# Euroopan unionin L 68/8. m

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 68 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 49. vuosikerta8. maaliskuu 2006 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 68

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

49. vuosikerta8. maaliskuu 2006

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 365/2006, annettu 27 päivänä helmikuuta 2006, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta muun muassa Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 1676/2001 muuttamisesta ja muun muassa Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuontiin sovellettavien tukien vastaisten toimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä | 1 |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 366/2006, annettu 27 päivänä helmikuuta 2006, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta muun muassa Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 1676/2001 muuttamisesta | 6 |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 367/2006, annettu 27 päivänä helmikuuta 2006, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 2026/97 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 15 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 365/2006, annettu 27 päivänä helmikuuta 2006, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta muun muassa Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 1676/2001 muuttamisesta ja muun muassa Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuontiin sovellettavien tukien vastaisten toimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä

1

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 366/2006, annettu 27 päivänä helmikuuta 2006, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta muun muassa Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 1676/2001 muuttamisesta

6

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 367/2006, annettu 27 päivänä helmikuuta 2006, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 2026/97 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

15

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 13 päivänä helmikuuta 2006, muun muassa Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä tehdyn päätöksen 2001/645/EY kumoamisesta | 37 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

*

Komission päätös, tehty 13 päivänä helmikuuta 2006, muun muassa Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä tehdyn päätöksen 2001/645/EY kumoamisesta

37

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Lisäys Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2005/84/EY tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta kahdennenkymmenennentoisen kerran (lelujen ja lastentarvikkeiden sisältämät ftalaatit) (EUVL L 344, 27.12.2005) | 39 |

Oikaisuja

*

Lisäys Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2005/84/EY tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta kahdennenkymmenennentoisen kerran (lelujen ja lastentarvikkeiden sisältämät ftalaatit) (EUVL L 344, 27.12.2005)

39

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 8.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 68/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 365/2006,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2006,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta muun muassa Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 1676/2001 muuttamisesta ja muun muassa Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuontiin sovellettavien tukien vastaisten toimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ”polkumyynnin perusasetus”, ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan, sekä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 päivänä lokakuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (2), jäljempänä ”tuetun tuonnin perusasetus”, ja erityisesti sen 19 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Samaa tuotetta koskevat voimassa olevat toimenpiteet ja päätetyt tutkimukset

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 2597/1999 (3) käyttöön lopullisen tasoitustullin, jäljempänä ”lopulliset tasoitustoimenpiteet”, Intiasta peräisin olevan CN-koodeihin ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 kuuluvan polyeteenitereftalaattikalvon, jäljempänä ”PET-kalvo”, tuonnissa yhteisöön. Toimenpiteiden lajiksi valittiin tietyiltä nimeltä mainituilta viejiltä peräisin olevaan tuontiin sovellettava 3,8–19,1 prosentin arvotulli ja kaikkien muiden yritysten tuotteisiin sovellettava 19,1 prosentin jäännöstulli. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 2597/1999 (3) käyttöön lopullisen tasoitustullin, jäljempänä ”lopulliset tasoitustoimenpiteet”, Intiasta peräisin olevan CN-koodeihin ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 kuuluvan polyeteenitereftalaattikalvon, jäljempänä ”PET-kalvo”, tuonnissa yhteisöön. Toimenpiteiden lajiksi valittiin tietyiltä nimeltä mainituilta viejiltä peräisin olevaan tuontiin sovellettava 3,8–19,1 prosentin arvotulli ja kaikkien muiden yritysten tuotteisiin sovellettava 19,1 prosentin jäännöstulli.

| (2) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1676/2001 (4) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin muun muassa Intiasta peräisin olevan PET-kalvon tuonnissa yhteisöön. Toimenpiteiden lajiksi valittiin 0–62,6 prosentin arvotulli, jota sovelletaan Intiasta peräisin olevan PET-kalvon tuontiin, jäljempänä ”lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet”, lukuun ottamatta tuotteita, jotka ovat peräisin muun muassa Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä tehdyllä komission päätöksellä 2001/645/EY (5) hyväksytyn sitoumuksen antaneilta viideltä intialaiselta yritykseltä (Ester Industries Limited, jäljempänä ”Ester”, Flex Industries Limited, jäljempänä ”Flex”, Garware Polyester Limited, jäljempänä ”Garware”, MTZ Polyfilms Limited, jäljempänä ”MTZ”, ja Polyplex Corporation Limited, jäljempänä ”Polyplex”. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1676/2001 (4) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin muun muassa Intiasta peräisin olevan PET-kalvon tuonnissa yhteisöön. Toimenpiteiden lajiksi valittiin 0–62,6 prosentin arvotulli, jota sovelletaan Intiasta peräisin olevan PET-kalvon tuontiin, jäljempänä ”lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet”, lukuun ottamatta tuotteita, jotka ovat peräisin muun muassa Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä tehdyllä komission päätöksellä 2001/645/EY (5) hyväksytyn sitoumuksen antaneilta viideltä intialaiselta yritykseltä (Ester Industries Limited, jäljempänä ”Ester”, Flex Industries Limited, jäljempänä ”Flex”, Garware Polyester Limited, jäljempänä ”Garware”, MTZ Polyfilms Limited, jäljempänä ”MTZ”, ja Polyplex Corporation Limited, jäljempänä ”Polyplex”.

| (3) | Asetuksilla (EY) N:o 1975/2004 ja (EY) N:o 1976/2004 neuvosto ulotti Intiasta peräisin olevan PET-kalvon tuontiin sovellettavat lopulliset tasoitustoimenpiteet ja lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet koskemaan myös saman tuotteen tuontia Brasiliasta ja Israelista riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Brasilia tai Israel. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksilla (EY) N:o 1975/2004 ja (EY) N:o 1976/2004 neuvosto ulotti Intiasta peräisin olevan PET-kalvon tuontiin sovellettavat lopulliset tasoitustoimenpiteet ja lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet koskemaan myös saman tuotteen tuontia Brasiliasta ja Israelista riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Brasilia tai Israel.

| (4) | Tammikuun 4 päivänä 2005 (6) komissio pani vireille asetuksen (EY) N:o 1676/2001 osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajattiin koskemaan lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tasoa. Kyseinen tutkimus on päätetty neuvoston asetuksella (EY) N:o 366/2006 (7), jolla lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tasoa päätettiin muuttaa. |
| --- | --- |

(4)

Tammikuun 4 päivänä 2005 (6) komissio pani vireille asetuksen (EY) N:o 1676/2001 osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajattiin koskemaan lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tasoa. Kyseinen tutkimus on päätetty neuvoston asetuksella (EY) N:o 366/2006 (7), jolla lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tasoa päätettiin muuttaa.

| (5) | Joulukuun 10 päivänä 2004 (8) komissio pani vireille lopullisten tasoitustoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun. Tämä tutkimus on päätetty neuvoston asetuksella (EY) N:o 367/2006 (9), jolla lopulliset tasoitustoimenpiteet päätettiin pitää voimassa. |
| --- | --- |

(5)

Joulukuun 10 päivänä 2004 (8) komissio pani vireille lopullisten tasoitustoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun. Tämä tutkimus on päätetty neuvoston asetuksella (EY) N:o 367/2006 (9), jolla lopulliset tasoitustoimenpiteet päätettiin pitää voimassa.

2.   Tarkastelupyynnöt

| (6) | Intialainen vientiä harjoittava tuottaja Polyplex, jolta oli päätöksellä 2001/645/EY jo hyväksytty voimassa oleviin polkumyynnin vastaisiin toimenpiteisiin liittyvä sitoumus, pyysi vuonna 2002 tasoitustoimenpiteiden muotoon rajatun, yhtä yritystä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanoa. Polyplexin toimittamien tietojen mukaan samankaltainen sitoumus poistaisi tukien vahingolliset vaikutukset ja sitä voitaisiin myös valvoa. Tästä syystä oli perusteltua tarkastella tasoitustoimenpiteen muotoa. |
| --- | --- |

(6)

Intialainen vientiä harjoittava tuottaja Polyplex, jolta oli päätöksellä 2001/645/EY jo hyväksytty voimassa oleviin polkumyynnin vastaisiin toimenpiteisiin liittyvä sitoumus, pyysi vuonna 2002 tasoitustoimenpiteiden muotoon rajatun, yhtä yritystä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanoa. Polyplexin toimittamien tietojen mukaan samankaltainen sitoumus poistaisi tukien vahingolliset vaikutukset ja sitä voitaisiin myös valvoa. Tästä syystä oli perusteltua tarkastella tasoitustoimenpiteen muotoa.

| (7) | Yhteisön tuottajat Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH ja Nuroll SpA, jäljempänä ”pyynnön esittäjät”, pyysivät lokakuussa 2003 polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muotoon rajatun osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanoa. Pyynnön esittäjien tuotanto muodostaa pääosan PET-kalvon tuotannosta yhteisössä. Toray Plastics Europe ilmaisi tukevansa pyyntöä kuulumatta kuitenkaan muodollisesti pyynnön esittäjiin. |
| --- | --- |

(7)

Yhteisön tuottajat Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH ja Nuroll SpA, jäljempänä ”pyynnön esittäjät”, pyysivät lokakuussa 2003 polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muotoon rajatun osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanoa. Pyynnön esittäjien tuotanto muodostaa pääosan PET-kalvon tuotannosta yhteisössä. Toray Plastics Europe ilmaisi tukevansa pyyntöä kuulumatta kuitenkaan muodollisesti pyynnön esittäjiin.

| (8) | Pyynnön esittäjät väittivät, etteivät toimenpiteet tuolloin sovelletussa muodossaan (eli päätöksellä 2001/645/EY hyväksyttyinä sitoumuksina) enää olleet tehokas keino vahingollisen polkumyynnin poistamiseen. Pyynnön esittäjien mukaan asianomaisten viejien tuotevalikoima oli voimassa olevien, vähimmäistuontihintoihin perustuvien sitoumusten hyväksymisen jälkeen kehittynyt ja käsitti nyt teknisesti kehittyneempää kalvoa, mistä syystä joitakin tuotteita koskevat vähimmäishinnat eivät enää vastanneet niiden todellista arvoa; tämä puolestaan tarkoittaa niiden mukaan sitä, että tekniikan kehitys huomioon ottaen toimenpiteiden pohjana oleva järjestelmä ei enää ole asianmukainen. Näin ollen sitoumusten ei enää katsottu riittävän poistamaan polkumyynnin vahingollisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(8)

Pyynnön esittäjät väittivät, etteivät toimenpiteet tuolloin sovelletussa muodossaan (eli päätöksellä 2001/645/EY hyväksyttyinä sitoumuksina) enää olleet tehokas keino vahingollisen polkumyynnin poistamiseen. Pyynnön esittäjien mukaan asianomaisten viejien tuotevalikoima oli voimassa olevien, vähimmäistuontihintoihin perustuvien sitoumusten hyväksymisen jälkeen kehittynyt ja käsitti nyt teknisesti kehittyneempää kalvoa, mistä syystä joitakin tuotteita koskevat vähimmäishinnat eivät enää vastanneet niiden todellista arvoa; tämä puolestaan tarkoittaa niiden mukaan sitä, että tekniikan kehitys huomioon ottaen toimenpiteiden pohjana oleva järjestelmä ei enää ole asianmukainen. Näin ollen sitoumusten ei enää katsottu riittävän poistamaan polkumyynnin vahingollisia vaikutuksia.

3.   Tutkimukset

| (9) | Komissio ilmoitti 28 päivänä kesäkuuta 2002Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (10) panevansa tuetun tuonnin perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti vireille tukien vastaisten toimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajattaisiin koskemaan intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan Polyplexin tarjoaman sitoumuksen hyväksyttävyyttä. |
| --- | --- |

(9)

Komissio ilmoitti 28 päivänä kesäkuuta 2002Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (10) panevansa tuetun tuonnin perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti vireille tukien vastaisten toimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajattaisiin koskemaan intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan Polyplexin tarjoaman sitoumuksen hyväksyttävyyttä.

| (10) | Koska marraskuussa 2003 pantiin vireille polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muotoa (eli voimassa olevia sitoumuksia) koskeva osittainen välivaiheen tarkastelu, kuten jäljempänä 12 ja 13 kappaleessa selostetaan, kysymys Polyplexin sitoumustarjouksen hyväksyttävyydestä jätettiin auki, jotta molemmat tarkastelut voitaisiin saattaa päätökseen samanaikaisesti. Komissio ilmoitti tästä aikomuksestaan virallisesti Polyplexille. Pyynnön esittäjä ei esittänyt tältä osin huomautuksia. |
| --- | --- |

(10)

Koska marraskuussa 2003 pantiin vireille polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muotoa (eli voimassa olevia sitoumuksia) koskeva osittainen välivaiheen tarkastelu, kuten jäljempänä 12 ja 13 kappaleessa selostetaan, kysymys Polyplexin sitoumustarjouksen hyväksyttävyydestä jätettiin auki, jotta molemmat tarkastelut voitaisiin saattaa päätökseen samanaikaisesti. Komissio ilmoitti tästä aikomuksestaan virallisesti Polyplexille. Pyynnön esittäjä ei esittänyt tältä osin huomautuksia.

| (11) | Komissio ilmoitti 22 päivänä marraskuuta 2003Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (11) panevansa vireille polkumyynnin perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun. |
| --- | --- |

(11)

Komissio ilmoitti 22 päivänä marraskuuta 2003Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (11) panevansa vireille polkumyynnin perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun.

| (12) | Tarkastelu rajattiin koskemaan niihin viiteen intialaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan sovellettavia toimenpiteitä, joilta oli hyväksytty sitoumukset. Tutkimusajanjakso käsitti 1 päivän lokakuuta 2002 ja 30 päivän syyskuuta 2003 välisen ajan, jäljempänä ”tämän tutkimuksen tutkimusajanjakso”. |
| --- | --- |

(12)

Tarkastelu rajattiin koskemaan niihin viiteen intialaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan sovellettavia toimenpiteitä, joilta oli hyväksytty sitoumukset. Tutkimusajanjakso käsitti 1 päivän lokakuuta 2002 ja 30 päivän syyskuuta 2003 välisen ajan, jäljempänä ”tämän tutkimuksen tutkimusajanjakso”.

| (13) | Komissio ilmoitti vientiä harjoittaville tuottajille, viejämaan edustajille ja yhteisön tuottajille virallisesti tarkastelun vireillepanosta. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(13)

Komissio ilmoitti vientiä harjoittaville tuottajille, viejämaan edustajille ja yhteisön tuottajille virallisesti tarkastelun vireillepanosta. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (14) | Saadakseen tutkimuksensa kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot komissio lähetti kyselylomakkeen asianomaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka kaikki toimivat yhteistyössä vastaamalla kyselylomakkeeseen. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimitiloihin:






  — | Ester Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- | --- |

(14)

Saadakseen tutkimuksensa kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot komissio lähetti kyselylomakkeen asianomaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka kaikki toimivat yhteistyössä vastaamalla kyselylomakkeeseen. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimitiloihin:

—

Ester Industries Limited, New Delhi,

| — | Flex Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- |

—

Flex Industries Limited, New Delhi,

| — | Garware Polyester Limited, Aurangabad, |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Aurangabad,

| — | MTZ Polyfilms Limited, Mumbai, |
| --- | --- |

—

MTZ Polyfilms Limited, Mumbai,

| — | Polyplex Corporation Limited, New Delhi. |
| --- | --- |

—

Polyplex Corporation Limited, New Delhi.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE

| (15) | Tarkasteltavana oleva tuote on alkuperäisessä tutkimuksessa määritellyn mukaisesti Intiasta peräisin oleva polyeteenitereftalaattikalvo, joka yleensä luokitellaan CN-koodeihin ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90. |
| --- | --- |

(15)

Tarkasteltavana oleva tuote on alkuperäisessä tutkimuksessa määritellyn mukaisesti Intiasta peräisin oleva polyeteenitereftalaattikalvo, joka yleensä luokitellaan CN-koodeihin ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90.

C.   TULOKSET

| (16) | PET-kalvolla on tiettyjä fysikaalisia, kemiallisia ja teknisiä ominaisuuksia, joihin kuuluvat muun muassa paksuus, pinnoiteominaisuudet, pintakäsittely ja mekaaniset ominaisuudet; näiden perusteella määräytyvät PET-kalvon eri lajit, jotka ovat tulosta peruskalvon erilaisista käsittelyistä (muun muassa koronakäsittely, metallointi ja kemiallinen pinnoitus) tuotantoprosessin aikana tai sen jälkeen. PET-kalvoa on siten monenlaista ja monentyyppistä. Koska tuotteella on suuri määrä erilaisia esittämismuotoja (tuotetyyppejä) ja koska sitoumusten valvontaa haluttiin helpottaa, tuotteet jaettiin erilaisiin luokkiin (ryhmiin) niiden teknisten ominaisuuksien perusteella. Näiden ryhmien perusteella määritettiin sitoumuksissa vahvistetut vähimmäistuontihinnat. Alkuperäisessä tutkimuksessa kyseisiin ryhmiin perustuvia vähimmäistuontihintoja oli viejää kohti 10–32. |
| --- | --- |

(16)

PET-kalvolla on tiettyjä fysikaalisia, kemiallisia ja teknisiä ominaisuuksia, joihin kuuluvat muun muassa paksuus, pinnoiteominaisuudet, pintakäsittely ja mekaaniset ominaisuudet; näiden perusteella määräytyvät PET-kalvon eri lajit, jotka ovat tulosta peruskalvon erilaisista käsittelyistä (muun muassa koronakäsittely, metallointi ja kemiallinen pinnoitus) tuotantoprosessin aikana tai sen jälkeen. PET-kalvoa on siten monenlaista ja monentyyppistä. Koska tuotteella on suuri määrä erilaisia esittämismuotoja (tuotetyyppejä) ja koska sitoumusten valvontaa haluttiin helpottaa, tuotteet jaettiin erilaisiin luokkiin (ryhmiin) niiden teknisten ominaisuuksien perusteella. Näiden ryhmien perusteella määritettiin sitoumuksissa vahvistetut vähimmäistuontihinnat. Alkuperäisessä tutkimuksessa kyseisiin ryhmiin perustuvia vähimmäistuontihintoja oli viejää kohti 10–32.

| (17) | Tämän tarkastelun yhteydessä tehtiin vertailu, jossa tarkasteltiin tuoteryhmien sisäisiä mallivalikoimia ja hintavaihteluja alkuperäisessä tutkimuksessa käytetyn tutkimusajanjakson, jäljempänä ”alkuperäinen tutkimusajanjakso”, ja tämän tutkimuksen tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(17)

Tämän tarkastelun yhteydessä tehtiin vertailu, jossa tarkasteltiin tuoteryhmien sisäisiä mallivalikoimia ja hintavaihteluja alkuperäisessä tutkimuksessa käytetyn tutkimusajanjakson, jäljempänä ”alkuperäinen tutkimusajanjakso”, ja tämän tutkimuksen tutkimusajanjakson aikana.

| (18) | Tarkastelu osoitti, että tiettyihin tuoteryhmiin kuuluvina myytyjen mallien valikoima on muuttunut sitoumusten hyväksymisen jälkeen. Useiden tutkimuksen kohteena olevien yritysten tapauksessa muutokset ovat olleet erittäin merkittäviä, jopa niin, että eräissä tuoteryhmissä useimmat tutkimusajanjaksona yhteisöön viedyt tuotteen esittämismuodot eivät enää vastaa alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana vietyjä tuotteita. Tuoteryhmissä havaittuihin muutoksiin kuuluivat esimerkiksi arvoltaan vähäisempien tuotteiden pois jättäminen, uusien nähtävästi arvokkaampien tuotteiden lisääminen ja eräissä tapauksissa näiden yhdistelmä. |
| --- | --- |

(18)

Tarkastelu osoitti, että tiettyihin tuoteryhmiin kuuluvina myytyjen mallien valikoima on muuttunut sitoumusten hyväksymisen jälkeen. Useiden tutkimuksen kohteena olevien yritysten tapauksessa muutokset ovat olleet erittäin merkittäviä, jopa niin, että eräissä tuoteryhmissä useimmat tutkimusajanjaksona yhteisöön viedyt tuotteen esittämismuodot eivät enää vastaa alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana vietyjä tuotteita. Tuoteryhmissä havaittuihin muutoksiin kuuluivat esimerkiksi arvoltaan vähäisempien tuotteiden pois jättäminen, uusien nähtävästi arvokkaampien tuotteiden lisääminen ja eräissä tapauksissa näiden yhdistelmä.

| (19) | Tarkastelussa kävi lisäksi ilmi, että tietyissä tuoteryhmissä ryhmän sisäinen hintaero (tuotearvojen vaihteluväli) on muuttunut merkittävästi sitoumusten hyväksymisen jälkeen. Lisäksi olisi huomattava, että myös myynnin rakenteessa on tapahtunut huomattava muutos sitoumusten hyväksymisen jälkeen. Myyntiä on nähtävästi pyritty keskittämään niihin tuoteryhmiin, joille on vahvistettu alempi vähimmäishinta. |
| --- | --- |

(19)

Tarkastelussa kävi lisäksi ilmi, että tietyissä tuoteryhmissä ryhmän sisäinen hintaero (tuotearvojen vaihteluväli) on muuttunut merkittävästi sitoumusten hyväksymisen jälkeen. Lisäksi olisi huomattava, että myös myynnin rakenteessa on tapahtunut huomattava muutos sitoumusten hyväksymisen jälkeen. Myyntiä on nähtävästi pyritty keskittämään niihin tuoteryhmiin, joille on vahvistettu alempi vähimmäishinta.

| (20) | Koska vähimmäistuontihinnat ja sitoumukset vahvistettiin tuoteryhmittäin alkuperäisen tutkimusajanjakson tuotetyyppivalikoiman ja vastaavien arvojen perusteella, on selvää, että näissä tuoteryhmissä tapahtuneet tuotevalikoiman ja arvojen muutokset ovat johtaneet siihen, ettei kyseisillä vähimmäistuontihinnoilla ja sitoumuksilla enää pystytä torjumaan polkumyynnin vahingollisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(20)

Koska vähimmäistuontihinnat ja sitoumukset vahvistettiin tuoteryhmittäin alkuperäisen tutkimusajanjakson tuotetyyppivalikoiman ja vastaavien arvojen perusteella, on selvää, että näissä tuoteryhmissä tapahtuneet tuotevalikoiman ja arvojen muutokset ovat johtaneet siihen, ettei kyseisillä vähimmäistuontihinnoilla ja sitoumuksilla enää pystytä torjumaan polkumyynnin vahingollisia vaikutuksia.

| (21) | Polyplexin tarjoaman sitoumuksen hyväksyttävyyden tutkimiseen rajatun tarkastelun osalta voidaan todeta, että tutkimuksen mukaan sitoumuksen valvonta olisi kyseisen yrityksen rakenteen vuoksi monimutkaista, minkä johdosta sitoumus ei olisi tehokas tasoitustoimenpiteen muoto. Valvonnasta tekee monimutkaista se, että tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistaa myös Polyplexiin etuyhteydessä oleva yritys kolmannessa maassa (Thaimaassa), mikä aiheuttaa hintojen ristiinkompensoinnin vaaran siinä tapauksessa, että myös kyseinen Thaimaassa toimiva yritys vie tuotetta yhteisöön. Koska sitoumuksen valvonta ja siten täytäntöönpano olisi vaikeaa, sen asianmukaista soveltamista ei voitaisi taata. |
| --- | --- |

(21)

Polyplexin tarjoaman sitoumuksen hyväksyttävyyden tutkimiseen rajatun tarkastelun osalta voidaan todeta, että tutkimuksen mukaan sitoumuksen valvonta olisi kyseisen yrityksen rakenteen vuoksi monimutkaista, minkä johdosta sitoumus ei olisi tehokas tasoitustoimenpiteen muoto. Valvonnasta tekee monimutkaista se, että tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistaa myös Polyplexiin etuyhteydessä oleva yritys kolmannessa maassa (Thaimaassa), mikä aiheuttaa hintojen ristiinkompensoinnin vaaran siinä tapauksessa, että myös kyseinen Thaimaassa toimiva yritys vie tuotetta yhteisöön. Koska sitoumuksen valvonta ja siten täytäntöönpano olisi vaikeaa, sen asianmukaista soveltamista ei voitaisi taata.

D.   PÄÄTELMÄT

| (22) | Voimassa olevat sitoumukset ja niihin liittyvät tuoteryhmiin perustuvat vähimmäistuontihinnat jättävät viejille paljon liikkumavaraa, jonka puitteissa ne voivat muuttaa kuhunkin ryhmään kuuluvien tuotteiden teknisiä ominaisuuksia. Tarkasteltavana olevassa tuotteessa on lukuisia ja jatkuvasti kehittyviä erityispiirteitä, joiden perusteella myyntihinnat suurelta osin määräytyvät. Kyseisten erityispiirteiden muutoksilla on näin ollen merkittävä vaikutus hintoihin. Ainoa toimiva keino lisätä tuoteryhmien yhtenäisyyttä fyysisten ominaisuuksien ja hintojen suhteen olisi jakaa ne edelleen alaryhmiin. Tämä johtaisi kuitenkin tuoteryhmien lukumäärän moninkertaistumiseen, mikä tekisi sitoumusten valvonnasta käytännössä mahdotonta erityisesti siksi, että tulliviranomaisten olisi tuonnin yhteydessä vaikea tehdä eroa tuotetyyppien ja tuoteryhmiin luokittelun välillä. Tuoteryhmien määrä yritystä kohti voisi lisäksi kasvaa 5–11-kertaiseksi nykyisiin sitoumuksiin verrattuna, jos useampia eri tuotetyyppien ominaisuuksia otettaisiin huomioon tarkemman luokituksen aikaansaamiseksi. Tuotetyypit jaetaan nykyisin jo satoihin eri ryhmiin, mikä tekee sitoumuksista mahdottomia soveltaa. Tämä luku saattaa vielä kasvaa, kun tuotteen ominaisuuksia kehitetään edelleen. |
| --- | --- |

(22)

Voimassa olevat sitoumukset ja niihin liittyvät tuoteryhmiin perustuvat vähimmäistuontihinnat jättävät viejille paljon liikkumavaraa, jonka puitteissa ne voivat muuttaa kuhunkin ryhmään kuuluvien tuotteiden teknisiä ominaisuuksia. Tarkasteltavana olevassa tuotteessa on lukuisia ja jatkuvasti kehittyviä erityispiirteitä, joiden perusteella myyntihinnat suurelta osin määräytyvät. Kyseisten erityispiirteiden muutoksilla on näin ollen merkittävä vaikutus hintoihin. Ainoa toimiva keino lisätä tuoteryhmien yhtenäisyyttä fyysisten ominaisuuksien ja hintojen suhteen olisi jakaa ne edelleen alaryhmiin. Tämä johtaisi kuitenkin tuoteryhmien lukumäärän moninkertaistumiseen, mikä tekisi sitoumusten valvonnasta käytännössä mahdotonta erityisesti siksi, että tulliviranomaisten olisi tuonnin yhteydessä vaikea tehdä eroa tuotetyyppien ja tuoteryhmiin luokittelun välillä. Tuoteryhmien määrä yritystä kohti voisi lisäksi kasvaa 5–11-kertaiseksi nykyisiin sitoumuksiin verrattuna, jos useampia eri tuotetyyppien ominaisuuksia otettaisiin huomioon tarkemman luokituksen aikaansaamiseksi. Tuotetyypit jaetaan nykyisin jo satoihin eri ryhmiin, mikä tekee sitoumuksista mahdottomia soveltaa. Tämä luku saattaa vielä kasvaa, kun tuotteen ominaisuuksia kehitetään edelleen.

| (23) | Eräiden tarkastelun kohteena olevien yritysten tapauksessa tiettyyn tuoteryhmään kuuluvina myydyt mallit eivät ole muuttuneet merkittävästi sitoumusten hyväksymisen jälkeen. Tuoteryhmien lukumäärä saattaa kuitenkin kasvaa ryhmien sisällä tapahtuvien muutosten vuoksi, kuten 22 kappaleessa todettiin, milloin tahansa tulevaisuudessa ja minkä tahansa vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa. |
| --- | --- |

(23)

Eräiden tarkastelun kohteena olevien yritysten tapauksessa tiettyyn tuoteryhmään kuuluvina myydyt mallit eivät ole muuttuneet merkittävästi sitoumusten hyväksymisen jälkeen. Tuoteryhmien lukumäärä saattaa kuitenkin kasvaa ryhmien sisällä tapahtuvien muutosten vuoksi, kuten 22 kappaleessa todettiin, milloin tahansa tulevaisuudessa ja minkä tahansa vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa.

| (24) | Tämän vuoksi voidaan päätellä, että sitoumusten tehokas valvonta edellyttäisi, että tuoteryhmät olisivat fyysisten ominaisuuksien ja hintojen suhteen huomattavasti nykyistä yhtenäisempiä. Näiden ominaisuuksien olisi pysyttävä vakaina sitoumuksen koko keston ajan. Tutkimus on osoittanut, että näin ei ole käynyt PET-kalvon tapauksessa. |
| --- | --- |

(24)

Tämän vuoksi voidaan päätellä, että sitoumusten tehokas valvonta edellyttäisi, että tuoteryhmät olisivat fyysisten ominaisuuksien ja hintojen suhteen huomattavasti nykyistä yhtenäisempiä. Näiden ominaisuuksien olisi pysyttävä vakaina sitoumuksen koko keston ajan. Tutkimus on osoittanut, että näin ei ole käynyt PET-kalvon tapauksessa.

| (25) | Edellä esitettyjen tosiasioiden ja huomioiden perusteella katsotaan, etteivät sitoumukset ole sopiva keino torjua polkumyynnin vahingollisia vaikutuksia, koska niihin liittyy sekä huomattavia valvonta- ja täytäntöönpano-ongelmia että kohtuuttomia riskejä. Näin ollen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muotoa koskevan tarkastelun kohteena olevilta viideltä intialaiselta tuottajalta hyväksytyt sitoumukset olisi peruutettava. |
| --- | --- |

(25)

Edellä esitettyjen tosiasioiden ja huomioiden perusteella katsotaan, etteivät sitoumukset ole sopiva keino torjua polkumyynnin vahingollisia vaikutuksia, koska niihin liittyy sekä huomattavia valvonta- ja täytäntöönpano-ongelmia että kohtuuttomia riskejä. Näin ollen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muotoa koskevan tarkastelun kohteena olevilta viideltä intialaiselta tuottajalta hyväksytyt sitoumukset olisi peruutettava.

| (26) | Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella päätös voimassa olevien sitoumusten peruuttamisesta tehtiin, ja niille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia. |
| --- | --- |

(26)

Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella päätös voimassa olevien sitoumusten peruuttamisesta tehtiin, ja niille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia.

| (27) | Edellä mainittujen tietojen ilmoittamisen jälkeen eräät osapuolet totesivat, ettei sitoumuksiin niiden mielestä liity valvonta- tai täytäntöönpano-ongelmia eikä toimenpiteiden muotoon näin ollen liity mitään riskejä. Monet vientiä harjoittavat tuottajat katsoivat lisäksi, etteivät ne olleet rikkoneet sitoumussopimuksiaan. Yksi asianomaisista vientiä harjoittavista tuottajista totesi, että vireillepanoilmoituksessa oli viitattu uusien tuotetyyppien kehittämisen merkitykseen; se itse ei ollut kuitenkaan tuonut EU:n markkinoille uusia tuotetyyppejä voimassa olevan sitoumuksen tarjoamisajankohdan ja tämän tutkimuksen tutkimusajanjakson välisenä aikana. |
| --- | --- |

(27)

Edellä mainittujen tietojen ilmoittamisen jälkeen eräät osapuolet totesivat, ettei sitoumuksiin niiden mielestä liity valvonta- tai täytäntöönpano-ongelmia eikä toimenpiteiden muotoon näin ollen liity mitään riskejä. Monet vientiä harjoittavat tuottajat katsoivat lisäksi, etteivät ne olleet rikkoneet sitoumussopimuksiaan. Yksi asianomaisista vientiä harjoittavista tuottajista totesi, että vireillepanoilmoituksessa oli viitattu uusien tuotetyyppien kehittämisen merkitykseen; se itse ei ollut kuitenkaan tuonut EU:n markkinoille uusia tuotetyyppejä voimassa olevan sitoumuksen tarjoamisajankohdan ja tämän tutkimuksen tutkimusajanjakson välisenä aikana.

| (28) | Teknisten näkökohtien osalta voidaan todeta, että jo pelkästään asianomaisen tuotteen erilaisten muunnelmien suuri määrä yhdessä tuotekehitysmahdollisuuksien kanssa tekee sitoumusten käytön tässä tapauksessa mahdottomaksi, sillä tuotteessa tapahtuvat muutokset edellyttäisivät vähimmäistuontihintojen jatkuvia tarkistuksia, mitä olisi käytännössä mahdotonta toteuttaa (ks. 22 kappale). Tältä osin olisi myös huomattava, että perusasetuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaan ehdotettuja sitoumuksia ei tarvitse hyväksyä, jos niiden hyväksyminen olisi viranomaisten mielestä epäkäytännöllistä, esimerkiksi jos tosiasiallisten tai mahdollisten viejien määrä on liian suuri tai muista syistä. Vastauksena viejien väitteeseen, jonka mukaan ne eivät ole rikkoneet sitoumustensa ehtoja, voidaan todeta, ettei tällaista ole väitettykään tapahtuneen. Sitoumusten peruuttamista koskeva päätös perustuu tutkimuksen aikana kerättyyn näyttöön siitä, että tuotevalikoiman muutokset tekevät sitoumuksista epätarkoituksenmukaisia ja että tuotteen myyntiä ei voida valvoa sitoumussopimuksissa edellytetyllä tavalla (ks. 18–20 ja 22 kappale). Tutkimus osoitti myös, että yhteisössä myydään nykyisin sitoumussopimusten perusteella laajalti sellaisia kalvoja, jotka eivät sisälly vähimmäistuontihintojen perustana käytettyyn tuotevalikoimaan, ja että tällaisten tuotteiden määrä ja kirjo saattaa vielä kasvaa. Näin ollen markkinatilanne on myytävän tuotteen osalta nyt erilainen kuin se, jonka perusteella sitoumukset otettiin käyttöön, mistä syystä sitoumuksissa vahvistetut vähimmäistuontihinnat eivät enää vastaa todellisuutta. |
| --- | --- |

(28)

Teknisten näkökohtien osalta voidaan todeta, että jo pelkästään asianomaisen tuotteen erilaisten muunnelmien suuri määrä yhdessä tuotekehitysmahdollisuuksien kanssa tekee sitoumusten käytön tässä tapauksessa mahdottomaksi, sillä tuotteessa tapahtuvat muutokset edellyttäisivät vähimmäistuontihintojen jatkuvia tarkistuksia, mitä olisi käytännössä mahdotonta toteuttaa (ks. 22 kappale). Tältä osin olisi myös huomattava, että perusasetuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaan ehdotettuja sitoumuksia ei tarvitse hyväksyä, jos niiden hyväksyminen olisi viranomaisten mielestä epäkäytännöllistä, esimerkiksi jos tosiasiallisten tai mahdollisten viejien määrä on liian suuri tai muista syistä. Vastauksena viejien väitteeseen, jonka mukaan ne eivät ole rikkoneet sitoumustensa ehtoja, voidaan todeta, ettei tällaista ole väitettykään tapahtuneen. Sitoumusten peruuttamista koskeva päätös perustuu tutkimuksen aikana kerättyyn näyttöön siitä, että tuotevalikoiman muutokset tekevät sitoumuksista epätarkoituksenmukaisia ja että tuotteen myyntiä ei voida valvoa sitoumussopimuksissa edellytetyllä tavalla (ks. 18–20 ja 22 kappale). Tutkimus osoitti myös, että yhteisössä myydään nykyisin sitoumussopimusten perusteella laajalti sellaisia kalvoja, jotka eivät sisälly vähimmäistuontihintojen perustana käytettyyn tuotevalikoimaan, ja että tällaisten tuotteiden määrä ja kirjo saattaa vielä kasvaa. Näin ollen markkinatilanne on myytävän tuotteen osalta nyt erilainen kuin se, jonka perusteella sitoumukset otettiin käyttöön, mistä syystä sitoumuksissa vahvistetut vähimmäistuontihinnat eivät enää vastaa todellisuutta.

| (29) | Tämän perusteella on todettava, että vaikka yksi vientiä harjoittava tuottaja ei vielä ollut tuonut markkinoille uusia tuotetyyppejä, tämä ei muuta sitä tosiasiaa, että sitoumukset todettiin tämän tuotteen tapauksessa epätarkoituksenmukaisiksi ja niiden valvonta käytännössä mahdottomaksi, kuten edellä 28 kappaleessa selostetaan. |
| --- | --- |

(29)

Tämän perusteella on todettava, että vaikka yksi vientiä harjoittava tuottaja ei vielä ollut tuonut markkinoille uusia tuotetyyppejä, tämä ei muuta sitä tosiasiaa, että sitoumukset todettiin tämän tuotteen tapauksessa epätarkoituksenmukaisiksi ja niiden valvonta käytännössä mahdottomaksi, kuten edellä 28 kappaleessa selostetaan.

| (30) | Eräät vientiä harjoittavat tuottajat viittasivat vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) VI artiklan soveltamisesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”WTO:n polkumyynnin vastainen sopimus”, 15 artiklaan ja siinä esitettyyn vaatimukseen, jonka mukaan teollisuusmaiden on autettava kehitysmaita, ja esittivät tämän perusteella, että vientiä harjoittaville tuottajille olisi annettava tilaisuus tarjota uusia sitoumuksia. Ne katsoivat, että sitoumukset aiottiin peruuttaa laskelmoivin, epäolennaisin perustein, mikä ei vastannut WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen 15 artiklan henkeä, ja että sitoumusten peruuttaminen oli ristiriidassa suhteellisuusperiaatteen kanssa. |
| --- | --- |

(30)

Eräät vientiä harjoittavat tuottajat viittasivat vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) VI artiklan soveltamisesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”WTO:n polkumyynnin vastainen sopimus”, 15 artiklaan ja siinä esitettyyn vaatimukseen, jonka mukaan teollisuusmaiden on autettava kehitysmaita, ja esittivät tämän perusteella, että vientiä harjoittaville tuottajille olisi annettava tilaisuus tarjota uusia sitoumuksia. Ne katsoivat, että sitoumukset aiottiin peruuttaa laskelmoivin, epäolennaisin perustein, mikä ei vastannut WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen 15 artiklan henkeä, ja että sitoumusten peruuttaminen oli ristiriidassa suhteellisuusperiaatteen kanssa.

| (31) | WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen 15 artiklassa viitataan tarpeeseen pyrkiä löytämään rakentavia keinoja ennen polkumyyntitullien käyttöön ottamista. Voimassa olevat sitoumukset hyväksyttiin juuri rakentavana keinona torjua vahingollista polkumyyntiä. Olisi kuitenkin huomattava, että WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaan ehdotettuja sitoumuksia ei tarvitse hyväksyä, jos viranomaiset pitävät niiden hyväksymistä epäkäytännöllisenä, esimerkiksi jos todellisten tai mahdollisten viejien määrä on liian suuri tai muista syistä. Sitoumuksia ei suinkaan olla peruuttamassa laskelmoivin perustein vaan sen vuoksi, että suoritetun tutkimuksen mukaan yhteisössä tällä hetkellä myytävät tuotteet ovat merkittävästi erilaisia kuin ne tuotteet, joiden osalta intialaiset tuottajat sitoutuivat noudattamaan vähimmäistuontihintoja. Tästä syystä sitoumusten peruuttaminen ei ole kohtuutonta vaan sitä voidaan pitää perusteltuna reaktiona vientiä harjoittavista tuottajista itsestään johtuville markkinoiden muutoksille. |
| --- | --- |

(31)

WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen 15 artiklassa viitataan tarpeeseen pyrkiä löytämään rakentavia keinoja ennen polkumyyntitullien käyttöön ottamista. Voimassa olevat sitoumukset hyväksyttiin juuri rakentavana keinona torjua vahingollista polkumyyntiä. Olisi kuitenkin huomattava, että WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaan ehdotettuja sitoumuksia ei tarvitse hyväksyä, jos viranomaiset pitävät niiden hyväksymistä epäkäytännöllisenä, esimerkiksi jos todellisten tai mahdollisten viejien määrä on liian suuri tai muista syistä. Sitoumuksia ei suinkaan olla peruuttamassa laskelmoivin perustein vaan sen vuoksi, että suoritetun tutkimuksen mukaan yhteisössä tällä hetkellä myytävät tuotteet ovat merkittävästi erilaisia kuin ne tuotteet, joiden osalta intialaiset tuottajat sitoutuivat noudattamaan vähimmäistuontihintoja. Tästä syystä sitoumusten peruuttaminen ei ole kohtuutonta vaan sitä voidaan pitää perusteltuna reaktiona vientiä harjoittavista tuottajista itsestään johtuville markkinoiden muutoksille.

| (32) | Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muotoa koskevan tarkastelun päätelmä, jonka mukaan sitoumukset eivät ole sopiva keino torjua polkumyynnin vahingollisia vaikutuksia, koska niihin liittyy sekä huomattavia valvonta- ja täytäntöönpano-ongelmia että kohtuuttomia riskejä, pätee myös tasoitustoimenpiteisiin. Lisäksi todettiin, että Polyplex-konsernin yritysrakenne johtaisi ongelmiin sitoumuksen valvonnassa ja täytäntöönpanossa. Tästä syystä sitoumuksen hyväksymistä pidettiin tuetun tuonnin perusasetuksen 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla epäkäytännöllisenä. |
| --- | --- |

(32)

Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muotoa koskevan tarkastelun päätelmä, jonka mukaan sitoumukset eivät ole sopiva keino torjua polkumyynnin vahingollisia vaikutuksia, koska niihin liittyy sekä huomattavia valvonta- ja täytäntöönpano-ongelmia että kohtuuttomia riskejä, pätee myös tasoitustoimenpiteisiin. Lisäksi todettiin, että Polyplex-konsernin yritysrakenne johtaisi ongelmiin sitoumuksen valvonnassa ja täytäntöönpanossa. Tästä syystä sitoumuksen hyväksymistä pidettiin tuetun tuonnin perusasetuksen 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla epäkäytännöllisenä.

| (33) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että tukien vastaisten toimenpiteiden muotoa koskeva tarkastelu, joka oli rajattu koskemaan Polyplexin tarjoaman sitoumuksen hyväksyttävyyttä, olisi päätettävä hyväksymättä kyseessä olevaa sitoumusta, koska edellytykset, jotka tuetun tuonnin perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan sitoumuksen hyväksymiselle, eivät täyttyneet. |
| --- | --- |

(33)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että tukien vastaisten toimenpiteiden muotoa koskeva tarkastelu, joka oli rajattu koskemaan Polyplexin tarjoaman sitoumuksen hyväksyttävyyttä, olisi päätettävä hyväksymättä kyseessä olevaa sitoumusta, koska edellytykset, jotka tuetun tuonnin perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan sitoumuksen hyväksymiselle, eivät täyttyneet.

| (34) | Syyt, joiden vuoksi tarjottua sitoumusta ei voitu hyväksyä, annettiin tiedoksi pyynnön esittäjälle, |
| --- | --- |

(34)

Syyt, joiden vuoksi tarjottua sitoumusta ei voitu hyväksyä, annettiin tiedoksi pyynnön esittäjälle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Poistetaan asetuksen (EY) N:o 1676/2001 1 artiklan 3 kohta sellaisena kuin se on voimassa tämän asetuksen julkaisemispäivänä.

2.   Numeroidaan asetuksen (EY) N:o 1676/2001 1 artiklan 4 kohta, sellaisena kuin se on voimassa tämän asetuksen julkaisemispäivänä, uudelleen niin, että siitä tulee 1 artiklan 3 kohta.

3.   Poistetaan asetuksen (EY) N:o 1676/2001 2 artikla sellaisena kuin se on voimassa tämän asetuksen julkaisemispäivänä.

4.   Numeroidaan asetuksen (EY) N:o 1676/2001 3 ja 4 artikla, sellaisena kuin ne ovat voimassa tämän asetuksen julkaisemispäivänä, uudelleen niin, että niistä tulee 2 ja 3 artikla.

2 artikla

Päätetään asetuksen (EY) N:o 2597/1999 osittainen välivaiheen tarkastelu hyväksymättä tarjottua sitoumusta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä helmikuuta 2006.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

U. PLASSNIK

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EYVL L 288, 21.10.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

2

(3)  EYVL L 316, 10.12.1999, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1976/2004 (EUVL L 342, 18.11.2004, s. 8).

3

(4)  EYVL L 227, 23.8.2001, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1975/2004 (EUVL L 342, 18.11.2004, s. 1).

4

(5)  EYVL L 227, 23.8.2001, s. 56.

5

(6)  EUVL C 1, 4.1.2005, s. 5.

6

(7)  Katso tämän virallisen lehden s. 6.

7

(8)  EUVL C 306, 10.12.2004, s. 2.

8

(9)  Katso tämän virallisen lehden s. 15.

9

(10)  EYVL C 154, 28.6.2002, s. 2.

10

(11)  EUVL C 281, 22.11.2003, s. 4.

11

---

| 8.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 68/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 68/6

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 366/2006,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2006,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta muun muassa Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 1676/2001 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ”perusasetus”, ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Samaa tuotetta koskevat voimassa olevat toimenpiteet ja päätetyt tutkimukset

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 2597/1999 (2) käyttöön lopullisen tasoitustullin, jäljempänä ”lopulliset tasoitustoimenpiteet”, Intiasta peräisin olevan CN-koodeihin ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 kuuluvan polyeteenitereftalaattikalvon, jäljempänä ”PET-kalvo”, tuonnissa yhteisöön. Toimenpiteen lajiksi valittiin tietyiltä nimeltä mainituilta viejiltä peräisin olevaan tuontiin sovellettava 3,8–19,1 prosentin arvotulli ja kaikkien muiden yritysten tuotteisiin sovellettava 19,1 prosentin jäännöstulli. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 2597/1999 (2) käyttöön lopullisen tasoitustullin, jäljempänä ”lopulliset tasoitustoimenpiteet”, Intiasta peräisin olevan CN-koodeihin ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 kuuluvan polyeteenitereftalaattikalvon, jäljempänä ”PET-kalvo”, tuonnissa yhteisöön. Toimenpiteen lajiksi valittiin tietyiltä nimeltä mainituilta viejiltä peräisin olevaan tuontiin sovellettava 3,8–19,1 prosentin arvotulli ja kaikkien muiden yritysten tuotteisiin sovellettava 19,1 prosentin jäännöstulli.

| (2) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1676/2001 (3) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ”lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet”’, muun muassa Intiasta peräisin olevan PET-kalvon tuonnissa yhteisöön. Intialaisista vientiä harjoittavista tuottajista valittiin otos, johon kuuluneille yrityksille määrättiin 0–62,6 prosentin suuruiset yksilölliset tullit, kun taas muille yhteistyössä toimineille mutta otokseen kuulumattomille yrityksille määrättiin tulli, joka perustui 57,7 prosentin suuruiseen painotettuun keskimääräiseen polkumyyntimarginaaliin vähennettynä kunkin yrityksen yksilöllisellä vientitukimarginaalilla.
  Kaikille muille yrityksille määrättiin 53,3 prosentin tulli. Alkuperäinen tutkimusajanjakso kattoi 1 päivän huhtikuuta 1999 ja 31 päivän maaliskuuta 2000 välisen ajan. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1676/2001 (3) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ”lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet”’, muun muassa Intiasta peräisin olevan PET-kalvon tuonnissa yhteisöön. Intialaisista vientiä harjoittavista tuottajista valittiin otos, johon kuuluneille yrityksille määrättiin 0–62,6 prosentin suuruiset yksilölliset tullit, kun taas muille yhteistyössä toimineille mutta otokseen kuulumattomille yrityksille määrättiin tulli, joka perustui 57,7 prosentin suuruiseen painotettuun keskimääräiseen polkumyyntimarginaaliin vähennettynä kunkin yrityksen yksilöllisellä vientitukimarginaalilla.

Kaikille muille yrityksille määrättiin 53,3 prosentin tulli. Alkuperäinen tutkimusajanjakso kattoi 1 päivän huhtikuuta 1999 ja 31 päivän maaliskuuta 2000 välisen ajan.

| (3) | Komissio hyväksyi 22 päivänä elokuuta 2001 päätöksellä 2001/645/EY (4) seuraavien viiden intialaisen yrityksen tarjoamat sitoumukset: Ester Industries Limited, jäljempänä ”Ester”, Flex Industries Limited, jäljempänä ”Flex”, Garware Polyester Limited, jäljempänä ”Garware”, MTZ Polyfilms Limited, jäljempänä ”MTZ”, ja Polyplex Corporation Limited, jäljempänä ”Polyplex”. Helmikuun 17 päivänä 2005 komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (5) MTZ:n nimenmuutoksesta. |
| --- | --- |

(3)

Komissio hyväksyi 22 päivänä elokuuta 2001 päätöksellä 2001/645/EY (4) seuraavien viiden intialaisen yrityksen tarjoamat sitoumukset: Ester Industries Limited, jäljempänä ”Ester”, Flex Industries Limited, jäljempänä ”Flex”, Garware Polyester Limited, jäljempänä ”Garware”, MTZ Polyfilms Limited, jäljempänä ”MTZ”, ja Polyplex Corporation Limited, jäljempänä ”Polyplex”. Helmikuun 17 päivänä 2005 komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (5) MTZ:n nimenmuutoksesta.

| (4) | Neuvoston asetuksilla (EY) N:o 1975/2004 ja (EY) N:o 1976/2004 Intiasta peräisin olevan PET-kalvon tuontiin sovellettavat lopulliset tasoitustoimenpiteet ja lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet laajennettiin koskemaan myös saman tuotteen tuontia Brasiliasta ja Israelista riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Brasilia tai Israel. |
| --- | --- |

(4)

Neuvoston asetuksilla (EY) N:o 1975/2004 ja (EY) N:o 1976/2004 Intiasta peräisin olevan PET-kalvon tuontiin sovellettavat lopulliset tasoitustoimenpiteet ja lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet laajennettiin koskemaan myös saman tuotteen tuontia Brasiliasta ja Israelista riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Brasilia tai Israel.

| (5) | Komissio pani 28 päivänä kesäkuuta 2002 (6) perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti vireille asetuksen (EY) N:o 2597/1999 osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajattiin koskemaan lopullisten tasoitustoimenpiteiden muotoa ja erityisesti yhden intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan tarjoaman sitoumuksen hyväksyttävyyttä. Kyseinen tutkimus on päätetty asetuksella (EY) N:o 365/2006 (7). |
| --- | --- |

(5)

Komissio pani 28 päivänä kesäkuuta 2002 (6) perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti vireille asetuksen (EY) N:o 2597/1999 osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajattiin koskemaan lopullisten tasoitustoimenpiteiden muotoa ja erityisesti yhden intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan tarjoaman sitoumuksen hyväksyttävyyttä. Kyseinen tutkimus on päätetty asetuksella (EY) N:o 365/2006 (7).

| (6) | Marraskuun 22 päivänä 2003 (8) komissio pani vireille asetuksen (EY) N:o 1676/2001 osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajattiin koskemaan lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muotoa. Kyseinen tutkimus on päätetty asetuksella (EY) N:o 365/2006, jolla muutetaan asetusta (EY) N:o 1676/2001. |
| --- | --- |

(6)

Marraskuun 22 päivänä 2003 (8) komissio pani vireille asetuksen (EY) N:o 1676/2001 osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajattiin koskemaan lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muotoa. Kyseinen tutkimus on päätetty asetuksella (EY) N:o 365/2006, jolla muutetaan asetusta (EY) N:o 1676/2001.

| (7) | Joulukuun 10 päivänä 2004 (9) komissio pani vireille lopullisten tasoitustoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun. Tämä tutkimus on päätetty neuvoston asetuksella (EY) N:o 367/2006 (10), jolla lopulliset tasoitustoimenpiteet päätettiin pitää voimassa. |
| --- | --- |

(7)

Joulukuun 10 päivänä 2004 (9) komissio pani vireille lopullisten tasoitustoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun. Tämä tutkimus on päätetty neuvoston asetuksella (EY) N:o 367/2006 (10), jolla lopulliset tasoitustoimenpiteet päätettiin pitää voimassa.

| (8) | Komissio pani 23 päivänä elokuuta 2005 (11) vireille asetusten (EY) N:o 1975/2004 ja (EY) N:o 1976/2004 tarkastelun yhden israelilaisen tuottajan vapauttamista laajennetuista toimenpiteistä koskevan pyynnön osalta. Kyseinen tutkimus on päätetty neuvoston asetuksella (EY) N:o 101/2006 (12). |
| --- | --- |

(8)

Komissio pani 23 päivänä elokuuta 2005 (11) vireille asetusten (EY) N:o 1975/2004 ja (EY) N:o 1976/2004 tarkastelun yhden israelilaisen tuottajan vapauttamista laajennetuista toimenpiteistä koskevan pyynnön osalta. Kyseinen tutkimus on päätetty neuvoston asetuksella (EY) N:o 101/2006 (12).

2.   Tarkastelupyyntö

| (9) | Yhteisön tuottajat Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH ja Nuroll SpA, jäljempänä ”pyynnön esittäjät”, pyysivät 5 päivänä marraskuuta 2004 asetuksen (EY) N:o 1676/2001 osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanoa polkumyynnin tason määrittämiseksi. Pyynnön esittäjien tuotanto muodostaa pääosan PET-kalvon tuotannosta yhteisössä. Toray Plastics Europe ilmaisi tukevansa pyyntöä kuulumatta kuitenkaan muodollisesti pyynnön esittäjiin. |
| --- | --- |

(9)

Yhteisön tuottajat Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH ja Nuroll SpA, jäljempänä ”pyynnön esittäjät”, pyysivät 5 päivänä marraskuuta 2004 asetuksen (EY) N:o 1676/2001 osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanoa polkumyynnin tason määrittämiseksi. Pyynnön esittäjien tuotanto muodostaa pääosan PET-kalvon tuotannosta yhteisössä. Toray Plastics Europe ilmaisi tukevansa pyyntöä kuulumatta kuitenkaan muodollisesti pyynnön esittäjiin.

| (10) | Pyynnön esittäjät väittivät, että voimassa olevat PET-kalvon tuontiin sovellettavat toimenpiteet eivät enää riitä torjumaan vahingollista polkumyyntiä niiden viiden intialaisen tuottajan tapauksessa, joiden tarjoamat sitoumukset hyväksyttiin päätöksellä 2001/645/EY. |
| --- | --- |

(10)

Pyynnön esittäjät väittivät, että voimassa olevat PET-kalvon tuontiin sovellettavat toimenpiteet eivät enää riitä torjumaan vahingollista polkumyyntiä niiden viiden intialaisen tuottajan tapauksessa, joiden tarjoamat sitoumukset hyväksyttiin päätöksellä 2001/645/EY.

3.   Tutkimus

| (11) | Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä se julkaisi 4 päivänä tammikuuta 2005Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (13) osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä se julkaisi 4 päivänä tammikuuta 2005Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (13) osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (12) | Tarkastelu rajattiin koskemaan hyväksytyn sitoumuksen antaneiden viiden intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan harjoittamaa polkumyyntiä sekä jäännöstullin tasoa sen selvittämiseksi, onko voimassa olevien toimenpiteiden säilyttäminen entisellään, kumoaminen tai muuttaminen tarpeen. Tutkimusajanjakso käsitti 1 päivän lokakuuta 2003 ja 30 päivän syyskuuta 2004 välisen ajan. |
| --- | --- |

(12)

Tarkastelu rajattiin koskemaan hyväksytyn sitoumuksen antaneiden viiden intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan harjoittamaa polkumyyntiä sekä jäännöstullin tasoa sen selvittämiseksi, onko voimassa olevien toimenpiteiden säilyttäminen entisellään, kumoaminen tai muuttaminen tarpeen. Tutkimusajanjakso käsitti 1 päivän lokakuuta 2003 ja 30 päivän syyskuuta 2004 välisen ajan.

| (13) | Komissio ilmoitti vientiä harjoittaville tuottajille, viejämaan edustajille ja yhteisön tuottajille virallisesti osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(13)

Komissio ilmoitti vientiä harjoittaville tuottajille, viejämaan edustajille ja yhteisön tuottajille virallisesti osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (14) | Saadakseen tutkimuksensa kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot komissio lähetti kyselylomakkeen asianomaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka kaikki toimivat yhteistyössä vastaamalla kyselylomakkeeseen. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimitiloihin:






  — | Ester Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- | --- |

(14)

Saadakseen tutkimuksensa kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot komissio lähetti kyselylomakkeen asianomaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka kaikki toimivat yhteistyössä vastaamalla kyselylomakkeeseen. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimitiloihin:

—

Ester Industries Limited, New Delhi,

| — | Flex Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- |

—

Flex Industries Limited, New Delhi,

| — | Garware Polyester Limited, Aurangabad, |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Aurangabad,

| — | MTZ Polyfilms Limited, Mumbai, |
| --- | --- |

—

MTZ Polyfilms Limited, Mumbai,

| — | Polyplex Corporation Limited, New Delhi. |
| --- | --- |

—

Polyplex Corporation Limited, New Delhi.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (15) | Tarkasteltavana oleva tuote on alkuperäisessä tutkimuksessa määritellyn mukaisesti Intiasta peräisin oleva polyeteenitereftalaattikalvo (PET-kalvo), joka yleensä luokitellaan CN-koodeihin ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90. |
| --- | --- |

(15)

Tarkasteltavana oleva tuote on alkuperäisessä tutkimuksessa määritellyn mukaisesti Intiasta peräisin oleva polyeteenitereftalaattikalvo (PET-kalvo), joka yleensä luokitellaan CN-koodeihin ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90.

2.   Samankaltainen tuote

| (16) | Alkuperäisen tutkimuksen päätelmiä vastaavasti todettiin, että Intian kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty PET-kalvo ja Intiasta yhteisöön viety PET-kalvo ovat fysikaalisilta ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan ja käyttötarkoituksiltaan samanlaisia. Näin ollen ne ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(16)

Alkuperäisen tutkimuksen päätelmiä vastaavasti todettiin, että Intian kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty PET-kalvo ja Intiasta yhteisöön viety PET-kalvo ovat fysikaalisilta ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan ja käyttötarkoituksiltaan samanlaisia. Näin ollen ne ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

C.   POLKUMYYNTI

1.   Normaaliarvo

| (17) | Normaaliarvoa määritettäessä tarkistettiin ensin, että kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti edustava eli vähintään viisi prosenttia tarkasteltavana olevan yhteisöön viedyn tuotteen kokonaismyyntimäärästä. Kokonaismyynti todettiin edustavaksi kaikkien yritysten tapauksessa. |
| --- | --- |

(17)

Normaaliarvoa määritettäessä tarkistettiin ensin, että kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti edustava eli vähintään viisi prosenttia tarkasteltavana olevan yhteisöön viedyn tuotteen kokonaismyyntimäärästä. Kokonaismyynti todettiin edustavaksi kaikkien yritysten tapauksessa.

| (18) | Tämän jälkeen varmistettiin, oliko kunkin tuotelajin kokonaismyynti kotimarkkinoilla vähintään viisi prosenttia saman lajin vientimyynnistä yhteisöön. Kahden yrityksen todettiin myyvän kakkoslaatuista PET-kalvoa kotimarkkinoilla mutta ei lainkaan yhteisöön. Koska kakkoslaatuinen PET-kalvo ei ole suoraan verrattavissa ykköslaadun kalvoon, sen myyntiä ei otettu huomioon normaaliarvon laskennassa. Eräs toinen yritys myi kotimarkkinoilla kolmea eri kalvolaatua mutta yhteisöön vain parasta kalvolaatua. Näitä kolmea kalvolaatua myydessään yritys usein myi ykkös- ja kakkoslaadun kalvoa yhdessä kolmoslaadun kalvon kanssa mutta veloittaen koko myydystä erästä kolmoslaadun kalvon hinnan. Tämän selitettiin olevan eräänlaista varaston tyhjennystä. Myös tämä myynti jätettiin pois laskelmista. |
| --- | --- |

(18)

Tämän jälkeen varmistettiin, oliko kunkin tuotelajin kokonaismyynti kotimarkkinoilla vähintään viisi prosenttia saman lajin vientimyynnistä yhteisöön. Kahden yrityksen todettiin myyvän kakkoslaatuista PET-kalvoa kotimarkkinoilla mutta ei lainkaan yhteisöön. Koska kakkoslaatuinen PET-kalvo ei ole suoraan verrattavissa ykköslaadun kalvoon, sen myyntiä ei otettu huomioon normaaliarvon laskennassa. Eräs toinen yritys myi kotimarkkinoilla kolmea eri kalvolaatua mutta yhteisöön vain parasta kalvolaatua. Näitä kolmea kalvolaatua myydessään yritys usein myi ykkös- ja kakkoslaadun kalvoa yhdessä kolmoslaadun kalvon kanssa mutta veloittaen koko myydystä erästä kolmoslaadun kalvon hinnan. Tämän selitettiin olevan eräänlaista varaston tyhjennystä. Myös tämä myynti jätettiin pois laskelmista.

| (19) | Yksi yritys myi kotimarkkinoilla toimiville kauppiaille tavaroita, jotka oli tarkoitettu vientiin. Nämä tavarat oli helppo tunnistaa vientiin tarkoitetuiksi, koska niihin sovellettiin eri verojärjestelmää kuin tavanomaiseen myyntiin kotimarkkinoilla. Asianomainen yritys ei pystynyt täsmentämään, oliko tavaroiden lopullinen määränpää yhteisö vai jokin kolmas maa. Tästä syystä kyseinen myynti jätettiin pois laskelmista. |
| --- | --- |

(19)

Yksi yritys myi kotimarkkinoilla toimiville kauppiaille tavaroita, jotka oli tarkoitettu vientiin. Nämä tavarat oli helppo tunnistaa vientiin tarkoitetuiksi, koska niihin sovellettiin eri verojärjestelmää kuin tavanomaiseen myyntiin kotimarkkinoilla. Asianomainen yritys ei pystynyt täsmentämään, oliko tavaroiden lopullinen määränpää yhteisö vai jokin kolmas maa. Tästä syystä kyseinen myynti jätettiin pois laskelmista.

| (20) | Jos tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynti oli vähintään viisi prosenttia saman tuotelajin yhteisöön viedystä myyntimäärästä, sen osalta selvitettiin perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti, oliko tavanomaisessa kaupankäynnissä myyty määrä riittävä. Aina kun vähintään tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen kotimarkkinamyynnin osuus oli yli 80 prosenttia tuotelajin kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin asianomaisen tuotelajin kaiken kotimarkkinamyynnin perusteella määritettyä painotettua keskimääräistä hintaa riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. Kun tietyn tuotelajin kannattavan myynnin määrä oli enintään 80 mutta vähintään 10 prosenttia myynnin määrästä tai kun kyseisen lajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin pelkästään asianomaisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin perusteella määritettyä painotettua keskimääräistä hintaa. |
| --- | --- |

(20)

Jos tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynti oli vähintään viisi prosenttia saman tuotelajin yhteisöön viedystä myyntimäärästä, sen osalta selvitettiin perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti, oliko tavanomaisessa kaupankäynnissä myyty määrä riittävä. Aina kun vähintään tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen kotimarkkinamyynnin osuus oli yli 80 prosenttia tuotelajin kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin asianomaisen tuotelajin kaiken kotimarkkinamyynnin perusteella määritettyä painotettua keskimääräistä hintaa riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. Kun tietyn tuotelajin kannattavan myynnin määrä oli enintään 80 mutta vähintään 10 prosenttia myynnin määrästä tai kun kyseisen lajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin pelkästään asianomaisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin perusteella määritettyä painotettua keskimääräistä hintaa.

| (21) | Jos vientiä harjoittavien tuottajien veloittamia kotimarkkinahintoja ei joidenkin tuotelajien tapauksessa voitu käyttää normaaliarvon määrittämiseen riittämättömän edustavuuden tai tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin riittämättömyyden takia, normaaliarvo laskettiin asianomaisille vientiä harjoittaville tuottajille yhteisöön vietyjen tuotelajien valmistuksesta aiheutuneiden kustannusten perusteella, joihin perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. |
| --- | --- |

(21)

Jos vientiä harjoittavien tuottajien veloittamia kotimarkkinahintoja ei joidenkin tuotelajien tapauksessa voitu käyttää normaaliarvon määrittämiseen riittämättömän edustavuuden tai tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin riittämättömyyden takia, normaaliarvo laskettiin asianomaisille vientiä harjoittaville tuottajille yhteisöön vietyjen tuotelajien valmistuksesta aiheutuneiden kustannusten perusteella, joihin perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa.

| (22) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti näiden myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten perustana olivat sellaiset vientiä harjoittaville tuottajille asianomaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä aiheutuneet kustannukset, joiden todettiin olevan edustavia. Voittomarginaali laskettiin niiden tuotelajien voittomarginaalien painotetun keskiarvon perusteella, joita kukin yritys myi kotimarkkinoillaan tavanomaisessa kaupankäynnissä riittävässä määrin. |
| --- | --- |

(22)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti näiden myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten perustana olivat sellaiset vientiä harjoittaville tuottajille asianomaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä aiheutuneet kustannukset, joiden todettiin olevan edustavia. Voittomarginaali laskettiin niiden tuotelajien voittomarginaalien painotetun keskiarvon perusteella, joita kukin yritys myi kotimarkkinoillaan tavanomaisessa kaupankäynnissä riittävässä määrin.

| (23) | Edellä mainittujen tietojen ilmoittamisen jälkeen yksi vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti olevansa eri mieltä yhdestä tietystä raaka-aineesta maksettuun hintaan tehdystä oikaisusta. Tätä oikaisua tarkasteltiin uudelleen, minkä jälkeen oikaisun määrää tarkistettiin ja polkumyyntimarginaali laskettiin tämän perusteella uudelleen. |
| --- | --- |

(23)

Edellä mainittujen tietojen ilmoittamisen jälkeen yksi vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti olevansa eri mieltä yhdestä tietystä raaka-aineesta maksettuun hintaan tehdystä oikaisusta. Tätä oikaisua tarkasteltiin uudelleen, minkä jälkeen oikaisun määrää tarkistettiin ja polkumyyntimarginaali laskettiin tämän perusteella uudelleen.

| (24) | Toinen yritys katsoi, että heikompilaatuinen kalvo tulisi ottaa huomioon laskelmissa ja että se olisi ”oikaisujen” avulla saatettava vertailukelpoiselle tasolle ykköslaadun kalvon kanssa. Lisäksi väitettiin, että voittomarginaali olisi näiden liiketoimien huomioon ottamisen jälkeen laskettava uudelleen. |
| --- | --- |

(24)

Toinen yritys katsoi, että heikompilaatuinen kalvo tulisi ottaa huomioon laskelmissa ja että se olisi ”oikaisujen” avulla saatettava vertailukelpoiselle tasolle ykköslaadun kalvon kanssa. Lisäksi väitettiin, että voittomarginaali olisi näiden liiketoimien huomioon ottamisen jälkeen laskettava uudelleen.

| (25) | Laskelmista pois jätetyn kakkos- ja kolmoslaadun kalvon myyntimäärä oli alle 3 prosenttia kotimarkkinamyynnin kokonaismäärästä. Jäljellä olevaa kotimarkkinamyyntiä pidetäänkin tässä tapauksessa riittävän edustavana normaaliarvon asianmukaista laskemista varten. Voittomarginaalia ei näin ollen tarvitse laskea uudelleen. |
| --- | --- |

(25)

Laskelmista pois jätetyn kakkos- ja kolmoslaadun kalvon myyntimäärä oli alle 3 prosenttia kotimarkkinamyynnin kokonaismäärästä. Jäljellä olevaa kotimarkkinamyyntiä pidetäänkin tässä tapauksessa riittävän edustavana normaaliarvon asianmukaista laskemista varten. Voittomarginaalia ei näin ollen tarvitse laskea uudelleen.

| (26) | Vientiä harjoittavat tuottajat esittivät eräitä huomautuksia, kun niille oli ilmoitettu näistä laskelmista. Komissio otti nämä huomautukset huomioon ja tarkisti laskelmiaan niiden perusteella aina, kun ne katsottiin perustelluiksi. |
| --- | --- |

(26)

Vientiä harjoittavat tuottajat esittivät eräitä huomautuksia, kun niille oli ilmoitettu näistä laskelmista. Komissio otti nämä huomautukset huomioon ja tarkisti laskelmiaan niiden perusteella aina, kun ne katsottiin perustelluiksi.

2.   Vientihinta

| (27) | Vientihintojen määrittämisen suhteen olisi muistettava, että tässä tutkimuksessa pyritään selvittämään, onko polkumyynnin taso muuttunut ja voidaanko muutosta pitää pysyvänä. Tämän vuoksi vientihintojen määrityksessä ei voida tyytyä tarkastelemaan pelkästään viejien aiempaa hinnoittelua vaan lisäksi on tarkasteltava vientihintojen todennäköistä kehitystä tulevaisuudessa. Tutkimuksessa on siis selvitettävä, ovatko aiemmat vientihinnat luotettava osoitus siitä, millaisia vientihintoja tulevaisuudessa todennäköisesti sovelletaan. Hyväksytyt sitoumukset huomioon ottaen tässä tapauksessa tutkittiin erityisesti sitä, olivatko kyseiset sitoumukset vaikuttaneet aiempiin vientihintoihin siten, ettei niitä voitaisi käyttää perustana määritettäessä tulevaa vientihinnoittelua. |
| --- | --- |

(27)

Vientihintojen määrittämisen suhteen olisi muistettava, että tässä tutkimuksessa pyritään selvittämään, onko polkumyynnin taso muuttunut ja voidaanko muutosta pitää pysyvänä. Tämän vuoksi vientihintojen määrityksessä ei voida tyytyä tarkastelemaan pelkästään viejien aiempaa hinnoittelua vaan lisäksi on tarkasteltava vientihintojen todennäköistä kehitystä tulevaisuudessa. Tutkimuksessa on siis selvitettävä, ovatko aiemmat vientihinnat luotettava osoitus siitä, millaisia vientihintoja tulevaisuudessa todennäköisesti sovelletaan. Hyväksytyt sitoumukset huomioon ottaen tässä tapauksessa tutkittiin erityisesti sitä, olivatko kyseiset sitoumukset vaikuttaneet aiempiin vientihintoihin siten, ettei niitä voitaisi käyttää perustana määritettäessä tulevaa vientihinnoittelua.

| (28) | Yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen luotettavuuden selvittämiseksi tilanteessa, jossa käytössä oli hintasitoumuksia, kyseisiä hintoja tarkasteltiin suhteessa sitoumuksissa määrättyihin vähimmäistuontihintoihin. Tältä osin oli tarpeen selvittää, olivatko yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat tietyntasoisia lähinnä sitoumuksissa määrättyjen vähimmäistuontihintojen seurauksena ja kuinka pysyviä ne siis olivat. Tästä syystä kunkin yrityksen painotettuja keskihintoja tarkasteltiin erikseen sen selvittämiseksi, olivatko yhteisön markkinoille suuntautuneen myynnin hinnat merkittävästi vähimmäistuontihintoja korkeampia, missä yhteydessä otettiin huomioon myös tarkasteltavana olevan tuotteen ja niiden markkinoiden erityispiirteet, joilla tuotetta myytiin tutkimusajanjakson aikana; lisäksi tutkittiin, missä suhteessa nämä hinnat olivat kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hintoihin. Jos yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat olivat yritystasolla keskimäärin selvästi vähimmäistuontihintoja korkeampia, näiden vientihintojen katsottiin olevan riittävän riippumattomia sitoumuksista ja näin ollen luotettava osoitus viejien todennäköisestä tulevasta hinnoittelusta. Jos taas yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat eivät olleet keskimäärin riittävästi vähimmäistuontihintoja korkeampia ja olivat lisäksi merkittävästi korkeampia kuin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat, niiden katsottiin olevan seurausta sitoumuksista, mistä syystä niitä ei pidetty riittävän luotettavina käytettäviksi perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti polkumyyntilaskelmissa välivaiheen tarkastelun yhteydessä. |
| --- | --- |

(28)

Yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen luotettavuuden selvittämiseksi tilanteessa, jossa käytössä oli hintasitoumuksia, kyseisiä hintoja tarkasteltiin suhteessa sitoumuksissa määrättyihin vähimmäistuontihintoihin. Tältä osin oli tarpeen selvittää, olivatko yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat tietyntasoisia lähinnä sitoumuksissa määrättyjen vähimmäistuontihintojen seurauksena ja kuinka pysyviä ne siis olivat. Tästä syystä kunkin yrityksen painotettuja keskihintoja tarkasteltiin erikseen sen selvittämiseksi, olivatko yhteisön markkinoille suuntautuneen myynnin hinnat merkittävästi vähimmäistuontihintoja korkeampia, missä yhteydessä otettiin huomioon myös tarkasteltavana olevan tuotteen ja niiden markkinoiden erityispiirteet, joilla tuotetta myytiin tutkimusajanjakson aikana; lisäksi tutkittiin, missä suhteessa nämä hinnat olivat kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hintoihin. Jos yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat olivat yritystasolla keskimäärin selvästi vähimmäistuontihintoja korkeampia, näiden vientihintojen katsottiin olevan riittävän riippumattomia sitoumuksista ja näin ollen luotettava osoitus viejien todennäköisestä tulevasta hinnoittelusta. Jos taas yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat eivät olleet keskimäärin riittävästi vähimmäistuontihintoja korkeampia ja olivat lisäksi merkittävästi korkeampia kuin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat, niiden katsottiin olevan seurausta sitoumuksista, mistä syystä niitä ei pidetty riittävän luotettavina käytettäviksi perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti polkumyyntilaskelmissa välivaiheen tarkastelun yhteydessä.

| (29) | Kahden intialaisen viejän, Flexin ja Polyplexin, yhteisöön suuntautuvassa viennissä soveltamien hintojen todettiin olevan merkittävästi vähimmäistuontihintoja korkeampia. Näitä vientihintoja pidettiin tästä syystä luotettavina ja niitä käytettiin polkumyyntilaskelmissa. |
| --- | --- |

(29)

Kahden intialaisen viejän, Flexin ja Polyplexin, yhteisöön suuntautuvassa viennissä soveltamien hintojen todettiin olevan merkittävästi vähimmäistuontihintoja korkeampia. Näitä vientihintoja pidettiin tästä syystä luotettavina ja niitä käytettiin polkumyyntilaskelmissa.

| (30) | Kolmen muun vientiä harjoittavan tuottajan eli Esterin, Garwaren ja MTZ:n osalta todettiin, että niiden yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat olivat erittäin lähellä vähimmäistuontihintoja. Lisäksi todettiin, että näiden kolmen yrityksen kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä soveltamat hinnat olivat tuotelajeittain tarkasteltuna merkittävästi alempia kuin niiden yhteisöön suuntautuvassa viennissä soveltamat hinnat, minkä vuoksi oli todennäköistä, että jos sitoumuksia ei sovellettaisi, niiden yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat saatettaisiin vastaamaan samoista tuotelajeista kolmansissa maissa veloitettuja hintoja. Tästä syystä pääteltiin, että näiden kolmen yrityksen vientihintoja ei voitu tässä välivaiheen tarkastelussa käyttää luotettavien vientihintojen määrittämiseen perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(30)

Kolmen muun vientiä harjoittavan tuottajan eli Esterin, Garwaren ja MTZ:n osalta todettiin, että niiden yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat olivat erittäin lähellä vähimmäistuontihintoja. Lisäksi todettiin, että näiden kolmen yrityksen kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä soveltamat hinnat olivat tuotelajeittain tarkasteltuna merkittävästi alempia kuin niiden yhteisöön suuntautuvassa viennissä soveltamat hinnat, minkä vuoksi oli todennäköistä, että jos sitoumuksia ei sovellettaisi, niiden yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat saatettaisiin vastaamaan samoista tuotelajeista kolmansissa maissa veloitettuja hintoja. Tästä syystä pääteltiin, että näiden kolmen yrityksen vientihintoja ei voitu tässä välivaiheen tarkastelussa käyttää luotettavien vientihintojen määrittämiseen perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

| (31) | Vaikka kyseisille kolmelle intialaiselle viejälle ei sitoumusten soveltamisen vuoksi voitukaan määrittää luotettavaa vientihintaa, tätä ei pidetty seikkana, jonka pitäisi johtaa tarkastelun päättämiseen niiden osalta, jos niiden harjoittaman polkumyynnin ja erityisesti vientihintojen osalta voitaisiin kuitenkin muulla tavoin todeta pysyvä olosuhteiden muutos. Tämän vuoksi ja ottaen huomioon, että kyseiset vientiä harjoittavat tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta maailmanmarkkinoilla, vientihinta päätettiin vahvistaa yhteisöön myydyistä malleista kaikkiin kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(31)

Vaikka kyseisille kolmelle intialaiselle viejälle ei sitoumusten soveltamisen vuoksi voitukaan määrittää luotettavaa vientihintaa, tätä ei pidetty seikkana, jonka pitäisi johtaa tarkastelun päättämiseen niiden osalta, jos niiden harjoittaman polkumyynnin ja erityisesti vientihintojen osalta voitaisiin kuitenkin muulla tavoin todeta pysyvä olosuhteiden muutos. Tämän vuoksi ja ottaen huomioon, että kyseiset vientiä harjoittavat tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta maailmanmarkkinoilla, vientihinta päätettiin vahvistaa yhteisöön myydyistä malleista kaikkiin kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

| (32) | Kun asianomaisille osapuolille oli ilmoitettu niistä keskeisistä tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin ehdottaa asetuksen (EY) N:o 1676/2001 muuttamista, eräät osapuolet esittivät asiasta huomautuksia. |
| --- | --- |

(32)

Kun asianomaisille osapuolille oli ilmoitettu niistä keskeisistä tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin ehdottaa asetuksen (EY) N:o 1676/2001 muuttamista, eräät osapuolet esittivät asiasta huomautuksia.

| (33) | Eräät intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat ja Intian viranomaiset katsoivat, ettei perusasetuksen 2 artiklan 8 eikä 9 kohta tarjoa oikeusperustaa, joka mahdollistaisi vientihintojen määrittämisen kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen perusteella. Ne totesivat, että yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat olivat käytettävissä ja ettei komissio ollut pystynyt tyydyttävällä tavalla osoittamaan, että niiden käytön hylkäämiselle oli riittävät perusteet. Ne katsoivat, että yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat olivat luotettavia ja että niitä olisi käytettävä kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen sijasta. |
| --- | --- |

(33)

Eräät intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat ja Intian viranomaiset katsoivat, ettei perusasetuksen 2 artiklan 8 eikä 9 kohta tarjoa oikeusperustaa, joka mahdollistaisi vientihintojen määrittämisen kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen perusteella. Ne totesivat, että yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat olivat käytettävissä ja ettei komissio ollut pystynyt tyydyttävällä tavalla osoittamaan, että niiden käytön hylkäämiselle oli riittävät perusteet. Ne katsoivat, että yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat olivat luotettavia ja että niitä olisi käytettävä kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen sijasta.

| (34) | Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen käytön osalta on todettava, että tällä perusasetuksen 11 artiklan 3 kohtaan perustuvalla tarkastelulla pyritään selvittämään, onko toimenpiteiden soveltaminen edelleen tarpeen polkumyynnin vaikutusten tasaamiseksi. Tarkasteltaessa asianomaisten viejien harjoittaman polkumyynnin tasoa on tarpeen määrittää polkumyyntimarginaalissa tapahtunut muutos vertaamalla kyseistä marginaalia alkuperäisiin polkumyyntiä koskeviin päätelmiin. Olisi huomattava, että kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen käyttö yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen sijasta kolmen intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa ei perustu perusasetuksen 2 artiklan 8 ja 9 kohdan soveltamiseen. Kuten johdanto-osan 27 ja 28 kappaleessa selostetaan, kyseisten hintojen käyttö on perusteltua, koska on pysyttävä arvioimaan, miten todennäköisesti yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat säilyvät nykyisellä tasolla ja näin ollen kuinka todennäköistä on, että polkumyynti toistuisi. |
| --- | --- |

(34)

Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen käytön osalta on todettava, että tällä perusasetuksen 11 artiklan 3 kohtaan perustuvalla tarkastelulla pyritään selvittämään, onko toimenpiteiden soveltaminen edelleen tarpeen polkumyynnin vaikutusten tasaamiseksi. Tarkasteltaessa asianomaisten viejien harjoittaman polkumyynnin tasoa on tarpeen määrittää polkumyyntimarginaalissa tapahtunut muutos vertaamalla kyseistä marginaalia alkuperäisiin polkumyyntiä koskeviin päätelmiin. Olisi huomattava, että kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen käyttö yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen sijasta kolmen intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa ei perustu perusasetuksen 2 artiklan 8 ja 9 kohdan soveltamiseen. Kuten johdanto-osan 27 ja 28 kappaleessa selostetaan, kyseisten hintojen käyttö on perusteltua, koska on pysyttävä arvioimaan, miten todennäköisesti yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat säilyvät nykyisellä tasolla ja näin ollen kuinka todennäköistä on, että polkumyynti toistuisi.

| (35) | Arvioinnin perusteella pääteltiin, että vähimmäistuontihintojen soveltaminen oli vaikuttanut kolmen intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan yhteisöön suuntautuvassa viennissä veloittamiin hintoihin, sillä kyseiset hinnat olivat erittäin lähellä vähimmäistuontihintoja. Ne eivät siis olleet seurausta pelkästään markkinavoimien toiminnasta eivätkä siksi todennäköisesti pysyisi samalla tasolla tulevaisuudessa. Tämän vuoksi katsottiin, että käytettävissä ei ollut sellaisia yhteisöön suuntautuvan viennin hintoja, joita voitaisiin käyttää polkumyyntilaskelmissa. Tässä tilanteessa katsottiin, että kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen käyttö on kohtuullinen ja riittävän tarkka vaihtoehtoinen keino määrittää tutkimusajanjakson vientihinnat ja laskea polkumyynnin taso. |
| --- | --- |

(35)

Arvioinnin perusteella pääteltiin, että vähimmäistuontihintojen soveltaminen oli vaikuttanut kolmen intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan yhteisöön suuntautuvassa viennissä veloittamiin hintoihin, sillä kyseiset hinnat olivat erittäin lähellä vähimmäistuontihintoja. Ne eivät siis olleet seurausta pelkästään markkinavoimien toiminnasta eivätkä siksi todennäköisesti pysyisi samalla tasolla tulevaisuudessa. Tämän vuoksi katsottiin, että käytettävissä ei ollut sellaisia yhteisöön suuntautuvan viennin hintoja, joita voitaisiin käyttää polkumyyntilaskelmissa. Tässä tilanteessa katsottiin, että kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen käyttö on kohtuullinen ja riittävän tarkka vaihtoehtoinen keino määrittää tutkimusajanjakson vientihinnat ja laskea polkumyynnin taso.

| (36) | Yksi intialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen hylkääminen ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen käyttö niiden sijasta oli syrjintää siinä mielessä, että sitä kohdeltiin eri tavoin kuin niitä viejiä, joiden osalta käytettiin niiden tosiasiallisia yhteisöön suuntautuvan viennin hintoja. |
| --- | --- |

(36)

Yksi intialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen hylkääminen ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen käyttö niiden sijasta oli syrjintää siinä mielessä, että sitä kohdeltiin eri tavoin kuin niitä viejiä, joiden osalta käytettiin niiden tosiasiallisia yhteisöön suuntautuvan viennin hintoja.

| (37) | Tältä osin olisi huomattava, että vientihintojen määrittämisessä ei esiintynyt syrjintää, sillä kaikkiin intialaisiin viejiin sovellettiin samaa menettelytapaa. Kunkin vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa arvioitiin, oliko polkumyyntilaskelmia varten käytettävissä sopivia yhteisöön suuntautuvan viennin hintoja. Tätä varten kunkin vientiä harjoittavan tuottajan yhteisöön suuntautuvan viennin hintoja verrattiin vähimmäistuontihintoihin sen selvittämiseksi, voitiinko katsoa, että ne oli muodostettu vähimmäistuontihinnoista riippumattomasti. Kuten 28 kappaleessa selostettiin, aina kun kyseiset hinnat olivat riittävästi vähimmäistuontihintoja korkeampia, niiden pääteltiin olevan riippumattomia vähimmäistuontihinnoista, mistä syystä niitä voitiin käyttää polkumyyntilaskelmissa, sillä ne olivat luotettava osoitus asianomaisen viejän todennäköisestä tulevasta hinnoittelusta. |
| --- | --- |

(37)

Tältä osin olisi huomattava, että vientihintojen määrittämisessä ei esiintynyt syrjintää, sillä kaikkiin intialaisiin viejiin sovellettiin samaa menettelytapaa. Kunkin vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa arvioitiin, oliko polkumyyntilaskelmia varten käytettävissä sopivia yhteisöön suuntautuvan viennin hintoja. Tätä varten kunkin vientiä harjoittavan tuottajan yhteisöön suuntautuvan viennin hintoja verrattiin vähimmäistuontihintoihin sen selvittämiseksi, voitiinko katsoa, että ne oli muodostettu vähimmäistuontihinnoista riippumattomasti. Kuten 28 kappaleessa selostettiin, aina kun kyseiset hinnat olivat riittävästi vähimmäistuontihintoja korkeampia, niiden pääteltiin olevan riippumattomia vähimmäistuontihinnoista, mistä syystä niitä voitiin käyttää polkumyyntilaskelmissa, sillä ne olivat luotettava osoitus asianomaisen viejän todennäköisestä tulevasta hinnoittelusta.

| (38) | Jos vähimmäistuontihintojen katsottiin vaikuttaneen yhteisöön suuntautuvan viennin hintoihin, yhteisöön suuntautuvan viennin hintoja ei pidetty luotettavana osoituksena asianomaisen viejän todennäköisestä tulevasta hinnoittelusta eikä niitä käytetty polkumyyntilaskelmissa, vaan niiden sijasta käytettiin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja. Vaikka siis eräiden viejien tapauksessa käytettiin tosiasiallisia vientihintoja ja toisten viejien tapauksessa niiden kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja, kyse ei ole viejien eriarvoisesta kohtelusta. |
| --- | --- |

(38)

Jos vähimmäistuontihintojen katsottiin vaikuttaneen yhteisöön suuntautuvan viennin hintoihin, yhteisöön suuntautuvan viennin hintoja ei pidetty luotettavana osoituksena asianomaisen viejän todennäköisestä tulevasta hinnoittelusta eikä niitä käytetty polkumyyntilaskelmissa, vaan niiden sijasta käytettiin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja. Vaikka siis eräiden viejien tapauksessa käytettiin tosiasiallisia vientihintoja ja toisten viejien tapauksessa niiden kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja, kyse ei ole viejien eriarvoisesta kohtelusta.

| (39) | Eräät intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät hyväksyneet päätelmää, jonka mukaan niiden yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat olivat erittäin lähellä vähimmäistuontihintoja, mistä syystä niitä ei voitu käyttää polkumyyntilaskelmissa. Ne katsoivat, että niiden hinnat olivat riittävästi vähimmäistuontihintoja korkeampia, ja huomauttivat, että hintasitoumuksissa edellytettiin pelkästään, että myyntihinnat eivät olleet vähimmäistuontihintoja alempia. Yksi viejä katsoi, että vertaaminen vähimmäistuontihintoihin ei ollut tyydyttävä keino selvittää yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen kohtuullisuutta ja luotettavuutta; sen mielestä olisi parempi verrata hintoja muiden intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tai yhteisön tuotannonalan hintoihin. |
| --- | --- |

(39)

Eräät intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät hyväksyneet päätelmää, jonka mukaan niiden yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat olivat erittäin lähellä vähimmäistuontihintoja, mistä syystä niitä ei voitu käyttää polkumyyntilaskelmissa. Ne katsoivat, että niiden hinnat olivat riittävästi vähimmäistuontihintoja korkeampia, ja huomauttivat, että hintasitoumuksissa edellytettiin pelkästään, että myyntihinnat eivät olleet vähimmäistuontihintoja alempia. Yksi viejä katsoi, että vertaaminen vähimmäistuontihintoihin ei ollut tyydyttävä keino selvittää yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen kohtuullisuutta ja luotettavuutta; sen mielestä olisi parempi verrata hintoja muiden intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tai yhteisön tuotannonalan hintoihin.

| (40) | Kuten 30 kappaleessa selostetaan, yhteisön toimielimet totesivat tältä osin, että kolmen vientiä harjoittavan tuottajan hinnat eivät olleet sillä tavoin riittävästi vähimmäistuontihintoja korkeampia, että niitä olisi voitu pitää vähimmäistuontihinnoista riippumattomasti muodostettuina. Tästä syystä kyseisiä hintoja ei voitu pitää sopivana perustana polkumyyntilaskelmille. On totta, että hintasitoumuksissa edellytetään vain, että vientiä harjoittavat tuottajat eivät myy tuotetta alle vähimmäistuontihinnan, mutta tällä seikalla ei ole merkitystä tämäntyyppisessä analyysissä. |
| --- | --- |

(40)

Kuten 30 kappaleessa selostetaan, yhteisön toimielimet totesivat tältä osin, että kolmen vientiä harjoittavan tuottajan hinnat eivät olleet sillä tavoin riittävästi vähimmäistuontihintoja korkeampia, että niitä olisi voitu pitää vähimmäistuontihinnoista riippumattomasti muodostettuina. Tästä syystä kyseisiä hintoja ei voitu pitää sopivana perustana polkumyyntilaskelmille. On totta, että hintasitoumuksissa edellytetään vain, että vientiä harjoittavat tuottajat eivät myy tuotetta alle vähimmäistuontihinnan, mutta tällä seikalla ei ole merkitystä tämäntyyppisessä analyysissä.

| (41) | Kun tarkastellaan sitä, ovatko vähimmäistuontihinnat vaikuttaneet yhteisöön suuntautuvan viennin hintoihin, olisi huomattava, että sitoumuksia sovellettaessa on tarpeen selvittää, ovatko vientihinnat luotettavia ja voidaanko niitä käyttää polkumyyntimarginaalien laskennan perustana. Kun yhteisöön suuntautuvan viennin hintoihin vaikuttavat muut tekijät kuin markkinavoimat (esimerkiksi sitoumusten mukaiset vähimmäistuontihinnat), kyseisiä vientihintoja ei voida pitää kohtuullisina ja luotettavina. Tässä nimenomaisessa tapauksessa on huomattava, että vertailua kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä veloittamiin hintoihin pidettiin, kuten 28 kappaleessa todetaan, asianmukaisempana keinona selvittää tietyn vientiä harjoittavan tuottajan hinnoittelua kuin vertailua muiden intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tai yhteisön tuotannonalan hintoihin, koska näin kunkin vientiä harjoittavan tuottajan liiketoimintamenetelmistä saatiin tarkempi kuva. |
| --- | --- |

(41)

Kun tarkastellaan sitä, ovatko vähimmäistuontihinnat vaikuttaneet yhteisöön suuntautuvan viennin hintoihin, olisi huomattava, että sitoumuksia sovellettaessa on tarpeen selvittää, ovatko vientihinnat luotettavia ja voidaanko niitä käyttää polkumyyntimarginaalien laskennan perustana. Kun yhteisöön suuntautuvan viennin hintoihin vaikuttavat muut tekijät kuin markkinavoimat (esimerkiksi sitoumusten mukaiset vähimmäistuontihinnat), kyseisiä vientihintoja ei voida pitää kohtuullisina ja luotettavina. Tässä nimenomaisessa tapauksessa on huomattava, että vertailua kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä veloittamiin hintoihin pidettiin, kuten 28 kappaleessa todetaan, asianmukaisempana keinona selvittää tietyn vientiä harjoittavan tuottajan hinnoittelua kuin vertailua muiden intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tai yhteisön tuotannonalan hintoihin, koska näin kunkin vientiä harjoittavan tuottajan liiketoimintamenetelmistä saatiin tarkempi kuva.

| (42) | Yhteisön tuotannonala katsoi, että koska sitoumusten mukaisilla vähimmäistuontihinnoilla oli vääristävä vaikutus, yhteisöön suuntautuvan viennin tosiasialliset hinnat olisi pitänyt hylätä ja niiden sijasta olisi pitänyt käyttää kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja kaikkien intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tapauksessa. Tuotannonala oli lisäksi huolissaan siitä, että ne intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat, joille oli määritetty alhainen polkumyyntimarginaali yhteisöön suuntautuvan viennin hintoja käyttämällä, eivät kuitenkaan säilyttäisi hintatasoaan samana tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(42)

Yhteisön tuotannonala katsoi, että koska sitoumusten mukaisilla vähimmäistuontihinnoilla oli vääristävä vaikutus, yhteisöön suuntautuvan viennin tosiasialliset hinnat olisi pitänyt hylätä ja niiden sijasta olisi pitänyt käyttää kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja kaikkien intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tapauksessa. Tuotannonala oli lisäksi huolissaan siitä, että ne intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat, joille oli määritetty alhainen polkumyyntimarginaali yhteisöön suuntautuvan viennin hintoja käyttämällä, eivät kuitenkaan säilyttäisi hintatasoaan samana tulevaisuudessa.

| (43) | Tältä osin voidaan todeta, että kuten 32 kappaleessa jo ilmoitettiin, kaikkiin intialaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettiin samaa menettelytapaa. Yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen käytöstä päätettiin kunkin viejän tapauksessa sen jälkeen, kun oli arvioitu, vaikuttiko vähimmäistuontihintojen soveltaminen kyseisiin hintoihin, ja kun oli määritetty asianomaisen viejän yhteisöön suuntautuvan viennin ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen välinen ero (ks. 28 kappale). |
| --- | --- |

(43)

Tältä osin voidaan todeta, että kuten 32 kappaleessa jo ilmoitettiin, kaikkiin intialaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettiin samaa menettelytapaa. Yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen käytöstä päätettiin kunkin viejän tapauksessa sen jälkeen, kun oli arvioitu, vaikuttiko vähimmäistuontihintojen soveltaminen kyseisiin hintoihin, ja kun oli määritetty asianomaisen viejän yhteisöön suuntautuvan viennin ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen välinen ero (ks. 28 kappale).

| (44) | Yhteisön tuotannonala katsoi lisäksi, että vientihintojen painotetun keskiarvon vertaaminen vähimmäistuontihintoihin tarkoituksena selvittää, kuvastivatko yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat tulevaa hinnoittelua ja olivatko ne luotettava perusta polkumyynnin määrittämiselle, oli ristiriidassa niiden toimenpiteiden muotoa koskevan tarkastelun päätelmien kanssa, joiden mukaan vähimmäistuontihintoja ei enää pitäisi käyttää. |
| --- | --- |

(44)

Yhteisön tuotannonala katsoi lisäksi, että vientihintojen painotetun keskiarvon vertaaminen vähimmäistuontihintoihin tarkoituksena selvittää, kuvastivatko yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat tulevaa hinnoittelua ja olivatko ne luotettava perusta polkumyynnin määrittämiselle, oli ristiriidassa niiden toimenpiteiden muotoa koskevan tarkastelun päätelmien kanssa, joiden mukaan vähimmäistuontihintoja ei enää pitäisi käyttää.

| (45) | Tältä osin olisi huomattava, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muotoa koskevassa tarkastelussa pyrittiin selvittämään, olivatko hintasitoumukset edelleen sopiva tai tarkoituksenmukainen keino (eli oliko niillä sama vaikutus kuin polkumyyntitullin käyttöönotolla), kun otetaan huomioon niiden mukaisesti vietyjen tuotteiden luonne (ks. neuvoston asetuksen (EY) N:o 365/2006 johdanto-osan 8 kappale). Tarkastelussa todettiin, että yhteisöön suuntautuvan viennin tosiasiallisten hintojen vaihteluväli tietyissä tuoteryhmissä oli muuttunut (joko kasvanut tai supistunut) merkittävästi alkuperäisen tutkimuksen tilanteesta; tämän perusteella pääteltiin, että alkuperäisiin hintoihin perustuvat vähimmäistuontihinnat eivät enää olleet sopiva keino torjua polkumyynnin vahingollisia vaikutuksia. Tässä tarkastelussa taas pyritään selvittämään, vaikuttivatko sitoumuksen mukaiset vähimmäistuontihinnat yhteisöön suuntautuvan viennin hintatasoon eli voidaanko vientihintoja pitää pysyvinä. Jos vientihinnat ovat merkittävästi vähimmäistuontihintoja korkeampia, niiden voidaan katsoa olevan riippumattomia vähimmäistuontihinnoista. Tässä yhteydessä ei ole merkitystä sillä, ovatko hintasitoumukset tarkoituksenmukaisia asianomaisen tuotteen tapauksessa. Hinnat muodostuvat tällöin markkinavoimien ehdoilla ja muodostavat sopivan perustan polkumyyntilaskelmille. Yhteisön tuotannonalan näkemystä ei näin ollen voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(45)

Tältä osin olisi huomattava, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muotoa koskevassa tarkastelussa pyrittiin selvittämään, olivatko hintasitoumukset edelleen sopiva tai tarkoituksenmukainen keino (eli oliko niillä sama vaikutus kuin polkumyyntitullin käyttöönotolla), kun otetaan huomioon niiden mukaisesti vietyjen tuotteiden luonne (ks. neuvoston asetuksen (EY) N:o 365/2006 johdanto-osan 8 kappale). Tarkastelussa todettiin, että yhteisöön suuntautuvan viennin tosiasiallisten hintojen vaihteluväli tietyissä tuoteryhmissä oli muuttunut (joko kasvanut tai supistunut) merkittävästi alkuperäisen tutkimuksen tilanteesta; tämän perusteella pääteltiin, että alkuperäisiin hintoihin perustuvat vähimmäistuontihinnat eivät enää olleet sopiva keino torjua polkumyynnin vahingollisia vaikutuksia. Tässä tarkastelussa taas pyritään selvittämään, vaikuttivatko sitoumuksen mukaiset vähimmäistuontihinnat yhteisöön suuntautuvan viennin hintatasoon eli voidaanko vientihintoja pitää pysyvinä. Jos vientihinnat ovat merkittävästi vähimmäistuontihintoja korkeampia, niiden voidaan katsoa olevan riippumattomia vähimmäistuontihinnoista. Tässä yhteydessä ei ole merkitystä sillä, ovatko hintasitoumukset tarkoituksenmukaisia asianomaisen tuotteen tapauksessa. Hinnat muodostuvat tällöin markkinavoimien ehdoilla ja muodostavat sopivan perustan polkumyyntilaskelmille. Yhteisön tuotannonalan näkemystä ei näin ollen voida hyväksyä.

3.   Vertailu

| (46) | Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa alennusten, hyvitysten, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden erojen huomioon ottamiseksi, jos asiasta esitettiin todennettu näyttö. Vientihintaan tehtiin oikaisuja Ester-, Garware- ja MTZ-yritysten eräiden mallien osalta myös kolmansien maiden markkinoille myydyn tuotteen ja yhteisöön myydyn tuotteen fyysisten ominaisuuksien erojen vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(46)

Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa alennusten, hyvitysten, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden erojen huomioon ottamiseksi, jos asiasta esitettiin todennettu näyttö. Vientihintaan tehtiin oikaisuja Ester-, Garware- ja MTZ-yritysten eräiden mallien osalta myös kolmansien maiden markkinoille myydyn tuotteen ja yhteisöön myydyn tuotteen fyysisten ominaisuuksien erojen vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (47) | Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi lisäksi määrättyjen vientitoimien osalta perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaista oikaisua vientihintaan viennin jälkeisen tuontitullien hyvitysjärjestelmän (Duty Entitlement Passbook Scheme eli DEPB-järjestelmä) alaisesta viennistä saatujen etujen määrän perusteella. Tältä osin todettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä kyseisen järjestelmän mukaisesti saadut hyvitykset voitiin käyttää tuontitullien kuittaamiseen minkä tahansa tavaran tuonnin yhteydessä tai ne voitiin myydä vapaasti muille yrityksille. Järjestelmässä ei myöskään ole velvoitetta käyttää tuotuja tavaroita ainoastaan asianomaisen vientituotteen tuotannossa. Kyseiset tuottajat eivät näin ollen pystyneet osoittamaan, että viennin jälkeisestä DEPB-järjestelmästä saatu etu olisi vaikuttanut hintojen vertailukelpoisuuteen eivätkä varsinkaan sitä, että asiakkaat olisivat johdonmukaisesti maksaneet eri hintoja kotimarkkinoilla DEPB-etujen vuoksi. Tästä syystä pyyntö hylättiin. |
| --- | --- |

(47)

Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi lisäksi määrättyjen vientitoimien osalta perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaista oikaisua vientihintaan viennin jälkeisen tuontitullien hyvitysjärjestelmän (Duty Entitlement Passbook Scheme eli DEPB-järjestelmä) alaisesta viennistä saatujen etujen määrän perusteella. Tältä osin todettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä kyseisen järjestelmän mukaisesti saadut hyvitykset voitiin käyttää tuontitullien kuittaamiseen minkä tahansa tavaran tuonnin yhteydessä tai ne voitiin myydä vapaasti muille yrityksille. Järjestelmässä ei myöskään ole velvoitetta käyttää tuotuja tavaroita ainoastaan asianomaisen vientituotteen tuotannossa. Kyseiset tuottajat eivät näin ollen pystyneet osoittamaan, että viennin jälkeisestä DEPB-järjestelmästä saatu etu olisi vaikuttanut hintojen vertailukelpoisuuteen eivätkä varsinkaan sitä, että asiakkaat olisivat johdonmukaisesti maksaneet eri hintoja kotimarkkinoilla DEPB-etujen vuoksi. Tästä syystä pyyntö hylättiin.

4.   Polkumyyntimarginaali

| (48) | Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. Jos vientihinnat oli määritetty kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen perusteella, asianmukaiset CIF-arvot laskettiin lisäämällä kolmansiin maihin suuntautuvan viennin noudettuna lähettäjältä -hintaan yhteisöön suuntautuvan viennin noudettuna lähettäjältä -tason hintojen ja CIF-tason hintojen painotettu keskimääräinen erotus tuotelajeittain. |
| --- | --- |

(48)

Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. Jos vientihinnat oli määritetty kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen perusteella, asianmukaiset CIF-arvot laskettiin lisäämällä kolmansiin maihin suuntautuvan viennin noudettuna lähettäjältä -hintaan yhteisöön suuntautuvan viennin noudettuna lähettäjältä -tason hintojen ja CIF-tason hintojen painotettu keskimääräinen erotus tuotelajeittain.

| (49) | Yksilölliset polkumyyntimarginaalit olivat huomattavasti alempia kuin alkuperäiset toimenpiteet, joten myös jäännöstullia katsottiin tarkoituksenmukaiseksi muuttaa. Jäännöstulli vahvistettiin perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti korkeimman tämän tarkastelun kohteena oleville viidelle intialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritetyn polkumyyntimarginaalin perusteella, koska näiden viiden yrityksen katsottiin vientimäärinä mitattuna edustavan niitä otokseen kuuluneita yhteistyössä toimineita tuottajia, joita koskevien tietojen perusteella alkuperäinen jäännöstulli laskettiin. |
| --- | --- |

(49)

Yksilölliset polkumyyntimarginaalit olivat huomattavasti alempia kuin alkuperäiset toimenpiteet, joten myös jäännöstullia katsottiin tarkoituksenmukaiseksi muuttaa. Jäännöstulli vahvistettiin perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti korkeimman tämän tarkastelun kohteena oleville viidelle intialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritetyn polkumyyntimarginaalin perusteella, koska näiden viiden yrityksen katsottiin vientimäärinä mitattuna edustavan niitä otokseen kuuluneita yhteistyössä toimineita tuottajia, joita koskevien tietojen perusteella alkuperäinen jäännöstulli laskettiin.

| (50) | Polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:






  Ester Industries Ltd | 29,3 % |
| --- | --- | --- |
| Flex Industries Ltd | 3,2 % |
| Garware Polyester Ltd | 20,1 % |
| MTZ Polyfilms Ltd | 26,7 % |
| Polyplex Corporation Ltd | 3,7 % |
| Kaikki muut yritykset | 29,3 % |

(50)

Polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:

Ester Industries Ltd

29,3 %

Flex Industries Ltd

3,2 %

Garware Polyester Ltd

20,1 %

MTZ Polyfilms Ltd

26,7 %

Polyplex Corporation Ltd

3,7 %

Kaikki muut yritykset

29,3 %

D.   MUUTTUNEIDEN OLOSUHTEIDEN PYSYVYYS

| (51) | Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkittiin, voitaisiinko polkumyynnin osalta tapahtunutta olosuhteiden muutosta kohtuudella pitää pysyvänä. |
| --- | --- |

(51)

Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkittiin, voitaisiinko polkumyynnin osalta tapahtunutta olosuhteiden muutosta kohtuudella pitää pysyvänä.

| (52) | Tältä osin olisi huomattava, että normaaliarvo määritettiin pyynnön esittäjien kustannusten ja hintojen perusteella. Kyseisillä viejillä on merkittävät asianomaisen tuotteen kotimarkkinat ja kotimarkkinahinnat ovat nousseet alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna. Tutkimuksessa ei havaittu viitteitä siitä, että tämän tarkastelun aikana määritettyä normaaliarvoa ei voitaisi pitää pysyvänä. |
| --- | --- |

(52)

Tältä osin olisi huomattava, että normaaliarvo määritettiin pyynnön esittäjien kustannusten ja hintojen perusteella. Kyseisillä viejillä on merkittävät asianomaisen tuotteen kotimarkkinat ja kotimarkkinahinnat ovat nousseet alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna. Tutkimuksessa ei havaittu viitteitä siitä, että tämän tarkastelun aikana määritettyä normaaliarvoa ei voitaisi pitää pysyvänä.

| (53) | Voitaisiin väittää, että raaka-aineiden hintakehitys, joka korreloi voimakkaasti öljyn hintojen kanssa, saattaa vaikuttaa merkittävästi normaaliarvoon. Tältä osin katsottiin kuitenkin, että koska raaka-aineet ovat hyödykkeitä, joiden hinta määräytyy kansainvälisillä markkinoilla, hinnankorotukset vaikuttaisivat kaikkiin markkinatoimijoihin ja tämän myötä sekä normaaliarvoon että vientihintaan. |
| --- | --- |

(53)

Voitaisiin väittää, että raaka-aineiden hintakehitys, joka korreloi voimakkaasti öljyn hintojen kanssa, saattaa vaikuttaa merkittävästi normaaliarvoon. Tältä osin katsottiin kuitenkin, että koska raaka-aineet ovat hyödykkeitä, joiden hinta määräytyy kansainvälisillä markkinoilla, hinnankorotukset vaikuttaisivat kaikkiin markkinatoimijoihin ja tämän myötä sekä normaaliarvoon että vientihintaan.

| (54) | Kuten 22 ja 23 kappaleessa jo todettiin, yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen pysyvyyden selvittämiseksi tilanteessa, jossa käytössä oli hintasitoumuksia, kyseisiä hintoja oli tarkasteltava suhteessa sitoumuksissa määrättyihin vähimmäistuontihintoihin. Lisäksi yhteisöön ja kolmansiin maihin tutkimusajanjakson aikana vietäväksi myytyjen tuotteiden hintoja verrattiin keskenään. Kuten 23 kappaleessa selostettiin, tilanteessa, jossa yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat eivät olleet riittävästi vähimmäistuontihintoja korkeampia mutta olivat merkittävästi korkeampia kuin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat, yhteisöön suuntautuvan viennin hintoja ei pidetty luotettavana osoituksena viejien todennäköisestä tulevasta hinnoittelusta. Niiden sijasta tulevien, pysyviksi katsottavien vientihintojen määrittämisessä käytettiin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja. |
| --- | --- |

(54)

Kuten 22 ja 23 kappaleessa jo todettiin, yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen pysyvyyden selvittämiseksi tilanteessa, jossa käytössä oli hintasitoumuksia, kyseisiä hintoja oli tarkasteltava suhteessa sitoumuksissa määrättyihin vähimmäistuontihintoihin. Lisäksi yhteisöön ja kolmansiin maihin tutkimusajanjakson aikana vietäväksi myytyjen tuotteiden hintoja verrattiin keskenään. Kuten 23 kappaleessa selostettiin, tilanteessa, jossa yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat eivät olleet riittävästi vähimmäistuontihintoja korkeampia mutta olivat merkittävästi korkeampia kuin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat, yhteisöön suuntautuvan viennin hintoja ei pidetty luotettavana osoituksena viejien todennäköisestä tulevasta hinnoittelusta. Niiden sijasta tulevien, pysyviksi katsottavien vientihintojen määrittämisessä käytettiin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja.

| (55) | Tämän perusteella päätellään, että polkumyyntiin liittyvien olosuhteiden muutosta suhteessa alkuperäiseen tutkimukseen voidaan kohtuudella pitää pysyvänä ottaen kuitenkin 26 kappaleessa selostetun mukaisesti huomioon, että kolmen intialaisen viejän harjoittaman polkumyynnin ja erityisesti vientihintojen osalta kyseistä pysyvää olosuhteiden muutosta ei voitu vahvistaa asianomaisten viejien yhteisöön suuntautuvassa viennissä veloittamien hintojen perusteella vaan se oli vahvistettava yhteisöön myydyistä malleista muihin kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(55)

Tämän perusteella päätellään, että polkumyyntiin liittyvien olosuhteiden muutosta suhteessa alkuperäiseen tutkimukseen voidaan kohtuudella pitää pysyvänä ottaen kuitenkin 26 kappaleessa selostetun mukaisesti huomioon, että kolmen intialaisen viejän harjoittaman polkumyynnin ja erityisesti vientihintojen osalta kyseistä pysyvää olosuhteiden muutosta ei voitu vahvistaa asianomaisten viejien yhteisöön suuntautuvassa viennissä veloittamien hintojen perusteella vaan se oli vahvistettava yhteisöön myydyistä malleista muihin kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

| (56) | Otokseen kuuluneiden yritysten yksilöllisten polkumyyntimarginaalien huomattavaa alenemista alkuperäisiin toimenpiteisiin verrattuna samoin kuin tämän seikan pysyvyyttä voidaan pitää edustavana siten, että ne koskevat myös kaikkia muita yrityksiä. Tästä syystä jäännöstullia oli muutettava, kuten 30 kappaleessa selostetaan. |
| --- | --- |

(56)

Otokseen kuuluneiden yritysten yksilöllisten polkumyyntimarginaalien huomattavaa alenemista alkuperäisiin toimenpiteisiin verrattuna samoin kuin tämän seikan pysyvyyttä voidaan pitää edustavana siten, että ne koskevat myös kaikkia muita yrityksiä. Tästä syystä jäännöstullia oli muutettava, kuten 30 kappaleessa selostetaan.

E.   PÄÄTELMÄT

| (57) | Ottaen huomioon polkumyyntiä ja muuttuneiden olosuhteiden pysyvyyttä koskevat päätelmät sekä asetuksen (EY) N:o 365/2006 päätelmät polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muodosta (voimassa olevien sitoumusten peruuttaminen) voidaan todeta, että asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä olisi muutettava vastaamaan todettuja uusia polkumyyntimarginaaleja. |
| --- | --- |

(57)

Ottaen huomioon polkumyyntiä ja muuttuneiden olosuhteiden pysyvyyttä koskevat päätelmät sekä asetuksen (EY) N:o 365/2006 päätelmät polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muodosta (voimassa olevien sitoumusten peruuttaminen) voidaan todeta, että asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä olisi muutettava vastaamaan todettuja uusia polkumyyntimarginaaleja.

| (58) | Koska perusasetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaan mihinkään tuotteeseen ei saa samanaikaisesti soveltaa sekä polkumyynti- että tasoitustulleja saman polkumyynnistä tai vientituesta johtuvan tilanteen korjaamiseksi, voimassa oleva vientitukia vastaava tasoitustulli vähennettiin sovellettavaksi tulevasta polkumyyntitullista. Jäännöstullin tapauksessa tämä vähennys vastaa sen yrityksen vientitukimarginaalia, jota koskevien tietojen perusteella jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin. |
| --- | --- |

(58)

Koska perusasetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaan mihinkään tuotteeseen ei saa samanaikaisesti soveltaa sekä polkumyynti- että tasoitustulleja saman polkumyynnistä tai vientituesta johtuvan tilanteen korjaamiseksi, voimassa oleva vientitukia vastaava tasoitustulli vähennettiin sovellettavaksi tulevasta polkumyyntitullista. Jäännöstullin tapauksessa tämä vähennys vastaa sen yrityksen vientitukimarginaalia, jota koskevien tietojen perusteella jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin.

| (59) | Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon lopullisten tasoitustullien voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun päätelmät (asetus (EY) N:o 367/2006) ehdotetaan, että tullien määrät ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana olisivat seuraavat:











  Yritys | Vientitukimarginaali | Tuki marginaali yhteensä | Polkumyyntimarginaali | Tasoitustulli | Polkumyyntitulli | Tullin kokonaismäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ester Industries Ltd | 12,0 % | 12,0 % | 29,3 % | 12,0 % | 17,3 % | 29,3 % |
| Flex Industries Ltd | 12,5 % | 12,5 % | 3,2 % | 12,5 % | 0 % | 12,5 % |
| Garware Polyester Ltd | 2,7 % | 3,8 % | 20,1 % | 3,8 % | 17,4 % | 21,2 % |
| MTZ Polyfilms Ltd | 8,7 % | 8,7 % | 26,7 % | 8,7 % | 18,0 % | 26,7 % |
| Polyplex Corporation Ltd | 19,1 % | 19,1 % | 3,7 % | 19,1 % | 0 % | 19,1 % |
| Kaikki muut yritykset | 12,0 % (14) | 19,1 % | 29,3 % | 19,1 % | 17,3 % | 36,4 % |

(59)

Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon lopullisten tasoitustullien voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun päätelmät (asetus (EY) N:o 367/2006) ehdotetaan, että tullien määrät ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana olisivat seuraavat:

Yritys

Vientitukimarginaali

Tuki marginaali yhteensä

Polkumyyntimarginaali

Tasoitustulli

Polkumyyntitulli

Tullin kokonaismäärä

Ester Industries Ltd

12,0 %

12,0 %

29,3 %

12,0 %

17,3 %

29,3 %

Flex Industries Ltd

12,5 %

12,5 %

3,2 %

12,5 %

0 %

12,5 %

Garware Polyester Ltd

2,7 %

3,8 %

20,1 %

3,8 %

17,4 %

21,2 %

MTZ Polyfilms Ltd

8,7 %

8,7 %

26,7 %

8,7 %

18,0 %

26,7 %

Polyplex Corporation Ltd

19,1 %

19,1 %

3,7 %

19,1 %

0 %

19,1 %

Kaikki muut yritykset

12,0 % (14)

19,1 %

29,3 %

19,1 %

17,3 %

36,4 %

| (60) | Kuten 4 kappaleessa selostettiin, voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet laajennettiin koskemaan myös PET-kalvon tuontia Brasiliasta ja Israelista riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Brasilia tai Israel. Johdanto-osan 59 kappaleessa ilmoitettuja muutettuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä olisi samoin sovellettava edelleen myös PET-kalvon tuontiin Brasiliasta ja Israelista riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Brasilia tai Israel. Ne brasilialaiset ja israelilaiset vientiä harjoittavat tuottajat, jotka on vapautettu asetuksella (EY) N:o 1975/2004 laajennetuista ja asetuksella (EY) N:o 101/2006 muutetuista toimenpiteistä, olisi vapautettava myös tällä asetuksella muutetuista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(60)

Kuten 4 kappaleessa selostettiin, voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet laajennettiin koskemaan myös PET-kalvon tuontia Brasiliasta ja Israelista riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Brasilia tai Israel. Johdanto-osan 59 kappaleessa ilmoitettuja muutettuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä olisi samoin sovellettava edelleen myös PET-kalvon tuontiin Brasiliasta ja Israelista riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Brasilia tai Israel. Ne brasilialaiset ja israelilaiset vientiä harjoittavat tuottajat, jotka on vapautettu asetuksella (EY) N:o 1975/2004 laajennetuista ja asetuksella (EY) N:o 101/2006 muutetuista toimenpiteistä, olisi vapautettava myös tällä asetuksella muutetuista toimenpiteistä.

| (61) | Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä keskeisistä tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiotaan ehdottaa asetuksen (EY) N:o 1676/2001 muuttamista, ja niille annettiin tilaisuus esittää huomautuksensa. |
| --- | --- |

(61)

Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä keskeisistä tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiotaan ehdottaa asetuksen (EY) N:o 1676/2001 muuttamista, ja niille annettiin tilaisuus esittää huomautuksensa.

| (62) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(62)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (63) | Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle, ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta (EY) N:o 1676/2001 muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle. |
| --- | --- |

(63)

Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle, ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta (EY) N:o 1676/2001 muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.

| (64) | Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia pitäisi soveltaa niin yhteistyöstä kieltäytyneisiin viejiin kuin yrityksiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(64)

Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia pitäisi soveltaa niin yhteistyöstä kieltäytyneisiin viejiin kuin yrityksiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä tutkimusajanjakson aikana.

| (65) | Olisi huomattava, että intialaisen viejän MTZ:n osoite muuttui heinäkuusta 2005 lukien, mutta sen omistuspohja, rakenne ja toiminta pysyivät ennallaan. Yrityksen osoitetietoja olisi siksi muutettava. |
| --- | --- |

(65)

Olisi huomattava, että intialaisen viejän MTZ:n osoite muuttui heinäkuusta 2005 lukien, mutta sen omistuspohja, rakenne ja toiminta pysyivät ennallaan. Yrityksen osoitetietoja olisi siksi muutettava.

| (66) | Avoimuuden varmistamiseksi ja ottaen huomioon asetus (EY) N:o 365/2006, joka on annettu samana päivänä kuin tämä asetus ja koskee myös lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tarkastelua, tämän asetuksen artiklaosaan olisi sisällytettävä uusi konsolidoitu toisinto asetuksen (EY) N:o 1676/2001 1 artiklasta, |
| --- | --- |

(66)

Avoimuuden varmistamiseksi ja ottaen huomioon asetus (EY) N:o 365/2006, joka on annettu samana päivänä kuin tämä asetus ja koskee myös lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tarkastelua, tämän asetuksen artiklaosaan olisi sisällytettävä uusi konsolidoitu toisinto asetuksen (EY) N:o 1676/2001 1 artiklasta,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1676/2001 1 artikla, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 365/2006, seuraavasti:

”1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Intiasta ja Korean tasavallasta peräisin olevan CN-koodeihin ex 3920 62 19 (Taric-koodit 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976 ja 3920621994) ja ex 3920 62 90 (Taric-koodit 3920629033 ja 3920629094) kuuluvan polyeteenitereftalaattikalvon (PET-kalvon) tuonnissa.

2.   Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistamien tuotteiden osalta seuraava:

| Maa | Yritys | Lopullinen tulli (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Intia | Ester Industries Limited |
| 75-76, Amrit Nagar, |
| Behind South Extension Part-1, |
| New Delhi - 110 003, |
| Intia |

Maa

Yritys

Lopullinen tulli (%)

Taric-lisäkoodi

Intia

Ester Industries Limited

75-76, Amrit Nagar,

Behind South Extension Part-1,

New Delhi - 110 003,

Intia

17,3

A026

Intia

| Flex Industries Limited |
| --- |
| A-1, Sector 60, |
| Noida 201 301, (U.P.), |
| Intia |

Flex Industries Limited

A-1, Sector 60,

Noida 201 301, (U.P.),

Intia

0,0

A027

Intia

| Garware Polyester Limited |
| --- |
| Garware House, |
| 50-A, Swami Nityanand Marg, |
| Vile Parle (East), |
| Mumbai 400 057, |
| Intia |

Garware Polyester Limited

Garware House,

50-A, Swami Nityanand Marg,

Vile Parle (East),

Mumbai 400 057,

Intia

17,4

A028

Intia

| Jindal Poly Films Limited |
| --- |
| 56 Hanuman Road, |
| New Delhi 110 001, |
| Intia |

Jindal Poly Films Limited

56 Hanuman Road,

New Delhi 110 001,

Intia

0,0

A030

Intia

| MTZ Polyfilms Limited |
| --- |
| New India Centre, 5th floor, |
| 17 Co-operage Road, |
| Mumbai 400 039, |
| Intia |

MTZ Polyfilms Limited

New India Centre, 5th floor,

17 Co-operage Road,

Mumbai 400 039,

Intia

18,0

A031

Intia

| Polyplex Corporation Limited |
| --- |
| B-37, Sector-1, |
| Noida 201 301, |
| Dist. Gautam Budh Nagar, |
| Uttar Pradesh, |
| Intia |

Polyplex Corporation Limited

B-37, Sector-1,

Noida 201 301,

Dist. Gautam Budh Nagar,

Uttar Pradesh,

Intia

0,0

A032

Intia

Kaikki muut yritykset

17,3

A999

Korea

| Kolon Industries Inc. |
| --- |
| Kolon Tower, |
| 1-23, Byulyang-dong, |
| Kwacheon-city, |
| Kyunggi-do, |
| Korea |

Kolon Industries Inc.

Kolon Tower,

1-23, Byulyang-dong,

Kwacheon-city,

Kyunggi-do,

Korea

0,0

A244

Korea

| SKC Co. Ltd |
| --- |
| Kyobo Gangnam Tower, |
| 1303-22, Seocho 4 Dong, |
| Seocho Gu, |
| Seoul 137-074, |
| Korea |

SKC Co. Ltd

Kyobo Gangnam Tower,

1303-22, Seocho 4 Dong,

Seocho Gu,

Seoul 137-074,

Korea

7,5

A224

Korea

| Toray Saehan Inc. |
| --- |
| 17F, LG Mapo B/D |
| 275 Kongdug-Dong |
| Mapo-Gu |
| Seoul 121-721 |
| Korea |

Toray Saehan Inc.

17F, LG Mapo B/D

275 Kongdug-Dong

Mapo-Gu

Seoul 121-721

Korea

0,0

A222

Korea

| HS Industries Co. Ltd |
| --- |
| Kangnam Building, 5th floor |
| 1321, Seocho-Dong |
| Seocho-Ku |
| Seoul |
| Korea |

HS Industries Co. Ltd

Kangnam Building, 5th floor

1321, Seocho-Dong

Seocho-Ku

Seoul

Korea

7,5

A226

Korea

| Hyosung Corporation |
| --- |
| 450, Kongduk-Dong |
| Mapo-Ku |
| Seoul |
| Korea |

Hyosung Corporation

450, Kongduk-Dong

Mapo-Ku

Seoul

Korea

7,5

A225

Korea

| KP Chemical Corporation |
| --- |
| No. 89-4, Kyungun-Dong |
| Chongro-Ku |
| Seoul |
| Korea |

KP Chemical Corporation

No. 89-4, Kyungun-Dong

Chongro-Ku

Seoul

Korea

7,5

A223

Korea

Kaikki muut yritykset

13,4

A999

3.   Jos mikä tahansa asianomainen osapuoli toimittaa komissiolle riittävän näytön siitä, että

| — | se ei ole vienyt 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tavaroita alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana, |
| --- | --- |

—

se ei ole vienyt 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tavaroita alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana,

| — | se ei ole etuyhteydessä yhteenkään viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä
  ja |
| --- | --- |

—

se ei ole etuyhteydessä yhteenkään viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä

ja

| — | se on vienyt asianomaisia tavaroita yhteisöön tutkimusajanjakson jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tavaramäärän viemiseksi yhteisöön, |
| --- | --- |

—

se on vienyt asianomaisia tavaroita yhteisöön tutkimusajanjakson jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tavaramäärän viemiseksi yhteisöön,

neuvosto voi yksinkertaisella enemmistöllä komission ehdotuksesta, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, muuttaa 1 artiklan 2 kohtaa lisäämällä kyseisen osapuolen niiden yritysten luetteloon, joihin sovelletaan 1 artiklan 2 kohdan taulukossa mainittuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä helmikuuta 2006.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

U. PLASSNIK

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EYVL L 316, 10.12.1999, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1976/2004 (EUVL L 342, 18.11.2004, s. 8).

2

(3)  EYVL L 227, 23.8.2001, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1975/2004 (EUVL L 342, 18.11.2004, s. 1).

3

(4)  EYVL L 227, 23.8.2001, s. 56.

4

(5)  EUVL C 40, 17.2.2005, s. 8.

5

(6)  EYVL C 154, 28.6.2002, s. 2.

6

(7)  Katso tämän virallisen lehden s. 1.

7

(8)  EUVL C 281, 22.11.2003, s. 4.

8

(9)  EUVL C 306, 10.12.2004, s. 2.

9

(10)  Katso tämän virallisen lehden s. 15.

10

(11)  EUVL L 218, 23.8.2005, s. 3.

11

(12)  EUVL L 17, 21.1.2006, s. 1.

12

(13)  EUVL C 1, 4.1.2005, s. 5.

13

(14)  ”Kaikkia muita yrityksiä” koskevan lopullisen polkumyyntitullin laskemiseksi otettiin huomioon sen yrityksen vientitukimarginaali, jota koskevien tietojen perusteella määritettiin polkumyyntimarginaali ”kaikille muille yrityksille”.

14

---

| 8.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 68/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 68/15

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 367/2006,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2006,

lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 2026/97 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 päivänä lokakuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (1), jäljempänä ”perusasetus”, ja erityisesti sen 18 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   SAMAA TUOTETTA KOSKEVAT VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET JA PÄÄTTYNEET TUTKIMUKSET

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 2597/1999 (2) käyttöön lopullisen tasoitustullin CN-koodeihin ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 kuuluvan Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa, jäljempänä ”lopulliset tasoitustoimenpiteet”. Toimenpiteet olivat tiettyjen nimeltä mainittujen viejien tuontiin sovellettava 3,8–19,1 prosentin arvotulli ja muiden yritysten tuonnissa sovellettava 19,1 prosentin jäännöstulli. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 2597/1999 (2) käyttöön lopullisen tasoitustullin CN-koodeihin ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 kuuluvan Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa, jäljempänä ”lopulliset tasoitustoimenpiteet”. Toimenpiteet olivat tiettyjen nimeltä mainittujen viejien tuontiin sovellettava 3,8–19,1 prosentin arvotulli ja muiden yritysten tuonnissa sovellettava 19,1 prosentin jäännöstulli.

| (2) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1676/2001 (3) käyttöön lopulliset polkumyyntitullit Intiasta ja Korean tasavallasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa. Toimenpiteet olivat Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa sovellettava 0–62,6 prosentin arvotulli, jäljempänä ”lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet”, lukuun ottamatta niiden viiden intialaisen yrityksen – Ester Industries Limited, jäljempänä ”Ester”, Flex Industries Limited, jäljempänä ”Flex”, Garware Polyester Limited, jäljempänä ”Garware”, MTZ Polyesters Limited, jäljempänä ”MTZ”, ja Polyplex Corporation Limited, jäljempänä ”Polyplex”, – tuontia, joiden sitoumukset hyväksyttiin komission päätöksellä 2001/645/EY (4). |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1676/2001 (3) käyttöön lopulliset polkumyyntitullit Intiasta ja Korean tasavallasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa. Toimenpiteet olivat Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa sovellettava 0–62,6 prosentin arvotulli, jäljempänä ”lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet”, lukuun ottamatta niiden viiden intialaisen yrityksen – Ester Industries Limited, jäljempänä ”Ester”, Flex Industries Limited, jäljempänä ”Flex”, Garware Polyester Limited, jäljempänä ”Garware”, MTZ Polyesters Limited, jäljempänä ”MTZ”, ja Polyplex Corporation Limited, jäljempänä ”Polyplex”, – tuontia, joiden sitoumukset hyväksyttiin komission päätöksellä 2001/645/EY (4).

| (3) | Huomattakoon, että yritys, joka tunnettiin aiemmin nimellä MTZ Polyesters Limited, on muuttanut nimensä. Sen uusi nimi on MTZ Polyfilms Limited. Tämä nimenmuutos ei vaikuta mitenkään asetuksen (EY) N:o 2597/1999 päätelmiin eikä yrityksen oikeuteen hyötyä yksilöllisestä tullista, jota siihen sovellettiin ennen nimenmuutosta. Komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä17 päivänä helmikuuta 2005 ilmoituksen MTZ:n nimenmuutoksesta (5). Lisäksi on syytä huomata, että MTZ:n osoite on muuttunut 1 päivästä heinäkuuta 2005, mutta yrityksen omistajuus, rakenne ja toiminta pysyvät ennallaan. Yrityksen osoitetiedot olisi tästä syystä muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Huomattakoon, että yritys, joka tunnettiin aiemmin nimellä MTZ Polyesters Limited, on muuttanut nimensä. Sen uusi nimi on MTZ Polyfilms Limited. Tämä nimenmuutos ei vaikuta mitenkään asetuksen (EY) N:o 2597/1999 päätelmiin eikä yrityksen oikeuteen hyötyä yksilöllisestä tullista, jota siihen sovellettiin ennen nimenmuutosta. Komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä17 päivänä helmikuuta 2005 ilmoituksen MTZ:n nimenmuutoksesta (5). Lisäksi on syytä huomata, että MTZ:n osoite on muuttunut 1 päivästä heinäkuuta 2005, mutta yrityksen omistajuus, rakenne ja toiminta pysyvät ennallaan. Yrityksen osoitetiedot olisi tästä syystä muutettava.

| (4) | Neuvosto ulotti asetuksilla (EY) N:o 1975/2004 (6) ja (EY) N:o 1976/2004 (7) Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa sovellettavat lopulliset tasoitustoimenpiteet ja polkumyynnin vastaiset toimenpiteet koskemaan saman tuotteen tuontia Brasiliasta ja Israelista riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Brasilia tai Israel. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto ulotti asetuksilla (EY) N:o 1975/2004 (6) ja (EY) N:o 1976/2004 (7) Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa sovellettavat lopulliset tasoitustoimenpiteet ja polkumyynnin vastaiset toimenpiteet koskemaan saman tuotteen tuontia Brasiliasta ja Israelista riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Brasilia tai Israel.

| (5) | Komissio pani 28 päivänä kesäkuuta 2002 vireille perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti osittaisen välivaiheen tarkastelun (8), joka koski ainoastaan lopullisten tasoitustoimenpiteiden muotoa ja erityisesti yhden intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan tarjoaman sitoumuksen hyväksyttävyyttä. Tutkimus on saatettu päätökseen neuvoston asetuksella (EY) N:o 365/2006 (9). |
| --- | --- |

(5)

Komissio pani 28 päivänä kesäkuuta 2002 vireille perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti osittaisen välivaiheen tarkastelun (8), joka koski ainoastaan lopullisten tasoitustoimenpiteiden muotoa ja erityisesti yhden intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan tarjoaman sitoumuksen hyväksyttävyyttä. Tutkimus on saatettu päätökseen neuvoston asetuksella (EY) N:o 365/2006 (9).

| (6) | Komissio pani 22 päivänä marraskuuta 2003 vireille osittaisen välivaiheen tarkastelun (10), joka koski ainoastaan lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muotoa. Tutkimus saatettiin päätökseen neuvoston asetuksella (EY) N:o 365/2006. |
| --- | --- |

(6)

Komissio pani 22 päivänä marraskuuta 2003 vireille osittaisen välivaiheen tarkastelun (10), joka koski ainoastaan lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muotoa. Tutkimus saatettiin päätökseen neuvoston asetuksella (EY) N:o 365/2006.

| (7) | Komissio pani 4 päivänä tammikuuta 2005 vireille osittaisen välivaiheen tarkastelun (11), joka koski ainoastaan lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tasoa. Tutkimus saatettiin päätökseen neuvoston asetuksella (EY) N:o 365/2006, jolla muutettiin lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tasoa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio pani 4 päivänä tammikuuta 2005 vireille osittaisen välivaiheen tarkastelun (11), joka koski ainoastaan lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tasoa. Tutkimus saatettiin päätökseen neuvoston asetuksella (EY) N:o 365/2006, jolla muutettiin lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tasoa.

| (8) | Komissio pani 23 päivänä elokuuta 2005 vireille asetusten (EY) N:o 1975/2004 ja (EY) N:o 1976/2004 tarkastelun (12) yhden israelilaisen tuottajan vapauttamista laajennetuista toimenpiteistä koskevan pyynnön osalta. Tutkimus on saatettu päätökseen neuvoston asetuksella (EY) N:o 101/2006. |
| --- | --- |

(8)

Komissio pani 23 päivänä elokuuta 2005 vireille asetusten (EY) N:o 1975/2004 ja (EY) N:o 1976/2004 tarkastelun (12) yhden israelilaisen tuottajan vapauttamista laajennetuista toimenpiteistä koskevan pyynnön osalta. Tutkimus on saatettu päätökseen neuvoston asetuksella (EY) N:o 101/2006.

2.   TOIMENPITEIDEN VOIMASSAOLON PÄÄTTYMISTÄ KOSKEVA TARKASTELUPYYNTÖ

| (9) | Voimassa olevien lopullisten tasoitustoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (13) julkaisemisen jälkeen komissio vastaanotti perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti pyynnön neuvoston asetuksen (EY) N:o 2597/1999 voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta seuraavilta samankaltaisen tuotteen yhteisön tuottajilta: DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA ja Toray Plastics Europe, jäljempänä ”pyynnön esittäjät”. Pyynnön esittäjät vastaavat huomattavasta osasta eli tässä tapauksessa yli 50 prosentista polyeteenitereftalaattikalvon koko tuotannosta yhteisössä. |
| --- | --- |

(9)

Voimassa olevien lopullisten tasoitustoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (13) julkaisemisen jälkeen komissio vastaanotti perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti pyynnön neuvoston asetuksen (EY) N:o 2597/1999 voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta seuraavilta samankaltaisen tuotteen yhteisön tuottajilta: DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA ja Toray Plastics Europe, jäljempänä ”pyynnön esittäjät”. Pyynnön esittäjät vastaavat huomattavasta osasta eli tässä tapauksessa yli 50 prosentista polyeteenitereftalaattikalvon koko tuotannosta yhteisössä.

| (10) | Pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti tuen ja yhteisön tuotannonalalle tästä aiheutuvan vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(10)

Pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti tuen ja yhteisön tuotannonalalle tästä aiheutuvan vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

| (11) | Ennen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 9 kohdan ja 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti Intian viranomaisille vastaanottaneensa asianmukaisesti asiakirjanäyttöön perustuvan tarkastelua koskevan pyynnön ja kutsui Intian viranomaiset neuvotteluihin tilanteen selkiyttämiseksi valituksen sisällön osalta ja molempia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi. Intian viranomaiset eivät kuitenkaan vastanneet neuvottelutarjoukseen. |
| --- | --- |

(11)

Ennen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 9 kohdan ja 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti Intian viranomaisille vastaanottaneensa asianmukaisesti asiakirjanäyttöön perustuvan tarkastelua koskevan pyynnön ja kutsui Intian viranomaiset neuvotteluihin tilanteen selkiyttämiseksi valituksen sisällön osalta ja molempia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi. Intian viranomaiset eivät kuitenkaan vastanneet neuvottelutarjoukseen.

3.   VOIMASSAOLON PÄÄTTYMISTÄ KOSKEVAN TARKASTELUN VIREILLEPANO

| (12) | Komissio tutki pyynnön esittäjien esittämän näytön ja katsoi sen riittäväksi perusteeksi panna vireille perusasetuksen 18 artiklan säännösten mukainen tarkastelu. Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio pani vireille Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (14) neuvoston asetuksen (EY) N:o 2597/1999 mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun. |
| --- | --- |

(12)

Komissio tutki pyynnön esittäjien esittämän näytön ja katsoi sen riittäväksi perusteeksi panna vireille perusasetuksen 18 artiklan säännösten mukainen tarkastelu. Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio pani vireille Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (14) neuvoston asetuksen (EY) N:o 2597/1999 mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun.

4.   TUTKIMUSAJANJAKSO

| (13) | Tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2003 ja 30 päivän syyskuuta 2004 välisen ajanjakson, jäljempänä ”tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso” tai ”tutkimusajanjakso”. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2001 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ”tarkastelujakso”. |
| --- | --- |

(13)

Tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2003 ja 30 päivän syyskuuta 2004 välisen ajanjakson, jäljempänä ”tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso” tai ”tutkimusajanjakso”. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2001 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ”tarkastelujakso”.

5.   TUTKIMUKSEN OSAPUOLET

| (14) | Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa olleille yhteisön tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, alhaisemman jalostusasteen tavarantoimittajille, käyttäjille sekä Intian viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää näkökantansa kirjallisesti. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja otettiin tarvittaessa huomioon. |
| --- | --- |

(14)

Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa olleille yhteisön tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, alhaisemman jalostusasteen tavarantoimittajille, käyttäjille sekä Intian viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää näkökantansa kirjallisesti. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja otettiin tarvittaessa huomioon.

| (15) | Koska pyynnössä mainittuja Intiassa toimivia polyeteenitereftalaattikalvon vientiä harjoittavia tuottajia oli ilmeisen paljon, tutkimuksessa oli tarkoitus tarkastelun vireillepanoa koskevan ilmoituksen mukaan käyttää otantamenetelmää perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti. Otannan tarpeellisuudesta päättämiseksi ja tarvittaessa otoksen valitsemiseksi kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan ja toimittamaan tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa täsmennetyt perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvistä toiminnoista tutkimusajanjaksona. Toimitettujen tietojen perusteella ja yhteistyöhalukkuutensa ilmaisseiden vientiä harjoittavien tuottajien monilukuisuuden vuoksi otanta katsottiin tarpeelliseksi. |
| --- | --- |

(15)

Koska pyynnössä mainittuja Intiassa toimivia polyeteenitereftalaattikalvon vientiä harjoittavia tuottajia oli ilmeisen paljon, tutkimuksessa oli tarkoitus tarkastelun vireillepanoa koskevan ilmoituksen mukaan käyttää otantamenetelmää perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti. Otannan tarpeellisuudesta päättämiseksi ja tarvittaessa otoksen valitsemiseksi kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan ja toimittamaan tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa täsmennetyt perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvistä toiminnoista tutkimusajanjaksona. Toimitettujen tietojen perusteella ja yhteistyöhalukkuutensa ilmaisseiden vientiä harjoittavien tuottajien monilukuisuuden vuoksi otanta katsottiin tarpeelliseksi.

| (16) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan tai jotka olivat ilmoittautuneet tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastauksia saatiin neljältä yhteisön tuottajalta, kahdeksalta vientiä harjoittavalta tuottajalta, yhdeltä tuojalta/käyttäjältä, yhdeltä alhaisemman jalostusasteen tavarantoimittajalta ja Intian viranomaisilta. |
| --- | --- |

(16)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan tai jotka olivat ilmoittautuneet tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastauksia saatiin neljältä yhteisön tuottajalta, kahdeksalta vientiä harjoittavalta tuottajalta, yhdeltä tuojalta/käyttäjältä, yhdeltä alhaisemman jalostusasteen tavarantoimittajalta ja Intian viranomaisilta.

| (17) | Kahdeksasta intialaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta valittiin otokseen seuraavat neljä: Ester, Flex, Garware ja Jindal Poly Films Limited, jäljempänä ”Jindal”. Otoksen todettiin perusasetuksen 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti sisältävän sellaisen suurimman edustavan polyeteenitereftalaattikalvon tuotannon, myynnin ja yhteisöön viennin määrän, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevan ajan kuluessa. |
| --- | --- |

(17)

Kahdeksasta intialaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta valittiin otokseen seuraavat neljä: Ester, Flex, Garware ja Jindal Poly Films Limited, jäljempänä ”Jindal”. Otoksen todettiin perusasetuksen 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti sisältävän sellaisen suurimman edustavan polyeteenitereftalaattikalvon tuotannon, myynnin ja yhteisöön viennin määrän, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevan ajan kuluessa.

| (18) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (15), että yrityksen, joka tunnettiin aiemmin nimellä Jindal Polyester Limited, osoite on muuttunut. Tästä syystä yrityksen osoitetiedot olisi muutettava. |
| --- | --- |

(18)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (15), että yrityksen, joka tunnettiin aiemmin nimellä Jindal Polyester Limited, osoite on muuttunut. Tästä syystä yrityksen osoitetiedot olisi muutettava.

| (19) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (16), että yritys, joka tunnettiin aiemmin nimellä Jindal Polyester Limited, on muuttanut nimensä muotoon Jindal Poly Films Limited. Tästä syystä yrityksen nimi olisi muutettava. |
| --- | --- |

(19)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (16), että yritys, joka tunnettiin aiemmin nimellä Jindal Polyester Limited, on muuttanut nimensä muotoon Jindal Poly Films Limited. Tästä syystä yrityksen nimi olisi muutettava.

| (20) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki tiedot, joita se piti tarpeellisina voidakseen määrittää tuen ja vahingon, niiden jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden sekä sen, olisiko toimenpiteiden voimassa pitäminen yhteisön edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien asianomaisten osapuolten toimitiloihin:






  a) | Yhteisön tuottajat







  — | DuPont Teijin Films, Luxemburg ja Middlesbrough, Yhdistynyt kuningaskunta |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki tiedot, joita se piti tarpeellisina voidakseen määrittää tuen ja vahingon, niiden jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden sekä sen, olisiko toimenpiteiden voimassa pitäminen yhteisön edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien asianomaisten osapuolten toimitiloihin:

a)

Yhteisön tuottajat

—

DuPont Teijin Films, Luxemburg ja Middlesbrough, Yhdistynyt kuningaskunta

| — | Mitsubishi Polyester Film GmbH, Wiesbaden, Saksa |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Polyester Film GmbH, Wiesbaden, Saksa

| — | Nuroll SpA, Pignataro Maggiore, Italia |
| --- | --- |

—

Nuroll SpA, Pignataro Maggiore, Italia

| — | Toray Plastics Europe, Miribel, Ranska; |
| --- | --- |

—

Toray Plastics Europe, Miribel, Ranska;

| b) | Intian viranomaiset







  — | Kauppaministeriö (Ministry of Commerce), New Delhi; |
| --- | --- | --- |

b)

Intian viranomaiset

—

Kauppaministeriö (Ministry of Commerce), New Delhi;

| c) | Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat







  — | Ester Industries Limited, New Delhi |
| --- | --- | --- |

c)

Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat

—

Ester Industries Limited, New Delhi

| — | Flex Industries Limited, New Delhi |
| --- | --- |

—

Flex Industries Limited, New Delhi

| — | Garware Polyester Limited, Aurungabad |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Aurungabad

| — | Jindal Poly Films Limited, New Delhi; |
| --- | --- |

—

Jindal Poly Films Limited, New Delhi;

| d) | Tuoja/käyttäjä







  — | Coveme SpA, San Lazzaro di Savena, Italia; |
| --- | --- | --- |

d)

Tuoja/käyttäjä

—

Coveme SpA, San Lazzaro di Savena, Italia;

| e) | Alhaisemman jalostusasteen tavarantoimittaja







  — | Oxxynova GmbH, Marl, Saksa. |
| --- | --- | --- |

e)

Alhaisemman jalostusasteen tavarantoimittaja

—

Oxxynova GmbH, Marl, Saksa.

6.   ILMOITTAMINEN

| (21) | Perusasetuksen 30 artiklan mukaisesti Intian viranomaisille ja muille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiotaan ehdottaa toimenpiteiden voimassaolon jatkamista. Niille annettiin myös kohtuullisesti aikaa esittää huomionsa. Jotkut osapuolet esittivät kirjallisia huomautuksia. Tämän lisäksi Intian viranomaisille tarjottiin mahdollisuutta perusasetuksen 10 artiklan 11 kohdan mukaiseen kuulemiseen, ja ne hyväksyivät tämän tarjouksen. Kaikki näkökannat ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

(21)

Perusasetuksen 30 artiklan mukaisesti Intian viranomaisille ja muille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiotaan ehdottaa toimenpiteiden voimassaolon jatkamista. Niille annettiin myös kohtuullisesti aikaa esittää huomionsa. Jotkut osapuolet esittivät kirjallisia huomautuksia. Tämän lisäksi Intian viranomaisille tarjottiin mahdollisuutta perusasetuksen 10 artiklan 11 kohdan mukaiseen kuulemiseen, ja ne hyväksyivät tämän tarjouksen. Kaikki näkökannat ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

| (22) | Tässä tarkastelussa kyseessä oleva tuote on sama kuin asetuksessa (EY) N:o 2597/1999 eli CN-koodeihin ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 kuuluva Intiasta peräisin oleva polyeteenitereftalaattikalvo, jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”. |
| --- | --- |

(22)

Tässä tarkastelussa kyseessä oleva tuote on sama kuin asetuksessa (EY) N:o 2597/1999 eli CN-koodeihin ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 kuuluva Intiasta peräisin oleva polyeteenitereftalaattikalvo, jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”.

| (23) | Tutkimuksessa vahvistettiin alkuperäisen tutkimuksen tavoin, että tarkasteltavana oleva tuote ja Intian kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty polyeteenitereftalaattikalvo samoin kuin yhteisön tuottajien yhteisössä tuottama ja myymä polyeteenitereftalaattikalvo ovat perusasetuksen 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita, koska niiden fyysiset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat olennaisilta osiltaan samat. |
| --- | --- |

(23)

Tutkimuksessa vahvistettiin alkuperäisen tutkimuksen tavoin, että tarkasteltavana oleva tuote ja Intian kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty polyeteenitereftalaattikalvo samoin kuin yhteisön tuottajien yhteisössä tuottama ja myymä polyeteenitereftalaattikalvo ovat perusasetuksen 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita, koska niiden fyysiset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat olennaisilta osiltaan samat.

C.   TUET

1.   JOHDANTO

| (24) | Komissio tutki tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia järjestelmiä, joissa oli esitettyjen väitteiden mukaan myönnetty vientitukea: |
| --- | --- |

(24)

Komissio tutki tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia järjestelmiä, joissa oli esitettyjen väitteiden mukaan myönnetty vientitukea:

1.1   Kansalliset järjestelmät

| | |
| --- | --- |

(25)

| (25) | Edellä a–e alakohdassa mainitut järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade Act 1992) nro 22/1992, jäljempänä ”ulkomaankauppalaki”. Ulkomaankauppalailla Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevissa asiakirjoissa (EXIM-policy), joita kauppaministeriö julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. Tämän tapauksen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kannalta olennainen asiakirja on 1 päivän huhtikuuta 2002 ja 31 päivän maaliskuuta 2007 välistä aikaa koskeva viisivuotissuunnitelma, jäljempänä ”EXIM-policy 02–07”. Lisäksi Intian viranomaiset esittelevät kyseistä viisivuotissuunnitelmaa koskevia menettelyjä käsikirjassa Handbook of Procedures – 1 April 2002 to 31 March 2007, Volume I, jäljempänä ”HOP I 2002–2007” (17). Myös kyseinen menettelykäsikirja saatetaan ajan tasalle säännöllisesti. |
| --- | --- |

Edellä a–e alakohdassa mainitut järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade Act 1992) nro 22/1992, jäljempänä ”ulkomaankauppalaki”. Ulkomaankauppalailla Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevissa asiakirjoissa (EXIM-policy), joita kauppaministeriö julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. Tämän tapauksen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kannalta olennainen asiakirja on 1 päivän huhtikuuta 2002 ja 31 päivän maaliskuuta 2007 välistä aikaa koskeva viisivuotissuunnitelma, jäljempänä ”EXIM-policy 02–07”. Lisäksi Intian viranomaiset esittelevät kyseistä viisivuotissuunnitelmaa koskevia menettelyjä käsikirjassa Handbook of Procedures – 1 April 2002 to 31 March 2007, Volume I, jäljempänä ”HOP I 2002–2007” (17). Myös kyseinen menettelykäsikirja saatetaan ajan tasalle säännöllisesti.

| (26) | Luettelon f alakohdassa mainittu järjestelmä eli tuloverosta vapauttamisen järjestelmä perustuu vuoden 1961 tuloverolakiin (Income Tax Act), jota muutetaan vuosittain annettavalla varainhoitolailla (Finance Act). |
| --- | --- |

(26)

Luettelon f alakohdassa mainittu järjestelmä eli tuloverosta vapauttamisen järjestelmä perustuu vuoden 1961 tuloverolakiin (Income Tax Act), jota muutetaan vuosittain annettavalla varainhoitolailla (Finance Act).

| (27) | Luettelon g alakohdassa mainittu järjestelmä perustuu vuoden 1949 pankkivalvontalain (Banking Regulation Act 1949) 21 ja 35A §:ään, joiden mukaan Intian keskuspankki (Reserve Bank of India, jäljempänä myös ”RBI”) voi ohjata kaupallisten pankkien vientiluottotoimintaa. |
| --- | --- |

(27)

Luettelon g alakohdassa mainittu järjestelmä perustuu vuoden 1949 pankkivalvontalain (Banking Regulation Act 1949) 21 ja 35A §:ään, joiden mukaan Intian keskuspankki (Reserve Bank of India, jäljempänä myös ”RBI”) voi ohjata kaupallisten pankkien vientiluottotoimintaa.

| (28) | Luettelon h alakohdassa mainittu järjestelmä on tilapäistuki, jolle ei ole oikeusperustaa Intian lainsäädännössä. |
| --- | --- |

(28)

Luettelon h alakohdassa mainittu järjestelmä on tilapäistuki, jolle ei ole oikeusperustaa Intian lainsäädännössä.

1.2   Alueelliset järjestelmät

| (29) | Komissio tutki tarkastelupyynnössä annettujen tietojen ja komission kyselylomakkeen vastausten perusteella myös eräitä järjestelmiä, joihin väitettiin liittyvän Intian tiettyjen osavaltioiden aluehallintojen tai -viranomaisten myöntämiä tukia.






  a) | Uttar Pradeshin osavaltio







  — | Järjestelmät perustuvat Uttar Pradeshin osavaltion vuoden 1948 kauppaverolakiin (Trade Tax Act). |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

Komissio tutki tarkastelupyynnössä annettujen tietojen ja komission kyselylomakkeen vastausten perusteella myös eräitä järjestelmiä, joihin väitettiin liittyvän Intian tiettyjen osavaltioiden aluehallintojen tai -viranomaisten myöntämiä tukia.

a)

Uttar Pradeshin osavaltio

—

Järjestelmät perustuvat Uttar Pradeshin osavaltion vuoden 1948 kauppaverolakiin (Trade Tax Act).

| b) | Maharashtran osavaltio







  — | Maharashtran osavaltion kannustinjärjestelmä vuodelta 1993 (Package Scheme of Incentives of the Government of Maharashtra). Järjestelmä perustuu Maharashtran osavaltion teollisuus-, energia- ja työministeriön päätöslauselmiin. |
| --- | --- | --- |

b)

Maharashtran osavaltio

—

Maharashtran osavaltion kannustinjärjestelmä vuodelta 1993 (Package Scheme of Incentives of the Government of Maharashtra). Järjestelmä perustuu Maharashtran osavaltion teollisuus-, energia- ja työministeriön päätöslauselmiin.

2.   KANSALLISET JÄRJESTELMÄT

2.1   Ennakkolisenssijärjestelmä (Advance Licence Scheme, jäljempänä ”ALS”)/ennakkoluovutusasiakirjat (Advance Release Orders, jäljempänä ”ARO”)

a)   Oikeusperusta

| (30) | Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on vuosien 2002–2007 vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevan asiakirjan (EXIM-policy 2002-2007) kohdissa 4.1.1–4.1.14 ja sitä täydentävän menetelmäkäsikirjan (HOP I 2002-2007) luvuissa 4.1–4.30. |
| --- | --- |

(30)

Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on vuosien 2002–2007 vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevan asiakirjan (EXIM-policy 2002-2007) kohdissa 4.1.1–4.1.14 ja sitä täydentävän menetelmäkäsikirjan (HOP I 2002-2007) luvuissa 4.1–4.30.

b)   Tukikelpoisuus

| (31) | ALS-järjestelmään kuuluu kuusi alajärjestelmää, joita kuvataan tarkemmin 28 kappaleessa. Ne eroavat toisistaan muun muassa tukikelpoisuusvaatimusten suhteen. Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin, voivat hakea tosiasiallisen maastaviennin ALS-tukea ja vuotuisten tarpeiden mukaista ALS-tukea. Lopulliselle viejälle tavaraa toimittavat valmistajaviejät voivat saada välituotetoimituksiin tarkoitettua ALS-tukea. Pääurakoitsijat, jotka toimittavat tavaraa EXIM-policy 2002-2007 -asiakirjan kohdassa 8.2 mainituille vientiin rinnastettavaa toimintaa harjoittaville tahoille, kuten vientiin suuntautuneille yksiköille, voivat saada vientiin rinnastettavan toiminnan ALS-tukea. Valmistajaviejille tavaraa toimittavat välitoimittajat voivat myös saada vientiin rinnastettavan toiminnan tukea ennakkoluovutusta sekä kotimaisia rembursseja ja vastarembursseja koskevien alajärjestelmien yhteydessä. |
| --- | --- |

(31)

ALS-järjestelmään kuuluu kuusi alajärjestelmää, joita kuvataan tarkemmin 28 kappaleessa. Ne eroavat toisistaan muun muassa tukikelpoisuusvaatimusten suhteen. Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin, voivat hakea tosiasiallisen maastaviennin ALS-tukea ja vuotuisten tarpeiden mukaista ALS-tukea. Lopulliselle viejälle tavaraa toimittavat valmistajaviejät voivat saada välituotetoimituksiin tarkoitettua ALS-tukea. Pääurakoitsijat, jotka toimittavat tavaraa EXIM-policy 2002-2007 -asiakirjan kohdassa 8.2 mainituille vientiin rinnastettavaa toimintaa harjoittaville tahoille, kuten vientiin suuntautuneille yksiköille, voivat saada vientiin rinnastettavan toiminnan ALS-tukea. Valmistajaviejille tavaraa toimittavat välitoimittajat voivat myös saada vientiin rinnastettavan toiminnan tukea ennakkoluovutusta sekä kotimaisia rembursseja ja vastarembursseja koskevien alajärjestelmien yhteydessä.

c)   Käytännön toteutus

| (32) | Ennakkolisenssien myöntämisperusteita voivat olla seuraavat:






  i) | Tosiasiallinen vienti: Tämä on alajärjestelmistä tärkein. Siinä voidaan tuoda tuotantopanoksia tullitta tietyn vientituotteen valmistukseen. Tosiasiallisella viennillä tarkoitetaan tässä yhteydessä sitä, että vientituote on vietävä Intian alueelta. Lisenssissä mainitaan tuonnin tullihelpotukset ja vientivelvoitteet, myös vientituotteen tyyppi. |
| --- | --- | --- |

(32)

Ennakkolisenssien myöntämisperusteita voivat olla seuraavat:

i)

Tosiasiallinen vienti: Tämä on alajärjestelmistä tärkein. Siinä voidaan tuoda tuotantopanoksia tullitta tietyn vientituotteen valmistukseen. Tosiasiallisella viennillä tarkoitetaan tässä yhteydessä sitä, että vientituote on vietävä Intian alueelta. Lisenssissä mainitaan tuonnin tullihelpotukset ja vientivelvoitteet, myös vientituotteen tyyppi.

| ii) | Vuotuiset tarpeet: Vuotuisia tarpeita koskevia lisenssejä ei ole liitetty tiettyyn vientituotteeseen, vaan laajempaan tuoteryhmään (esimerkiksi kemialliset tuotteet ja jalosteet). Lisenssinhaltija voi (aiemman viennin mukaan määräytyvään tiettyyn enimmäisarvoon saakka) tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita käytetään minkä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvan tuotteen valmistukseen. Se voi viedä mitä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvaa valmista tuotetta, jonka valmistukseen on käytetty kyseisiä tullitta tuotuja aineksia. |
| --- | --- |

ii)

Vuotuiset tarpeet: Vuotuisia tarpeita koskevia lisenssejä ei ole liitetty tiettyyn vientituotteeseen, vaan laajempaan tuoteryhmään (esimerkiksi kemialliset tuotteet ja jalosteet). Lisenssinhaltija voi (aiemman viennin mukaan määräytyvään tiettyyn enimmäisarvoon saakka) tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita käytetään minkä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvan tuotteen valmistukseen. Se voi viedä mitä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvaa valmista tuotetta, jonka valmistukseen on käytetty kyseisiä tullitta tuotuja aineksia.

| iii) | Välituotetoimitukset: Tämä alajärjestelmä kattaa tapaukset, joissa kaksi valmistajaa aikoo tuottaa yhtä vientituotetta jakaen tuotantoprosessin keskenään. Valmistajaviejä tuottaa välituotetta. Se voi tuoda tuotantopanosmateriaaleja tullitta ja saada tähän tarkoitukseen välituotetoimituksiin tarkoitettua ALS-tukea. Lopullinen viejä saattaa valmistuksen loppuun, ja sillä on velvollisuus viedä valmis tuote. |
| --- | --- |

iii)

Välituotetoimitukset: Tämä alajärjestelmä kattaa tapaukset, joissa kaksi valmistajaa aikoo tuottaa yhtä vientituotetta jakaen tuotantoprosessin keskenään. Valmistajaviejä tuottaa välituotetta. Se voi tuoda tuotantopanosmateriaaleja tullitta ja saada tähän tarkoitukseen välituotetoimituksiin tarkoitettua ALS-tukea. Lopullinen viejä saattaa valmistuksen loppuun, ja sillä on velvollisuus viedä valmis tuote.

| iv) | Vientiin rinnastettava toiminta: Tässä alajärjestelmässä pääurakoitsija voi tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita tarvitaan sellaisten tuotteiden valmistukseen, joita myydään vientitavaroihin rinnastettavina tuotteina EXIM policy 2002-2007 -asiakirjan kohdan 8.2 alakohdissa b–f, g, i ja j mainituille asiakasryhmille. Intian viranomaisten mukaan vientiin rinnastettavalla toiminnalla tarkoitetaan sellaisia liiketoimia, joissa toimitetut tavarat eivät poistu maasta. Eräitä toimituksia pidetään vientiin rinnastettavina edellyttäen, että tavarat on valmistettu Intiassa, esimerkiksi tavaratoimituksia vientiin suuntautuneille yksiköille tai erityistalousalueille sijoittautuneille yrityksille. |
| --- | --- |

iv)

Vientiin rinnastettava toiminta: Tässä alajärjestelmässä pääurakoitsija voi tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita tarvitaan sellaisten tuotteiden valmistukseen, joita myydään vientitavaroihin rinnastettavina tuotteina EXIM policy 2002-2007 -asiakirjan kohdan 8.2 alakohdissa b–f, g, i ja j mainituille asiakasryhmille. Intian viranomaisten mukaan vientiin rinnastettavalla toiminnalla tarkoitetaan sellaisia liiketoimia, joissa toimitetut tavarat eivät poistu maasta. Eräitä toimituksia pidetään vientiin rinnastettavina edellyttäen, että tavarat on valmistettu Intiassa, esimerkiksi tavaratoimituksia vientiin suuntautuneille yksiköille tai erityistalousalueille sijoittautuneille yrityksille.

| v) | Ennakkoluovutusasiakirjat (Advance Release Orders, ARO): Ennakkolisenssin haltija, joka aikoo suoran tuonnin sijasta hankkia tuotantopanokset kotimarkkinoilta, voi halutessaan käyttää niiden hankkimiseen ARO-asiakirjoja. Tällöin ennakkolisenssit vahvistetaan ARO-asiakirjoiksi ja siirretään kotimaiselle toimittajalle niissä eriteltyjen tuotantopanosten toimituksen yhteydessä. ARO-asiakirjat oikeuttavat kotimaisen toimittajan tiettyihin vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviin etuihin, joita selostetaan EXIM-policy 2002-2007 -asiakirjan kohdassa 8.3, kuten välitoimituksia tai vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan ALS-järjestelmän soveltamiseen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyihin ja lopullisen valmisteveron palautukseen. ARO-järjestelmässä verot ja tullit palautetaan tuotteen toimittajalle eikä lopulliselle viejälle tullinpalautusjärjestelmässä. Verot/tullit voidaan palauttaa sekä kotimarkkinoilta hankittuja että tuotuja tuotantopanoksia käytettäessä. |
| --- | --- |

v)

Ennakkoluovutusasiakirjat (Advance Release Orders, ARO): Ennakkolisenssin haltija, joka aikoo suoran tuonnin sijasta hankkia tuotantopanokset kotimarkkinoilta, voi halutessaan käyttää niiden hankkimiseen ARO-asiakirjoja. Tällöin ennakkolisenssit vahvistetaan ARO-asiakirjoiksi ja siirretään kotimaiselle toimittajalle niissä eriteltyjen tuotantopanosten toimituksen yhteydessä. ARO-asiakirjat oikeuttavat kotimaisen toimittajan tiettyihin vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviin etuihin, joita selostetaan EXIM-policy 2002-2007 -asiakirjan kohdassa 8.3, kuten välitoimituksia tai vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan ALS-järjestelmän soveltamiseen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyihin ja lopullisen valmisteveron palautukseen. ARO-järjestelmässä verot ja tullit palautetaan tuotteen toimittajalle eikä lopulliselle viejälle tullinpalautusjärjestelmässä. Verot/tullit voidaan palauttaa sekä kotimarkkinoilta hankittuja että tuotuja tuotantopanoksia käytettäessä.

| vi) | Kotimaiset remburssit ja vastaremburssit: Myös tämä alajärjestelmä koskee kotimarkkinatoimituksia ennakkolisenssin haltijalle. Ennakkolisenssin haltija voi pyytää pankilta kotimaisen remburssin avaamista kotimaisen toimittajan hyväksi. Pankki kirjaa lisenssiin suorassa tuonnissa ainoastaan sellaisten tavaroiden arvon ja määrän, jotka on hankittu kotimarkkinoilta tuonnin sijaan. Kotimainen toimittaja on oikeutettu tiettyihin vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviin etuihin, joita selostetaan EXIM-policy 2002-2007 -asiakirjan kohdassa 8.3, kuten välitoimituksiin tai vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan ALS-järjestelmän soveltamiseen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyihin ja lopullisen valmisteveron palautukseen. |
| --- | --- |

vi)

Kotimaiset remburssit ja vastaremburssit: Myös tämä alajärjestelmä koskee kotimarkkinatoimituksia ennakkolisenssin haltijalle. Ennakkolisenssin haltija voi pyytää pankilta kotimaisen remburssin avaamista kotimaisen toimittajan hyväksi. Pankki kirjaa lisenssiin suorassa tuonnissa ainoastaan sellaisten tavaroiden arvon ja määrän, jotka on hankittu kotimarkkinoilta tuonnin sijaan. Kotimainen toimittaja on oikeutettu tiettyihin vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviin etuihin, joita selostetaan EXIM-policy 2002-2007 -asiakirjan kohdassa 8.3, kuten välitoimituksiin tai vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan ALS-järjestelmän soveltamiseen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyihin ja lopullisen valmisteveron palautukseen.

| (33) | Otokseen valituista neljästä vientiä harjoittavasta tuottajasta vain yksi käytti ALS-järjestelmää tutkimusajanjaksona. Itse asiassa kyseinen vientiä harjoittava tuottaja käytti kahta, edellä mainittuja alajärjestelmiä i ja ii. Tämä yhteistyössä toiminut viejä selitti päättäneensä lopettaa tuontitullien hyvitysjärjestelmän käytön, vaikka olikin käyttänyt sitä lopullisten tasoitustoimenpiteiden aikana vuonna 1999, ja siirtyä sen sijaan käyttämään ALS-järjestelmää. |
| --- | --- |

(33)

Otokseen valituista neljästä vientiä harjoittavasta tuottajasta vain yksi käytti ALS-järjestelmää tutkimusajanjaksona. Itse asiassa kyseinen vientiä harjoittava tuottaja käytti kahta, edellä mainittuja alajärjestelmiä i ja ii. Tämä yhteistyössä toiminut viejä selitti päättäneensä lopettaa tuontitullien hyvitysjärjestelmän käytön, vaikka olikin käyttänyt sitä lopullisten tasoitustoimenpiteiden aikana vuonna 1999, ja siirtyä sen sijaan käyttämään ALS-järjestelmää.

| (34) | Intian viranomaisten suorittamien tarkastusten helpottamiseksi lisenssinhaltija on laissa velvoitettu tekemään määrämuotoinen, totuudenmukainen ja asianmukainen selvitys lisenssien mukaisesti tuotujen tuotteiden kulutuksesta ja käytöstä (HOP I 2002-2007 -käsikirjan luku 4.30), jäljempänä ”kulutusrekisteri”. Tarkastus todisti, että yritys piti kulutusrekisteriä asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(34)

Intian viranomaisten suorittamien tarkastusten helpottamiseksi lisenssinhaltija on laissa velvoitettu tekemään määrämuotoinen, totuudenmukainen ja asianmukainen selvitys lisenssien mukaisesti tuotujen tuotteiden kulutuksesta ja käytöstä (HOP I 2002-2007 -käsikirjan luku 4.30), jäljempänä ”kulutusrekisteri”. Tarkastus todisti, että yritys piti kulutusrekisteriä asianmukaisesti.

| (35) | Alajärjestelmästä i todettakoon, että Intian viranomaiset määräävät sekä tuonnin tullihelpotusten että vientivelvoitteiden (myös vientiin rinnastettavassa toiminnassa) määrästä ja arvosta, ja ne on kirjattu lisenssiin. Lisäksi vienti- ja tuontihetkellä viranomaiset kirjaavat vastaavat tapahtumat lisenssiin. Intian viranomaiset päättävät tämän järjestelmän mukaisesti tapahtuvan tuonnin määrän niin sanottujen SION-vakionormien perusteella. Useimmille tuotteille, tarkasteltavana oleva tuote mukaan luettuna, on olemassa SION-vakionormit, ja ne on julkaistu menetelmäkäsikirjassa HOP I 2002-2007. |
| --- | --- |

(35)

Alajärjestelmästä i todettakoon, että Intian viranomaiset määräävät sekä tuonnin tullihelpotusten että vientivelvoitteiden (myös vientiin rinnastettavassa toiminnassa) määrästä ja arvosta, ja ne on kirjattu lisenssiin. Lisäksi vienti- ja tuontihetkellä viranomaiset kirjaavat vastaavat tapahtumat lisenssiin. Intian viranomaiset päättävät tämän järjestelmän mukaisesti tapahtuvan tuonnin määrän niin sanottujen SION-vakionormien perusteella. Useimmille tuotteille, tarkasteltavana oleva tuote mukaan luettuna, on olemassa SION-vakionormit, ja ne on julkaistu menetelmäkäsikirjassa HOP I 2002-2007.

| (36) | Alajärjestelmässä ii, lueteltu edellä kappaleessa 32 (vuotuisia tarpeita koskeva ennakkolisenssijärjestelmä) lisenssissä mainitaan ainoastaan tuonnin tullihelpotusten arvo. Lisenssinhaltijan on pidettävä tuotantopanokset ja tuloksena olevat vientituotteet kytköksissä toisiinsa (HOP I 2002-2007 -käsikirjan kohta 4.24A(c)). |
| --- | --- |

(36)

Alajärjestelmässä ii, lueteltu edellä kappaleessa 32 (vuotuisia tarpeita koskeva ennakkolisenssijärjestelmä) lisenssissä mainitaan ainoastaan tuonnin tullihelpotusten arvo. Lisenssinhaltijan on pidettävä tuotantopanokset ja tuloksena olevat vientituotteet kytköksissä toisiinsa (HOP I 2002-2007 -käsikirjan kohta 4.24A(c)).

| (37) | Tuodut tuotantopanokset eivät ole siirrettävissä, ja ne on käytettävä tuloksena olevan vientituotteen valmistamiseen. Vientivelvoite on täytettävä lisenssin antamisen jälkeen ennalta määrätyssä määräajassa (18 kuukauden määräaika, jota voidaan pidentää kahdesti kuudella kuukaudella). |
| --- | --- |

(37)

Tuodut tuotantopanokset eivät ole siirrettävissä, ja ne on käytettävä tuloksena olevan vientituotteen valmistamiseen. Vientivelvoite on täytettävä lisenssin antamisen jälkeen ennalta määrätyssä määräajassa (18 kuukauden määräaika, jota voidaan pidentää kahdesti kuudella kuukaudella).

| (38) | Tarkastuksessa saatiin näyttö siitä, että yhden kilogramman polyeteenitereftalaattikalvon valmistukseen tarvittavan keskeisimmän raaka-aineen kulutus, kuten kulutusrekisterissä ilmoitettiin, oli yrityksessä alhaisempi kuin vastaava SION-vakionormi. Toisin sanoen tämä yhteistyössä toiminut viejä sai tuoda tullitta SION-vakionormia kohti enemmän kyseistä raaka-ainetta kuin se itse asiassa tarvitsi tuotantoprosessiinsa. Yrityksen mukaan Intian viranomaiset mukauttavat ylimääräisen hyödyn lisenssien voimassaolon päätyttyä eli 30 kuukauden kuluttua lisenssin antamisesta (ks. 37 kappale), sillä kahden kuuden kuukauden mittaisen jatkoajan käyttö on yleinen käytäntö. Koska yritykselle kuitenkin annettiin ensimmäinen lisenssi 31 päivänä tammikuuta 2003, yritys ei voinut todistaa väitettään komission yksiköiden toukokuussa 2005 paikalla tekemän tarkastuksen yhteydessä. Myöskään joulukuussa 2005, kun yritys antoi huomautuksensa toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä, se ei esittänyt mitään näyttöä siitä, että liiallisia palautuksia olisi mukautettu. Nämä vakionormit johtavat selvästi liialliseen tuontitullien palauttamiseen. Intian viranomaiset eivät esittäneet näyttöä liiallisten palautusten mukauttamisesta lisenssien voimassaolon päätyttyä eivätkä siitä, että käytössä olisi järkevä järjestelmä liiallisten palautusten mukauttamiseen. |
| --- | --- |

(38)

Tarkastuksessa saatiin näyttö siitä, että yhden kilogramman polyeteenitereftalaattikalvon valmistukseen tarvittavan keskeisimmän raaka-aineen kulutus, kuten kulutusrekisterissä ilmoitettiin, oli yrityksessä alhaisempi kuin vastaava SION-vakionormi. Toisin sanoen tämä yhteistyössä toiminut viejä sai tuoda tullitta SION-vakionormia kohti enemmän kyseistä raaka-ainetta kuin se itse asiassa tarvitsi tuotantoprosessiinsa. Yrityksen mukaan Intian viranomaiset mukauttavat ylimääräisen hyödyn lisenssien voimassaolon päätyttyä eli 30 kuukauden kuluttua lisenssin antamisesta (ks. 37 kappale), sillä kahden kuuden kuukauden mittaisen jatkoajan käyttö on yleinen käytäntö. Koska yritykselle kuitenkin annettiin ensimmäinen lisenssi 31 päivänä tammikuuta 2003, yritys ei voinut todistaa väitettään komission yksiköiden toukokuussa 2005 paikalla tekemän tarkastuksen yhteydessä. Myöskään joulukuussa 2005, kun yritys antoi huomautuksensa toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä, se ei esittänyt mitään näyttöä siitä, että liiallisia palautuksia olisi mukautettu. Nämä vakionormit johtavat selvästi liialliseen tuontitullien palauttamiseen. Intian viranomaiset eivät esittäneet näyttöä liiallisten palautusten mukauttamisesta lisenssien voimassaolon päätyttyä eivätkä siitä, että käytössä olisi järkevä järjestelmä liiallisten palautusten mukauttamiseen.

d)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset

| (39) | Toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen Intian viranomaiset ilmoittivat, että ne olivat muuttaneet ALS-järjestelmää kolmasti vuonna 2005, jotta ne voisivat muun muassa seurata paremmin järjestelmää käyttäviä viejiä, ja että muutosten ja parannetun valvontamenetelmän ansiosta liiallisia palautuksia ei enää aiheutuisi. Tällä perusteella ne väittivät, ettei laskelmissa huomioon otettu ALS-järjestelmästä saatu tuki saisi johtaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoon. |
| --- | --- |

(39)

Toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen Intian viranomaiset ilmoittivat, että ne olivat muuttaneet ALS-järjestelmää kolmasti vuonna 2005, jotta ne voisivat muun muassa seurata paremmin järjestelmää käyttäviä viejiä, ja että muutosten ja parannetun valvontamenetelmän ansiosta liiallisia palautuksia ei enää aiheutuisi. Tällä perusteella ne väittivät, ettei laskelmissa huomioon otettu ALS-järjestelmästä saatu tuki saisi johtaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoon.

| (40) | Olisi huomattava, että edellä tarkoitetut ALS-järjestelmän muutokset tulivat voimaan sekä tutkimusajanjakson että komission yksiköiden tarkastuskäynnin jälkeen, joten niitä ei käytännössä voitu varmentaa. Lisäksi HOP I 2002-2007 -käsikirjan kohtaa 4.26 täydennettiin 10 päivänä lokakuuta 2005 annetulla julkisella ilmoituksella siten, että lisenssin antava viranomainen voi toteuttaa lisenssinsaajaan kohdistuvia toimenpiteitä, jos asianmukaisesti pidettyä lisäyksen 23 mukaista rekisteriä (toinen nimitys kulutusrekisterille) ei esitetä. Mahdollisia toimenpiteitä ei kuitenkaan täsmennetä. |
| --- | --- |

(40)

Olisi huomattava, että edellä tarkoitetut ALS-järjestelmän muutokset tulivat voimaan sekä tutkimusajanjakson että komission yksiköiden tarkastuskäynnin jälkeen, joten niitä ei käytännössä voitu varmentaa. Lisäksi HOP I 2002-2007 -käsikirjan kohtaa 4.26 täydennettiin 10 päivänä lokakuuta 2005 annetulla julkisella ilmoituksella siten, että lisenssin antava viranomainen voi toteuttaa lisenssinsaajaan kohdistuvia toimenpiteitä, jos asianmukaisesti pidettyä lisäyksen 23 mukaista rekisteriä (toinen nimitys kulutusrekisterille) ei esitetä. Mahdollisia toimenpiteitä ei kuitenkaan täsmennetä.

| (41) | Tästä syystä katsotaan, ettei Intian viranomaisten tekemien edellä mainittujen muutosten käytännön toteutusta ole varmennettu. Erityisesti kulutusrekisterin esittämättä jättämisen seurauksia ei ole täsmennetty, ja siksi tässä olevat päätelmät perustuvat tutkimusajanjaksona vahvistettuihin huomioihin. |
| --- | --- |

(41)

Tästä syystä katsotaan, ettei Intian viranomaisten tekemien edellä mainittujen muutosten käytännön toteutusta ole varmennettu. Erityisesti kulutusrekisterin esittämättä jättämisen seurauksia ei ole täsmennetty, ja siksi tässä olevat päätelmät perustuvat tutkimusajanjaksona vahvistettuihin huomioihin.

e)   Päätelmät

| (42) | Vapautus tuontitulleista on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 2 artiklan 2 kohdan mukainen tuki eli Intian viranomaisten taloudellista tukea, josta on koitunut etua tutkituille viejille. |
| --- | --- |

(42)

Vapautus tuontitulleista on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 2 artiklan 2 kohdan mukainen tuki eli Intian viranomaisten taloudellista tukea, josta on koitunut etua tutkituille viejille.

| (43) | Lisäksi tosiasiallisen maastaviennin ja vuotuisten tarpeiden ennakkolisenssijärjestelmät ovat selvästi oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia, joten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti ne ovat erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Yritys ei voi saada tukia näistä järjestelmistä ilman vientisitoumusta. |
| --- | --- |

(43)

Lisäksi tosiasiallisen maastaviennin ja vuotuisten tarpeiden ennakkolisenssijärjestelmät ovat selvästi oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia, joten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti ne ovat erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Yritys ei voi saada tukia näistä järjestelmistä ilman vientisitoumusta.

| (44) | Tässä tapauksessa sovellettuja alajärjestelmiä ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Kyseiset alajärjestelmät eivät ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukaisia. Intian viranomaiset eivät soveltaneet tarkistusjärjestelmää tai -menettelyä tehokkaasti varmistaakseen, käytettiinkö tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 alakohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II kohdan 2 alakohta). Tarkasteltavana olevan tuotteen SION-vakionormit eivät olleet riittävän tarkkoja. SION-vakionormeja ei voida itsessään pitää todellisen kulutuksen arviointiin soveltuvana tarkistusjärjestelmänä, koska Intian viranomaiset eivät voi kyseisten kohtuuttoman edullisten vakionormien perusteella arvioida riittävän tarkkaan sitä, millaisia tuotantopanosmääriä vientituotannossa on kulutettu. Intian viranomaiset eivät myöskään suorita asianmukaisesti pidettyyn kulutusrekisteriin perustuvaa tehokasta valvontaa. |
| --- | --- |

(44)

Tässä tapauksessa sovellettuja alajärjestelmiä ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Kyseiset alajärjestelmät eivät ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukaisia. Intian viranomaiset eivät soveltaneet tarkistusjärjestelmää tai -menettelyä tehokkaasti varmistaakseen, käytettiinkö tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 alakohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II kohdan 2 alakohta). Tarkasteltavana olevan tuotteen SION-vakionormit eivät olleet riittävän tarkkoja. SION-vakionormeja ei voida itsessään pitää todellisen kulutuksen arviointiin soveltuvana tarkistusjärjestelmänä, koska Intian viranomaiset eivät voi kyseisten kohtuuttoman edullisten vakionormien perusteella arvioida riittävän tarkkaan sitä, millaisia tuotantopanosmääriä vientituotannossa on kulutettu. Intian viranomaiset eivät myöskään suorita asianmukaisesti pidettyyn kulutusrekisteriin perustuvaa tehokasta valvontaa.

| (45) | Alajärjestelmät mahdollistavat siis tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. |
| --- | --- |

(45)

Alajärjestelmät mahdollistavat siis tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (46) | Ennakkolisenssijärjestelmää käyttäneen viejän saaman tuen määrä laskettiin seuraavasti: Osoittajana ovat kahden ALS-alajärjestelmän mukaisesti tarkasteltavana olevaa tuotetta varten tuoduista aineksista kantamatta jääneet tullit (perustulli ja erityinen lisätulli) tutkimusajanjaksona. Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuneet kustannukset vähennettiin tuen määrästä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö. Perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimittäjä on tarkasteltavana olevan tuotteen viennin liikevaihto tutkimusajanjaksona. |
| --- | --- |

(46)

Ennakkolisenssijärjestelmää käyttäneen viejän saaman tuen määrä laskettiin seuraavasti: Osoittajana ovat kahden ALS-alajärjestelmän mukaisesti tarkasteltavana olevaa tuotetta varten tuoduista aineksista kantamatta jääneet tullit (perustulli ja erityinen lisätulli) tutkimusajanjaksona. Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuneet kustannukset vähennettiin tuen määrästä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö. Perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimittäjä on tarkasteltavana olevan tuotteen viennin liikevaihto tutkimusajanjaksona.

| (47) | Tästä järjestelmästä tutkimusajanjakson aikana hyötynyt yritys sai tukea 6,0 prosenttia. |
| --- | --- |

(47)

Tästä järjestelmästä tutkimusajanjakson aikana hyötynyt yritys sai tukea 6,0 prosenttia.

2.2   Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPB)

a)   Oikeusperusta

| (48) | DEPB-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 2002-2007 -asiakirjan kohdassa 4.3 ja HOP I 2002-2007 -käsikirjan luvussa 4. Alkuperäisen tutkimuksen aikana oli käytössä kaksi erilaista tuontitullien hyvitysjärjestelmää – vientiä edeltävä ja viennin jälkeinen. Vientiä edeltävä DEPB poistettiin huhtikuussa 2000, joten tutkimuksessa tarkasteltiin vain kyseisen väitetyn tuen viennin jälkeistä järjestelmää. |
| --- | --- |

(48)

DEPB-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 2002-2007 -asiakirjan kohdassa 4.3 ja HOP I 2002-2007 -käsikirjan luvussa 4. Alkuperäisen tutkimuksen aikana oli käytössä kaksi erilaista tuontitullien hyvitysjärjestelmää – vientiä edeltävä ja viennin jälkeinen. Vientiä edeltävä DEPB poistettiin huhtikuussa 2000, joten tutkimuksessa tarkasteltiin vain kyseisen väitetyn tuen viennin jälkeistä järjestelmää.

b)   Tukikelpoisuus

| (49) | Kaikki valmistajaviejät ja kauppiasviejät ovat tukikelpoisia tässä järjestelmässä. Tutkimusajanjaksona tästä järjestelmästä sai tukea kolme yritystä. |
| --- | --- |

(49)

Kaikki valmistajaviejät ja kauppiasviejät ovat tukikelpoisia tässä järjestelmässä. Tutkimusajanjaksona tästä järjestelmästä sai tukea kolme yritystä.

c)   DEPB-järjestelmän käytännön toteutus

| (50) | Tukikelpoinen viejä voi hakea DEPB-hyvityksiä, jotka lasketaan prosenttiosuutena järjestelmän mukaisesti vietyjen tuotteiden arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet tällaiset DEPB-prosenttiosuudet useimmille tuotteille, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle. Osuudet on määritetty SION-vakionormien perusteella, ja niissä otetaan huomioon tuonnin oletettu osuus vientituotteeseen käytetyistä tuotantopanoksista ja kyseisestä oletetusta tuonnista kannettu tulli riippumatta siitä, onko tuontitullit tosiasiallisesti maksettu vai ei. |
| --- | --- |

(50)

Tukikelpoinen viejä voi hakea DEPB-hyvityksiä, jotka lasketaan prosenttiosuutena järjestelmän mukaisesti vietyjen tuotteiden arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet tällaiset DEPB-prosenttiosuudet useimmille tuotteille, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle. Osuudet on määritetty SION-vakionormien perusteella, ja niissä otetaan huomioon tuonnin oletettu osuus vientituotteeseen käytetyistä tuotantopanoksista ja kyseisestä oletetusta tuonnista kannettu tulli riippumatta siitä, onko tuontitullit tosiasiallisesti maksettu vai ei.

| (51) | Yrityksen on tämän järjestelmän eduista hyötyäkseen harjoitettava vientiä. Vientihetkellä viejän on ilmoitettava Intian viranomaisille, että vienti tapahtuu DEPB-järjestelmän mukaisesti. Tavaroiden vientiä varten Intian tulliviranomaiset antavat lähetysmenettelyn aikana viennin lähetysasiakirjan. Asiakirjasta käy muun muassa ilmi kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä DEPB-hyvitys. Tässä vaiheessa viejä tietää, kuinka suuren edun se saa. Sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat kyseisen asiakirjan antaneet, Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa DEPB-hyvityksen myöntämiseen. Etua lasketaan vienti-ilmoituksen tekohetkellä voimassa olleen DEPB-prosentin mukaan. Tämän vuoksi edun määrää ei ole mahdollista muuttaa takautuvasti. |
| --- | --- |

(51)

Yrityksen on tämän järjestelmän eduista hyötyäkseen harjoitettava vientiä. Vientihetkellä viejän on ilmoitettava Intian viranomaisille, että vienti tapahtuu DEPB-järjestelmän mukaisesti. Tavaroiden vientiä varten Intian tulliviranomaiset antavat lähetysmenettelyn aikana viennin lähetysasiakirjan. Asiakirjasta käy muun muassa ilmi kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä DEPB-hyvitys. Tässä vaiheessa viejä tietää, kuinka suuren edun se saa. Sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat kyseisen asiakirjan antaneet, Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa DEPB-hyvityksen myöntämiseen. Etua lasketaan vienti-ilmoituksen tekohetkellä voimassa olleen DEPB-prosentin mukaan. Tämän vuoksi edun määrää ei ole mahdollista muuttaa takautuvasti.

| (52) | Todettiin myös, että Intian kirjanpitonormien mukaisesti DEPB-hyvitykset on vientivelvoitteen täytyttyä mahdollista kirjata tileihin suoriteperusteella tulona. Näitä hyvityksiä voidaan käyttää minkä tahansa tuontirajoitusten alaan kuulumattomien tavaroiden myöhemmin tapahtuvan tuonnin tullien maksamiseen, tuotantohyödykkeitä lukuun ottamatta. Hyvityksiä käyttäen tuodut tavarat voidaan myydä kotimarkkinoilla (jolloin niihin sovelletaan liikevaihtoveroa) tai käyttää muutoin. DEPB-hyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä ja voimassa 12 kuukauden ajan niiden myöntämisestä. |
| --- | --- |

(52)

Todettiin myös, että Intian kirjanpitonormien mukaisesti DEPB-hyvitykset on vientivelvoitteen täytyttyä mahdollista kirjata tileihin suoriteperusteella tulona. Näitä hyvityksiä voidaan käyttää minkä tahansa tuontirajoitusten alaan kuulumattomien tavaroiden myöhemmin tapahtuvan tuonnin tullien maksamiseen, tuotantohyödykkeitä lukuun ottamatta. Hyvityksiä käyttäen tuodut tavarat voidaan myydä kotimarkkinoilla (jolloin niihin sovelletaan liikevaihtoveroa) tai käyttää muutoin. DEPB-hyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä ja voimassa 12 kuukauden ajan niiden myöntämisestä.

| (53) | DEPB-hyvityksiä koskeva paperilla tehtävä hakemus voi kattaa enintään 25 vientitapahtumaa ja sähköisesti tehtävä rajoittamattoman määrän vientitapahtumia. Hakemusten jättämiselle ei tosiasiassa ole tiukkoja määräaikoja, koska HOP I 02–07 -käsikirjan luvussa 4.47 mainitut ajanjaksot lasketaan aina kuhunkin DEPB-hakemukseen sisältyvästä viimeisimmästä vientitapahtumasta. |
| --- | --- |

(53)

DEPB-hyvityksiä koskeva paperilla tehtävä hakemus voi kattaa enintään 25 vientitapahtumaa ja sähköisesti tehtävä rajoittamattoman määrän vientitapahtumia. Hakemusten jättämiselle ei tosiasiassa ole tiukkoja määräaikoja, koska HOP I 02–07 -käsikirjan luvussa 4.47 mainitut ajanjaksot lasketaan aina kuhunkin DEPB-hakemukseen sisältyvästä viimeisimmästä vientitapahtumasta.

| (54) | Intian viranomaiset ja yksi viejä ilmoittivat komissiolle, että järjestelmä lakkautettaisiin pian ja korvattaisiin järjestelmällä, jonka sanotaan olevan WTO:n sääntöjen mukainen. DEPB-järjestelmän piti alun perin päättyä 1 päivänä huhtikuuta 2005. Koska korvaava järjestelmä ei kuitenkaan ollut toimintavalmis, DEPB-järjestelmää jatkettiin 1 päivään huhtikuuta 2006 asti. Jos uusi järjestelmä ei tuolloin ole valmis pantavaksi täytäntöön, DEPB-järjestelmän on määrä pysyä voimassa niin kauan kuin se on tarpeen. |
| --- | --- |

(54)

Intian viranomaiset ja yksi viejä ilmoittivat komissiolle, että järjestelmä lakkautettaisiin pian ja korvattaisiin järjestelmällä, jonka sanotaan olevan WTO:n sääntöjen mukainen. DEPB-järjestelmän piti alun perin päättyä 1 päivänä huhtikuuta 2005. Koska korvaava järjestelmä ei kuitenkaan ollut toimintavalmis, DEPB-järjestelmää jatkettiin 1 päivään huhtikuuta 2006 asti. Jos uusi järjestelmä ei tuolloin ole valmis pantavaksi täytäntöön, DEPB-järjestelmän on määrä pysyä voimassa niin kauan kuin se on tarpeen.

d)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset

| (55) | Kun toimenpiteistä ilmoitettiin, Intian viranomaiset ja kaksi viejää, jotka saivat tukea tästä järjestelmästä, esittivät huomautuksia edellä kuvatusta DEPB-järjestelmän tarkastelusta. Ne i) väittivät, että DEPB-hyvityksen voi saada ainoastaan, jos vietyjen tuotteiden tuotantopanoksista kannetaan tuontivero, ii) asettivat kyseenalaiseksi komission suoriteperusteisen laskutavan verrattuna lopullisiin tasoitustoimenpiteisiin johtaneessa alkuperäisessä menettelyssä vuonna 1999 käytettyyn laskutapaan, joka perustui kuitteihin, iii) vaativat menettelyn päättämistä välittömästi DEPB-järjestelmän osalta, koska Intian viranomaiset ilmoittivat, että järjestelmä lakkautetaan 1 päivänä huhtikuuta 2006 ja iv) väittivät tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 27 artiklan kehitysmaita suosivia määräyksiä rikottavan, jos DEPB:tä ei jätetä huomioimatta laskelmissa. |
| --- | --- |

(55)

Kun toimenpiteistä ilmoitettiin, Intian viranomaiset ja kaksi viejää, jotka saivat tukea tästä järjestelmästä, esittivät huomautuksia edellä kuvatusta DEPB-järjestelmän tarkastelusta. Ne i) väittivät, että DEPB-hyvityksen voi saada ainoastaan, jos vietyjen tuotteiden tuotantopanoksista kannetaan tuontivero, ii) asettivat kyseenalaiseksi komission suoriteperusteisen laskutavan verrattuna lopullisiin tasoitustoimenpiteisiin johtaneessa alkuperäisessä menettelyssä vuonna 1999 käytettyyn laskutapaan, joka perustui kuitteihin, iii) vaativat menettelyn päättämistä välittömästi DEPB-järjestelmän osalta, koska Intian viranomaiset ilmoittivat, että järjestelmä lakkautetaan 1 päivänä huhtikuuta 2006 ja iv) väittivät tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 27 artiklan kehitysmaita suosivia määräyksiä rikottavan, jos DEPB:tä ei jätetä huomioimatta laskelmissa.

| (56) | Intian viranomaiset ja viejät eivät esittäneet lisäperusteita edellä olevalle väitteelle i. Väite on kuitenkin ristiriidassa 50–53 kappaleessa tarkoitettujen tutkimustulosten kanssa. Tästä syystä väite hylätään. |
| --- | --- |

(56)

Intian viranomaiset ja viejät eivät esittäneet lisäperusteita edellä olevalle väitteelle i. Väite on kuitenkin ristiriidassa 50–53 kappaleessa tarkoitettujen tutkimustulosten kanssa. Tästä syystä väite hylätään.

| (57) | Edellä olevasta väitteestä ii todettakoon, että tässä tutkimuksessa käytetyllä menetelmällä pyritään selvittämään paremmin tuen vaikutus yhteistyössä toimineiden viejien taloudelliseen tilanteeseen tiettynä tutkimusajanjaksona. Tältä osin katsottiin, että etu siirtyy saajalle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma järjestelmässä tapahtuu. Käsitystä vahvistaa muun muassa se, että DEPB-hyvitykset kirjataan Intian kirjanpitostandardien mukaan suoriteperusteisina. Lisäksi huomautetaan, että komission yksiköt ovat jo käyttäneet tätä menettelytapaa useita kertoja, esimerkiksi grafiittielektrodijärjestelmiä koskevassa tapauksessa (18), eikä se johda järjestelmän täydelliseen uudelleenarviointiin, vaan järjestelmää on koko ajan pidetty tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavana. Tästä syystä väite hylätään. |
| --- | --- |

(57)

Edellä olevasta väitteestä ii todettakoon, että tässä tutkimuksessa käytetyllä menetelmällä pyritään selvittämään paremmin tuen vaikutus yhteistyössä toimineiden viejien taloudelliseen tilanteeseen tiettynä tutkimusajanjaksona. Tältä osin katsottiin, että etu siirtyy saajalle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma järjestelmässä tapahtuu. Käsitystä vahvistaa muun muassa se, että DEPB-hyvitykset kirjataan Intian kirjanpitostandardien mukaan suoriteperusteisina. Lisäksi huomautetaan, että komission yksiköt ovat jo käyttäneet tätä menettelytapaa useita kertoja, esimerkiksi grafiittielektrodijärjestelmiä koskevassa tapauksessa (18), eikä se johda järjestelmän täydelliseen uudelleenarviointiin, vaan järjestelmää on koko ajan pidetty tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavana. Tästä syystä väite hylätään.

| (58) | Intian viranomaiset olivat väitteen iii mukaisesti todellakin aiemmin ilmoittaneet DEPB-järjestelmän lakkauttamisesta. Sen piti tapahtua 31 päivänä maaliskuuta 2005, mutta Intian viranomaiset jatkoivat järjestelmän voimassaoloa 30 päivään syyskuuta 2005 ja myöhemmin vielä 1 päivään huhtikuuta 2006. Näissä olosuhteissa ei edelleenkään voida olla varmoja siitä, että DEPB-järjestelmä todella lakkautetaan 1 päivästä huhtikuuta 2006 (ks. 123 kappale). |
| --- | --- |

(58)

Intian viranomaiset olivat väitteen iii mukaisesti todellakin aiemmin ilmoittaneet DEPB-järjestelmän lakkauttamisesta. Sen piti tapahtua 31 päivänä maaliskuuta 2005, mutta Intian viranomaiset jatkoivat järjestelmän voimassaoloa 30 päivään syyskuuta 2005 ja myöhemmin vielä 1 päivään huhtikuuta 2006. Näissä olosuhteissa ei edelleenkään voida olla varmoja siitä, että DEPB-järjestelmä todella lakkautetaan 1 päivästä huhtikuuta 2006 (ks. 123 kappale).

| (59) | Edellä olevasta väitteestä iv todetaan, ettei tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 27 artiklassa olevia kehitysmaita koskevia määräyksiä rikota. Kyseinen artikla ei estä WTO:n jäseniä toteuttamasta tasoitustoimenpiteitä toisen jäsenen tuista aiheutuvan vahingon ehkäisemiseksi. Väite siis hylätään, koska DEPB-järjestelmän on todettu mahdollistavan tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. |
| --- | --- |

(59)

Edellä olevasta väitteestä iv todetaan, ettei tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 27 artiklassa olevia kehitysmaita koskevia määräyksiä rikota. Kyseinen artikla ei estä WTO:n jäseniä toteuttamasta tasoitustoimenpiteitä toisen jäsenen tuista aiheutuvan vahingon ehkäisemiseksi. Väite siis hylätään, koska DEPB-järjestelmän on todettu mahdollistavan tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton.

e)   DEPB-järjestelmää koskevat päätelmät

| (60) | DEPB-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. DEPB-hyvityksissä on kyse Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi DEPB-hyvityksestä koituu etua viejälle, koska se lisää yrityksen maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(60)

DEPB-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. DEPB-hyvityksissä on kyse Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi DEPB-hyvityksestä koituu etua viejälle, koska se lisää yrityksen maksuvalmiutta.

| (61) | Lisäksi DEPB-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, joten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. |
| --- | --- |

(61)

Lisäksi DEPB-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, joten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea.

| (62) | Tätä järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa, eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei myöskään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada DEPB-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada DEPB-järjestelmän mukaisia etuja. |
| --- | --- |

(62)

Tätä järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa, eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei myöskään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada DEPB-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada DEPB-järjestelmän mukaisia etuja.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (63) | Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä katsottiin, että etu koituu pyynnön esittäjälle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Tuolla hetkellä Intian viranomaisten on siis luovuttava tulleista, ja tämä luopuminen on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaista taloudellista tukea. |
| --- | --- |

(63)

Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä katsottiin, että etu koituu pyynnön esittäjälle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Tuolla hetkellä Intian viranomaisten on siis luovuttava tulleista, ja tämä luopuminen on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaista taloudellista tukea.

| (64) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan asianmukaiseksi arvioinniksi, että DEPB-järjestelmästä saatu etu on kaikista järjestelmän mukaisista vientitapahtumista tutkimusajanjakson aikana hankittujen hyvitysten summa. |
| --- | --- |

(64)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan asianmukaiseksi arvioinniksi, että DEPB-järjestelmästä saatu etu on kaikista järjestelmän mukaisista vientitapahtumista tutkimusajanjakson aikana hankittujen hyvitysten summa.

| (65) | Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin näin määritellyistä hyvityksistä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö, ja näin saatiin tuen määrä (osoittaja). |
| --- | --- |

(65)

Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin näin määritellyistä hyvityksistä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö, ja näin saatiin tuen määrä (osoittaja).

| (66) | Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona saadulle viennin kokonaisliikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Kolme yritystä käytti tätä järjestelmää tutkimusajanjakson aikana, ja ne saivat 9,0–11,0 prosentin määräistä tukea. |
| --- | --- |

(66)

Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona saadulle viennin kokonaisliikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Kolme yritystä käytti tätä järjestelmää tutkimusajanjakson aikana, ja ne saivat 9,0–11,0 prosentin määräistä tukea.

2.3   Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme, jäljempänä myös ”EOU”)/Erityistalousalueiden järjestelmä (Special Economic Zones Scheme, jäljempänä myös ”SEZ”)

a)   Oikeusperusta

| (67) | Kyseisiä järjestelmiä selostetaan EXIM-policy 2002-2007 -asiakirjan luvussa 6 (EOU) ja HOP I 2002-2007 -käsikirjan luvussa 7 (SEZ). |
| --- | --- |

(67)

Kyseisiä järjestelmiä selostetaan EXIM-policy 2002-2007 -asiakirjan luvussa 6 (EOU) ja HOP I 2002-2007 -käsikirjan luvussa 7 (SEZ).

b)   Tukikelpoisuus

| (68) | Kaikki yritykset, jotka periaatteessa sitoutuvat viemään koko tavara- tai palvelutuotantonsa – lukuun ottamatta yksinomaan kauppiaina toimivia yrityksiä – voidaan hyväksyä SEZ- tai EOU-järjestelmien mukaisesti. Tutkimusajanjaksona tästä järjestelmästä sai tukea yksi yritys. |
| --- | --- |

(68)

Kaikki yritykset, jotka periaatteessa sitoutuvat viemään koko tavara- tai palvelutuotantonsa – lukuun ottamatta yksinomaan kauppiaina toimivia yrityksiä – voidaan hyväksyä SEZ- tai EOU-järjestelmien mukaisesti. Tutkimusajanjaksona tästä järjestelmästä sai tukea yksi yritys.

c)   Käytännön toteutus

| (69) | Erityistalousalueet (SEZ) ovat tarkkaan rajattuja tullittomia erityisalueita, joita pidetään EXIM-policy 02–07 -asiakirjassa toisen maan alueena kaupan, tullien ja verojen näkökulmasta. |
| --- | --- |

(69)

Erityistalousalueet (SEZ) ovat tarkkaan rajattuja tullittomia erityisalueita, joita pidetään EXIM-policy 02–07 -asiakirjassa toisen maan alueena kaupan, tullien ja verojen näkökulmasta.

| (70) | Vientiin suuntautuneet yksiköt (EOU) taas ovat maantieteellisesti joustavampia, ja niitä voidaan perustaa minne tahansa Intiaan. Järjestelmä täydentää SEZ-järjestelmää. |
| --- | --- |

(70)

Vientiin suuntautuneet yksiköt (EOU) taas ovat maantieteellisesti joustavampia, ja niitä voidaan perustaa minne tahansa Intiaan. Järjestelmä täydentää SEZ-järjestelmää.

| (71) | Vientiin suuntautuneen yksikön tai erityistalousalueen asemaa koskevassa hakemuksessa on mainittava seuraavien viiden vuoden ajalta tiedot muun muassa suunnitelluista tuotantomääristä, viennin arvioidusta arvosta, tuontitarpeista ja kotimarkkinahankintojen tarpeista. Jos viranomaiset hyväksyvät yrityksen hakemuksen, yritykselle ilmoitetaan hyväksymisen edellytyksistä. Erityistalousalueella sijaitsevan yrityksen ja vientiin suuntautuneen yksikön asemaa koskeva sopimus on voimassa viisi vuotta. Sopimus voidaan uusia useammaksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(71)

Vientiin suuntautuneen yksikön tai erityistalousalueen asemaa koskevassa hakemuksessa on mainittava seuraavien viiden vuoden ajalta tiedot muun muassa suunnitelluista tuotantomääristä, viennin arvioidusta arvosta, tuontitarpeista ja kotimarkkinahankintojen tarpeista. Jos viranomaiset hyväksyvät yrityksen hakemuksen, yritykselle ilmoitetaan hyväksymisen edellytyksistä. Erityistalousalueella sijaitsevan yrityksen ja vientiin suuntautuneen yksikön asemaa koskeva sopimus on voimassa viisi vuotta. Sopimus voidaan uusia useammaksi kaudeksi.

| (72) | Olennaista kyseisille alueille tai yksiköille on EXIM-policy 2002-2007 -asiakirjan velvoite, jonka mukaan niiden on saavutettava niin sanotut nettovaluutta-ansiot, eli viennin kokonaisarvon on viiden vuoden viitekautena oltava suurempi kuin tuontituotteiden kokonaisarvo. |
| --- | --- |

(72)

Olennaista kyseisille alueille tai yksiköille on EXIM-policy 2002-2007 -asiakirjan velvoite, jonka mukaan niiden on saavutettava niin sanotut nettovaluutta-ansiot, eli viennin kokonaisarvon on viiden vuoden viitekautena oltava suurempi kuin tuontituotteiden kokonaisarvo.

| (73) | Erityistalousalueella olevat yritykset ja vientiin suuntautuneet yksiköt voivat saada seuraavia etuja:






  i) | vapautus kaikenlaisten valmistukseen, tuotantoon tai käsittelyyn tarvittavien tai niiden yhteydessä käytettävien tavaroiden (myös tuotantohyödykkeiden, raaka-aineiden ja kulutustavaroiden) tuontitulleista; |
| --- | --- | --- |

(73)

Erityistalousalueella olevat yritykset ja vientiin suuntautuneet yksiköt voivat saada seuraavia etuja:

i)

vapautus kaikenlaisten valmistukseen, tuotantoon tai käsittelyyn tarvittavien tai niiden yhteydessä käytettävien tavaroiden (myös tuotantohyödykkeiden, raaka-aineiden ja kulutustavaroiden) tuontitulleista;

| ii) | vapautus kotimarkkinoilta hankittujen tavaroiden valmisteverosta; |
| --- | --- |

ii)

vapautus kotimarkkinoilta hankittujen tavaroiden valmisteverosta;

| iii) | paikallisilta markkinoilta hankituista tavaroista maksetun valtion liikevaihtoveron palauttaminen; |
| --- | --- |

iii)

paikallisilta markkinoilta hankituista tavaroista maksetun valtion liikevaihtoveron palauttaminen;

| iv) | mahdollisuus myydä osa tuotannosta kotimarkkinoilla niin, että valmiiseen tuotteeseen sovellettavat maksut maksetaan, mikä poikkeaa yleisestä vaatimuksesta, joka edellyttää koko tuotannon viemistä; |
| --- | --- |

iv)

mahdollisuus myydä osa tuotannosta kotimarkkinoilla niin, että valmiiseen tuotteeseen sovellettavat maksut maksetaan, mikä poikkeaa yleisestä vaatimuksesta, joka edellyttää koko tuotannon viemistä;

| v) | vapautus viennistä saadusta myyntivoitosta yleensä kannettavasta tuloverosta tuloverolain 10A tai 10B §:n nojalla kymmenen vuoden ajan toiminnan alkamisesta, kuitenkin enintään vuoteen 2010 asti; |
| --- | --- |

v)

vapautus viennistä saadusta myyntivoitosta yleensä kannettavasta tuloverosta tuloverolain 10A tai 10B §:n nojalla kymmenen vuoden ajan toiminnan alkamisesta, kuitenkin enintään vuoteen 2010 asti;

| vi) | osakepääoma voi olla 100-prosenttisesti ulkomaisessa omistuksessa. |
| --- | --- |

vi)

osakepääoma voi olla 100-prosenttisesti ulkomaisessa omistuksessa.

| (74) | Näiden järjestelmien mukaisesti toimivat yksiköt ovat tullivalvonnassa olevia yksikköjä tullilain 65 §:n mukaisesti. Niillä on oikeudellinen velvoite pitää määrätyllä tavalla kirjaa kaikesta tuonnista, kaikkien tuotujen ainesten kulutuksesta ja käytöstä sekä kaikesta toteutuneesta viennistä. Nämä tiedot on toimitettava toimivaltaisille viranomaisille näiden vahvistamin säännöllisin väliajoin (neljännesvuosittain tai vuosittain annettavat toimintakertomukset). Vientiin suuntautuneen yksikön tai erityistalousalueen yksikön ei kuitenkaan missään vaiheessa tarvitse osoittaa tuotujen lähetysten yhteyttä vientiin, muihin yksikköihin tehtäviin siirtoihin, kotimarkkinamyyntiin tai varastoihin (HOP I 2002-2007, lisäyksen 14-I kohta 10.2 ja lisäyksen 14-II kohta 13.2). |
| --- | --- |

(74)

Näiden järjestelmien mukaisesti toimivat yksiköt ovat tullivalvonnassa olevia yksikköjä tullilain 65 §:n mukaisesti. Niillä on oikeudellinen velvoite pitää määrätyllä tavalla kirjaa kaikesta tuonnista, kaikkien tuotujen ainesten kulutuksesta ja käytöstä sekä kaikesta toteutuneesta viennistä. Nämä tiedot on toimitettava toimivaltaisille viranomaisille näiden vahvistamin säännöllisin väliajoin (neljännesvuosittain tai vuosittain annettavat toimintakertomukset). Vientiin suuntautuneen yksikön tai erityistalousalueen yksikön ei kuitenkaan missään vaiheessa tarvitse osoittaa tuotujen lähetysten yhteyttä vientiin, muihin yksikköihin tehtäviin siirtoihin, kotimarkkinamyyntiin tai varastoihin (HOP I 2002-2007, lisäyksen 14-I kohta 10.2 ja lisäyksen 14-II kohta 13.2).

| (75) | Kotimarkkinamyynnin lähetysten ja niiden kirjaamisen varmistus perustuu omavastuisuuteen. Vientiin suuntautuneen yksikön vientilähetysmenettelyjä valvoo kyseisessä yksikössä pysyvästi toimiva tulli- ja valmisteverovirkailija. |
| --- | --- |

(75)

Kotimarkkinamyynnin lähetysten ja niiden kirjaamisen varmistus perustuu omavastuisuuteen. Vientiin suuntautuneen yksikön vientilähetysmenettelyjä valvoo kyseisessä yksikössä pysyvästi toimiva tulli- ja valmisteverovirkailija.

| (76) | Tässä tapauksessa vain yksi yhteistyössä toiminut viejä käytti EOU-järjestelmää osan tutkimusajanjaksosta. Koska SEZ-järjestelmää ei käytetty, tässä yhteydessä ei ole tarpeen arvioida, mahdollistaako se tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. Kyseinen yhteistyössä toiminut viejä käytti EOU-järjestelmää tuodakseen maahan tuotantohyödykkeitä tuontitulleitta ja saadakseen paikallisilta markkinoilta hankituista tavaroista maksetun valtion liikevaihtoveron palautuksen. Kyseinen viejä ei hyödyntänyt raaka-aineiden vapautusta tuontitullista, koska EOU-järjestelmässä käytetään polyeteenitereftalaattikalvon valmistuksessa raaka-aineena polyeteenitereftalaattisiruja. Yrityksen toinen yksikkö valmistaa nämä PET-sirut raaka-aineesta, joka hankitaan ALS-järjestelmässä. Yritys sai siis edellä 73 kappaleen i ja iii alakohdassa mainitut edut. |
| --- | --- |

(76)

Tässä tapauksessa vain yksi yhteistyössä toiminut viejä käytti EOU-järjestelmää osan tutkimusajanjaksosta. Koska SEZ-järjestelmää ei käytetty, tässä yhteydessä ei ole tarpeen arvioida, mahdollistaako se tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. Kyseinen yhteistyössä toiminut viejä käytti EOU-järjestelmää tuodakseen maahan tuotantohyödykkeitä tuontitulleitta ja saadakseen paikallisilta markkinoilta hankituista tavaroista maksetun valtion liikevaihtoveron palautuksen. Kyseinen viejä ei hyödyntänyt raaka-aineiden vapautusta tuontitullista, koska EOU-järjestelmässä käytetään polyeteenitereftalaattikalvon valmistuksessa raaka-aineena polyeteenitereftalaattisiruja. Yrityksen toinen yksikkö valmistaa nämä PET-sirut raaka-aineesta, joka hankitaan ALS-järjestelmässä. Yritys sai siis edellä 73 kappaleen i ja iii alakohdassa mainitut edut.

d)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset

| (77) | Yksi EOU-järjestelmää hyödyntävä yritys esitti huomautuksia joistakin vastaavan tukimarginaalin laskelmien yksityiskohdista. Jos huomautuksia pidettiin perusteltuina, laskelmia mukautettiin niiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(77)

Yksi EOU-järjestelmää hyödyntävä yritys esitti huomautuksia joistakin vastaavan tukimarginaalin laskelmien yksityiskohdista. Jos huomautuksia pidettiin perusteltuina, laskelmia mukautettiin niiden mukaisesti.

e)   EOU-järjestelmää koskevat päätelmät

| (78) | Vientiin suuntautuneiden yksikköjen saama vapautus kahdesta eri tuontitullista (jäljempänä ”perustulli” ja ”erityinen lisätulli”) ja valtion liikevaihtoveron palauttaminen ovat perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua Intian viranomaisten taloudellista tukea. Valtio luopuu tulosta, joka kannettaisiin, jos järjestelmää ei sovellettaisi, mistä vientiin suuntautunut yksikkö sai etua perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska sen maksuvalmius parani, kun sen ei tarvinnut maksaa yleensä maksettavia tulleja. |
| --- | --- |

(78)

Vientiin suuntautuneiden yksikköjen saama vapautus kahdesta eri tuontitullista (jäljempänä ”perustulli” ja ”erityinen lisätulli”) ja valtion liikevaihtoveron palauttaminen ovat perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua Intian viranomaisten taloudellista tukea. Valtio luopuu tulosta, joka kannettaisiin, jos järjestelmää ei sovellettaisi, mistä vientiin suuntautunut yksikkö sai etua perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska sen maksuvalmius parani, kun sen ei tarvinnut maksaa yleensä maksettavia tulleja.

| (79) | Näin ollen vapautus perustullista ja erityisestä lisätullista sekä liikevaihtoveron palautus ovat perusasetuksen 2 artiklassa tarkoitettua tukea. Ne ovat oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia, joten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti ne ovat erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Vientiin suuntautuneen yksikön vientitavoite, josta säädetään EXIM-policy 2002-2007 -asiakirjan kohdassa 6.1, on etujen saamisen olennainen edellytys. |
| --- | --- |

(79)

Näin ollen vapautus perustullista ja erityisestä lisätullista sekä liikevaihtoveron palautus ovat perusasetuksen 2 artiklassa tarkoitettua tukea. Ne ovat oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia, joten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti ne ovat erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Vientiin suuntautuneen yksikön vientitavoite, josta säädetään EXIM-policy 2002-2007 -asiakirjan kohdassa 6.1, on etujen saamisen olennainen edellytys.

| (80) | Lisäksi vahvistettiin, etteivät Intian viranomaiset soveltaneet tehokasta tarkistusjärjestelmää tai -menettelyä varmistaakseen, käytettiinkö tulleitta tai liikevaihtoverotta hankittuja tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 alakohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II kohdan 2 alakohta). Tuotantohyödykkeiden vapauttaminen tulleista ei selvästikään ole sallittu tullinpalautusjärjestelmä. |
| --- | --- |

(80)

Lisäksi vahvistettiin, etteivät Intian viranomaiset soveltaneet tehokasta tarkistusjärjestelmää tai -menettelyä varmistaakseen, käytettiinkö tulleitta tai liikevaihtoverotta hankittuja tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 alakohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II kohdan 2 alakohta). Tuotantohyödykkeiden vapauttaminen tulleista ei selvästikään ole sallittu tullinpalautusjärjestelmä.

| (81) | Intian viranomaiset eivät tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellainen olisi tavallisesti tehtävä silloin, kun tehokasta tarkistusjärjestelmää ei ole (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 alakohta ja liitteessä III olevan II kohdan 3 alakohta), eivätkä viranomaiset myöskään osoittaneet, ettei liiallista tuontitullien palauttamista olisi tapahtunut. |
| --- | --- |

(81)

Intian viranomaiset eivät tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellainen olisi tavallisesti tehtävä silloin, kun tehokasta tarkistusjärjestelmää ei ole (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 alakohta ja liitteessä III olevan II kohdan 3 alakohta), eivätkä viranomaiset myöskään osoittaneet, ettei liiallista tuontitullien palauttamista olisi tapahtunut.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (82) | Tasoitustoimenpiteiden alainen etu on näin ollen tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien (perustulli ja erityinen lisätulli) koko peruutettu määrä sekä liikevaihtoveron palautus samana ajanjaksona. |
| --- | --- |

(82)

Tasoitustoimenpiteiden alainen etu on näin ollen tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien (perustulli ja erityinen lisätulli) koko peruutettu määrä sekä liikevaihtoveron palautus samana ajanjaksona.

i)   Valtion liikevaihtoveron palauttaminen

| (83) | Osoittaja määritettiin seuraavasti: Tätä järjestelmää käyttäneen viejän saama tuen määrä laskettiin tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona tuotantosektorille tehtyjen hankintojen (esimerkiksi osien ja pakkausmateriaalien osalta) palautetun liikevaihtoveron perusteella. Tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin tästä määrästä perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(83)

Osoittaja määritettiin seuraavasti: Tätä järjestelmää käyttäneen viejän saama tuen määrä laskettiin tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona tuotantosektorille tehtyjen hankintojen (esimerkiksi osien ja pakkausmateriaalien osalta) palautetun liikevaihtoveron perusteella. Tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin tästä määrästä perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (84) | Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona koko vientimyynnin liikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Näin saatu tukimarginaali oli 0,02 prosenttia. |
| --- | --- |

(84)

Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona koko vientimyynnin liikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Näin saatu tukimarginaali oli 0,02 prosenttia.

ii)   Tuontitulleista (perustulli ja erityinen lisätulli) vapauttaminen ja valtion liikevaihtoveron palauttaminen tuotantohyödykkeiden osalta

| (85) | Järjestelmää käyttäneelle yritykselle koitunut etu on laskettu perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien määrän ja tuotantohyödykkeiden hankintojen osalta palautetun liikevaihtoveron perusteella jakamalla molemmat ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa kyseisellä tuotannonalalla. Näin laskettua tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta se paremmin vastaisi ajan myötä saavutetun edun arvoa ja järjestelmästä edunsaajalle koitunutta kokonaisetua. Tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin tästä määrästä perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, jolloin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona tuotannonalan viennin liikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Näin saatu tukimarginaali oli 5,0 prosenttia. |
| --- | --- |

(85)

Järjestelmää käyttäneelle yritykselle koitunut etu on laskettu perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien määrän ja tuotantohyödykkeiden hankintojen osalta palautetun liikevaihtoveron perusteella jakamalla molemmat ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa kyseisellä tuotannonalalla. Näin laskettua tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta se paremmin vastaisi ajan myötä saavutetun edun arvoa ja järjestelmästä edunsaajalle koitunutta kokonaisetua. Tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin tästä määrästä perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, jolloin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona tuotannonalan viennin liikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Näin saatu tukimarginaali oli 5,0 prosenttia.

| (86) | EOU-järjestelmästä asianomaiselle yritykselle annetun tuen kokonaistukimarginaali on näin ollen 5,0 prosenttia. |
| --- | --- |

(86)

EOU-järjestelmästä asianomaiselle yritykselle annetun tuen kokonaistukimarginaali on näin ollen 5,0 prosenttia.

2.4   Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, jäljempänä ”EPCG”)

a)   Oikeusperusta

| (87) | EPCG-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 2002-2007 -asiakirjan luvussa 5 ja HOP I 2002-2007 -käsikirjan luvussa 5. |
| --- | --- |

(87)

EPCG-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 2002-2007 -asiakirjan luvussa 5 ja HOP I 2002-2007 -käsikirjan luvussa 5.

b)   Tukikelpoisuus

| (88) | Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin ja palveluntarjoajiin, voivat hakea tämän järjestelmän mukaista tukea. Tutkimusajanjaksona tästä järjestelmästä hyötyivät neljä otantaan valittua yritystä. |
| --- | --- |

(88)

Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin ja palveluntarjoajiin, voivat hakea tämän järjestelmän mukaista tukea. Tutkimusajanjaksona tästä järjestelmästä hyötyivät neljä otantaan valittua yritystä.

c)   Käytännön toteutus

| (89) | Tiettyihin vientivelvoitteisiin sitoutunut yritys voi tuoda (uusia ja huhtikuusta 2003 myös käytettyjä, enintään kymmenen vuotta vanhoja) tuotantohyödykkeitä alennetulla tullilla. Intian viranomaiset antavat tätä varten pyynnöstä maksullisen EPCG-lisenssin. Huhtikuusta 2000 järjestelmässä on sovellettu kaikkiin sen mukaisesti tuotuihin tuotantohyödykkeisiin alennettua, 5 prosentin tuontitullia. Maaliskuun 31 päivään 2000 saakka sovellettiin tosiasiallista 11 prosentin tullia (johon sisältyy 10 prosentin lisämaksu) ja erityisen arvokkaassa tuonnissa nollatullia. Vientivelvoitteen täyttämiseksi maahantuotuja tuotantohyödykkeitä on käytettävä tietyn vientituotteiden määrän tuottamiseen tiettynä aikana. |
| --- | --- |

(89)

Tiettyihin vientivelvoitteisiin sitoutunut yritys voi tuoda (uusia ja huhtikuusta 2003 myös käytettyjä, enintään kymmenen vuotta vanhoja) tuotantohyödykkeitä alennetulla tullilla. Intian viranomaiset antavat tätä varten pyynnöstä maksullisen EPCG-lisenssin. Huhtikuusta 2000 järjestelmässä on sovellettu kaikkiin sen mukaisesti tuotuihin tuotantohyödykkeisiin alennettua, 5 prosentin tuontitullia. Maaliskuun 31 päivään 2000 saakka sovellettiin tosiasiallista 11 prosentin tullia (johon sisältyy 10 prosentin lisämaksu) ja erityisen arvokkaassa tuonnissa nollatullia. Vientivelvoitteen täyttämiseksi maahantuotuja tuotantohyödykkeitä on käytettävä tietyn vientituotteiden määrän tuottamiseen tiettynä aikana.

d)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset

| (90) | Toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen Intian viranomaiset väittivät, että otettaessa korko huomioon kokonaisetua laskettaessa oletetaan perusteettomasti, että yritys olisi rahoittanut lisätullit kokonaisuudessaan lainoilla, ja tästä syystä olisi otettava huomioon kunkin yrityksen velka-pääomasuhde tutkimusajanjaksona ja laskelmassa käytettävä määrä olisi suhteutettava tähän. |
| --- | --- |

(90)

Toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen Intian viranomaiset väittivät, että otettaessa korko huomioon kokonaisetua laskettaessa oletetaan perusteettomasti, että yritys olisi rahoittanut lisätullit kokonaisuudessaan lainoilla, ja tästä syystä olisi otettava huomioon kunkin yrityksen velka-pääomasuhde tutkimusajanjaksona ja laskelmassa käytettävä määrä olisi suhteutettava tähän.

| (91) | Tähän todetaan, että yritykselle aiheutuisi joka tapauksessa kustannuksia, maksoipa se tullit lainarahalla tai omista varoistaan. Lainarahaa käytettäessä kustannuksia ovat lainasta maksetut korot. Omia varoja käytettäessä taasen kustannuksia ovat sijoitusten menetetyt korot. Tästä syystä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(91)

Tähän todetaan, että yritykselle aiheutuisi joka tapauksessa kustannuksia, maksoipa se tullit lainarahalla tai omista varoistaan. Lainarahaa käytettäessä kustannuksia ovat lainasta maksetut korot. Omia varoja käytettäessä taasen kustannuksia ovat sijoitusten menetetyt korot. Tästä syystä väite hylättiin.

| (92) | Kolme EPCG-järjestelmää hyödyntänyttä yritystä esitti pieniä huomautuksia joistakin vastaavan tukimarginaalin laskelman yksityiskohdista. Jos huomautuksia pidettiin perusteltuina, laskelmia mukautettiin niiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(92)

Kolme EPCG-järjestelmää hyödyntänyttä yritystä esitti pieniä huomautuksia joistakin vastaavan tukimarginaalin laskelman yksityiskohdista. Jos huomautuksia pidettiin perusteltuina, laskelmia mukautettiin niiden mukaisesti.

e)   EPCG-järjestelmää koskeva päätelmä

| (93) | EPCG-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Tullinalennus on Intian viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tullinalennuksesta koituu etua viejälle, koska tullien kantamatta jättäminen tuonnin yhteydessä lisää yrityksen maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(93)

EPCG-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Tullinalennus on Intian viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tullinalennuksesta koituu etua viejälle, koska tullien kantamatta jättäminen tuonnin yhteydessä lisää yrityksen maksuvalmiutta.

| (94) | EPCG-järjestelmä on myös oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, koska lisenssejä ei voi saada ilman sitoumusta viedä tuotteita. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. |
| --- | --- |

(94)

EPCG-järjestelmä on myös oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, koska lisenssejä ei voi saada ilman sitoumusta viedä tuotteita. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea.

| (95) | Tätä järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan tarkoittamana sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen järjestelmien piiriin, kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädetään, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa. |
| --- | --- |

(95)

Tätä järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan tarkoittamana sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen järjestelmien piiriin, kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädetään, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (96) | Osoittaja määritettiin seuraavasti: Tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa polyeteenitereftalaattikalvoteollisuudessa. Määrään on lisätty korko, jotta se vastaisi paremmin ajan myötä saavutetun edun koko arvoa. Tuen saamiseksi välttämättömät kustannukset vähennettiin tästä määrästä perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(96)

Osoittaja määritettiin seuraavasti: Tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa polyeteenitereftalaattikalvoteollisuudessa. Määrään on lisätty korko, jotta se vastaisi paremmin ajan myötä saavutetun edun koko arvoa. Tuen saamiseksi välttämättömät kustannukset vähennettiin tästä määrästä perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (97) | Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta. Neljän otokseen valitun yrityksen saamien tukien määrä vaihteli 1,3 prosentista 2,7 prosenttiin. |
| --- | --- |

(97)

Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta. Neljän otokseen valitun yrityksen saamien tukien määrä vaihteli 1,3 prosentista 2,7 prosenttiin.

2.5   Tuontiraaka-aineiden tullittomuutta koskeva todistus (jäljempänä ”DFRC”)

a)   Oikeusperusta

| (98) | Järjestelmän oikeusperusta sisältyy vuosien 2002–2007 (vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevan asiakirjan) EXIM-policy 2002-2007 -asiakirjan kohtiin 4.2.1–4.2.7 ja (sitä täydentävän menetelmäkäsikirjan) HOP I 2002-2007 -käsikirjan lukuihin 4.31–4.36. |
| --- | --- |

(98)

Järjestelmän oikeusperusta sisältyy vuosien 2002–2007 (vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevan asiakirjan) EXIM-policy 2002-2007 -asiakirjan kohtiin 4.2.1–4.2.7 ja (sitä täydentävän menetelmäkäsikirjan) HOP I 2002-2007 -käsikirjan lukuihin 4.31–4.36.

b)   Käytännön toteutus

| (99) | Koska yksikään neljästä otokseen valitusta yrityksestä ei saanut etua DFRC-järjestelmästä, ei ole tarpeen arvioida, mahdollistaako se tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. |
| --- | --- |

(99)

Koska yksikään neljästä otokseen valitusta yrityksestä ei saanut etua DFRC-järjestelmästä, ei ole tarpeen arvioida, mahdollistaako se tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton.

2.6   Tuloverosta vapauttamisen järjestelmä (Income Tax Exemption Scheme, ITES)

a)   Oikeusperusta

| (100) | Järjestelmän oikeusperusta on vuoden 1961 tuloverolaki (Income Tax Act), jota muutetaan vuosittain annettavalla varainhoitolailla (Finance Act). Jälkimmäisessä vahvistetaan vuosittain veronkannon perusteet sekä erilaiset vapautukset ja verovähennykset, joita voidaan hakea. Vientiä harjoittavat yritykset voivat hakea vapautuksia tuloverosta tuloverolain 10A, 10B ja 80HHC §:n mukaisesti. |
| --- | --- |

(100)

Järjestelmän oikeusperusta on vuoden 1961 tuloverolaki (Income Tax Act), jota muutetaan vuosittain annettavalla varainhoitolailla (Finance Act). Jälkimmäisessä vahvistetaan vuosittain veronkannon perusteet sekä erilaiset vapautukset ja verovähennykset, joita voidaan hakea. Vientiä harjoittavat yritykset voivat hakea vapautuksia tuloverosta tuloverolain 10A, 10B ja 80HHC §:n mukaisesti.

b)   Käytännön toteutus

| (101) | Koska yksikään neljästä otokseen valitusta yrityksestä ei saanut etua tuloverolain 10A ja 10B §:n mukaisesti, ei ole tarpeen arvioida, mahdollistaako tuloverolain 10A ja 10B § tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. |
| --- | --- |

(101)

Koska yksikään neljästä otokseen valitusta yrityksestä ei saanut etua tuloverolain 10A ja 10B §:n mukaisesti, ei ole tarpeen arvioida, mahdollistaako tuloverolain 10A ja 10B § tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton.

| (102) | Kaksi tutkituista viejistä ilmoitti saaneensa tuloverolain 80HHC §:n mukaisesti osittaisen vapautuksen tuloverosta tutkimusajanjaksona tapahtuneen vientimyynnin voittojen osalta. Koska tämä tuloverolain säännös kumottiin 1 päivästä huhtikuuta 200431 päivään maaliskuuta 2005 kestävästä varainhoitovuodesta alkaen, pyynnön esittäjä ei saa sen perusteella etuja 31 päivän maaliskuuta 2004 jälkeen. Tuloverolain 80HHC §:n mukaiset edut eivät tästä syystä mahdollista perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisten tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(102)

Kaksi tutkituista viejistä ilmoitti saaneensa tuloverolain 80HHC §:n mukaisesti osittaisen vapautuksen tuloverosta tutkimusajanjaksona tapahtuneen vientimyynnin voittojen osalta. Koska tämä tuloverolain säännös kumottiin 1 päivästä huhtikuuta 200431 päivään maaliskuuta 2005 kestävästä varainhoitovuodesta alkaen, pyynnön esittäjä ei saa sen perusteella etuja 31 päivän maaliskuuta 2004 jälkeen. Tuloverolain 80HHC §:n mukaiset edut eivät tästä syystä mahdollista perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisten tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa.

2.7   Vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme, jäljempänä ”ECS”)

a)   Oikeusperusta

| (103) | Järjestelmää kuvataan yksityiskohtaisesti Intian keskuspankin (Reserve Bank of India, RBI) Master Circular IECD -yleiskirjeessä nro 5/04.02.01/2002-03 (valuuttamääräiset vientiluotot ulkomaanvaluuttana) ja yleiskirjeessä nro 10/04.02.01/2003-04 (rupiamääräiset vientiluotot), jotka on osoitettu kaikille Intian kaupallisille pankeille. |
| --- | --- |

(103)

Järjestelmää kuvataan yksityiskohtaisesti Intian keskuspankin (Reserve Bank of India, RBI) Master Circular IECD -yleiskirjeessä nro 5/04.02.01/2002-03 (valuuttamääräiset vientiluotot ulkomaanvaluuttana) ja yleiskirjeessä nro 10/04.02.01/2003-04 (rupiamääräiset vientiluotot), jotka on osoitettu kaikille Intian kaupallisille pankeille.

b)   Tukikelpoisuus

| (104) | Valmistajaviejät ja kauppiasviejät voivat hakea tämän järjestelmän mukaista tukea. Tutkimusajanjaksona tämän järjestelmän mukaista tukea sai kolme yritystä. |
| --- | --- |

(104)

Valmistajaviejät ja kauppiasviejät voivat hakea tämän järjestelmän mukaista tukea. Tutkimusajanjaksona tämän järjestelmän mukaista tukea sai kolme yritystä.

c)   Käytännön toteutus

| (105) | RBI asettaa tässä järjestelmässä sitovat enimmäistasot sekä Intian rupia- että valuuttamääräisten vientiluottojen koroille, joita kaupalliset pankit voivat soveltaa viejiin, jotta viejät voisivat saada luottoja kansainvälisesti kilpailukykyisillä koroilla. ECS-järjestelmässä on kaksi alajärjestelmää: ennen vientiä sovellettava vientiluottojärjestelmä (Pre-Shipment Export Credit Scheme), joka kattaa viejälle ennen vientiä tuotteiden oston, käsittelyn, valmistuksen, pakkaamisen ja/tai kuljetuksen rahoittamista varten annetut luotot, ja viennin jälkeen sovellettava vientiluottojärjestelmä (Post-Shipment Export Credit Scheme), josta voi saada käyttöpääomalainoja vientisaamisten rahoittamiseen. Intian keskuspankki myös velvoittaa pankit osoittamaan tietyn määrän niiden nettopankkiluotoista vientirahoitukseen. |
| --- | --- |

(105)

RBI asettaa tässä järjestelmässä sitovat enimmäistasot sekä Intian rupia- että valuuttamääräisten vientiluottojen koroille, joita kaupalliset pankit voivat soveltaa viejiin, jotta viejät voisivat saada luottoja kansainvälisesti kilpailukykyisillä koroilla. ECS-järjestelmässä on kaksi alajärjestelmää: ennen vientiä sovellettava vientiluottojärjestelmä (Pre-Shipment Export Credit Scheme), joka kattaa viejälle ennen vientiä tuotteiden oston, käsittelyn, valmistuksen, pakkaamisen ja/tai kuljetuksen rahoittamista varten annetut luotot, ja viennin jälkeen sovellettava vientiluottojärjestelmä (Post-Shipment Export Credit Scheme), josta voi saada käyttöpääomalainoja vientisaamisten rahoittamiseen. Intian keskuspankki myös velvoittaa pankit osoittamaan tietyn määrän niiden nettopankkiluotoista vientirahoitukseen.

| (106) | Mainittujen RBI:n yleiskirjeiden ansiosta viejät voivat saada vientiluottoja puhtaasti markkinaehtojen mukaan annettavien tavanomaisten kaupallisten luottojen (käteisluottojen) korkoa edullisemmalla korolla. |
| --- | --- |

(106)

Mainittujen RBI:n yleiskirjeiden ansiosta viejät voivat saada vientiluottoja puhtaasti markkinaehtojen mukaan annettavien tavanomaisten kaupallisten luottojen (käteisluottojen) korkoa edullisemmalla korolla.

d)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset

| (107) | Kaksi ECS-järjestelmästä etua saanutta yritystä esitti pieniä huomautuksia joistakin vastaavan tukimarginaalin laskelmien yksityiskohdista. Jos huomautuksia pidettiin perusteltuina, laskelmia mukautettiin niiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(107)

Kaksi ECS-järjestelmästä etua saanutta yritystä esitti pieniä huomautuksia joistakin vastaavan tukimarginaalin laskelmien yksityiskohdista. Jos huomautuksia pidettiin perusteltuina, laskelmia mukautettiin niiden mukaisesti.

e)   ECS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (108) | Edellä mainituista edullisista koroista koituu viejille perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua etua ensinnäkin, koska ne alentavat rahoituskustannuksia markkinakorkoihin verrattuna. Huolimatta siitä, että ECS-järjestelmässä näiden edullisten luottojen myöntäjinä ovat kaupalliset pankit, kyseessä on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan iv alakohdassa tarkoitettu viranomaisten taloudellinen tuki. RBI on julkinen elin, joka kuuluu perusasetuksen 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin ”julkisiin viranomaisiin”, ja se neuvoo kaupallisia pankkeja myöntämään edullista rahoitusta vientiyrityksille. Tällainen edullinen rahoitus on tukea, jota pidetään erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena, sillä edulliset korot ovat vientituloksesta riippuvia perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(108)

Edellä mainituista edullisista koroista koituu viejille perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua etua ensinnäkin, koska ne alentavat rahoituskustannuksia markkinakorkoihin verrattuna. Huolimatta siitä, että ECS-järjestelmässä näiden edullisten luottojen myöntäjinä ovat kaupalliset pankit, kyseessä on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan iv alakohdassa tarkoitettu viranomaisten taloudellinen tuki. RBI on julkinen elin, joka kuuluu perusasetuksen 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin ”julkisiin viranomaisiin”, ja se neuvoo kaupallisia pankkeja myöntämään edullista rahoitusta vientiyrityksille. Tällainen edullinen rahoitus on tukea, jota pidetään erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena, sillä edulliset korot ovat vientituloksesta riippuvia perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (109) | Tuen määrä on laskettu tutkimusajanjaksona käytettyjen vientiluottojen korkojen ja sellaisten korkojen, jotka asianomaisen yrityksen olisi pitänyt maksaa tavanomaisista kaupallisista luotoista, määrien erotuksen perusteella. Tuen määrä (osoittaja) on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin kokonaisliikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Neljä otokseen valittua yritystä saivat ECS-järjestelmän mukaista etua. Niiden saama tuki vaihteli 0,01 prosentista 1,3 prosenttiin. |
| --- | --- |

(109)

Tuen määrä on laskettu tutkimusajanjaksona käytettyjen vientiluottojen korkojen ja sellaisten korkojen, jotka asianomaisen yrityksen olisi pitänyt maksaa tavanomaisista kaupallisista luotoista, määrien erotuksen perusteella. Tuen määrä (osoittaja) on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin kokonaisliikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Neljä otokseen valittua yritystä saivat ECS-järjestelmän mukaista etua. Niiden saama tuki vaihteli 0,01 prosentista 1,3 prosenttiin.

2.8   Pääomapanostus

| (110) | Koska yksikään neljästä otokseen valitusta yrityksestä ei saanut etua tästä tilapäisjärjestelmästä, ei ole tarpeen arvioida, mahdollistaako se tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. |
| --- | --- |

(110)

Koska yksikään neljästä otokseen valitusta yrityksestä ei saanut etua tästä tilapäisjärjestelmästä, ei ole tarpeen arvioida, mahdollistaako se tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton.

3.   ALUEELLISET JÄRJESTELMÄT

3.1   Uttar Pradeshin osavaltion kannustinjärjestelmä (Package Scheme of Incentives of the Government of Uttar Pradesh)

| (111) | Yksikään vientiä harjoittavista tuottajista ei hyödyntänyt Uttar Pradeshin osavaltion kannustinjärjestelmää. |
| --- | --- |

(111)

Yksikään vientiä harjoittavista tuottajista ei hyödyntänyt Uttar Pradeshin osavaltion kannustinjärjestelmää.

3.2   Maharashtran osavaltion kannustinjärjestelmä (Package Scheme of Incentives, PSI)

a)   Oikeusperusta

| (112) | Kannustaakseen teollisuuden hajauttamista osavaltion vähän kehittyneille alueille Maharashtran osavaltio on vuodesta 1964 myöntänyt kannustimia osavaltion kehittyville alueille perustettaville uusille yksiköille tai siellä jo sijaitsevien yksiköiden laajennuksille; kannustimet ovat osa järjestelmää, joka tunnetaan nimellä ”Package Scheme of Incentives”. Vuoden 1993 järjestelmä oli käytössä 1 päivästä lokakuuta 199331 päivään maaliskuuta 2001 ja viimeisin, vuoden 2001 järjestelmä, otettiin käyttöön 31 päivänä maaliskuuta 2001 ja on voimassa 31 päivään maaliskuuta 2006. Maharashtran osavaltion PSI-järjestelmässä on useita alajärjestelmiä, joista tärkeimmät ovat seuraavat: i) vapautus paikallisesta liikevaihtoverosta ja ii) paikallisveron palautus. |
| --- | --- |

(112)

Kannustaakseen teollisuuden hajauttamista osavaltion vähän kehittyneille alueille Maharashtran osavaltio on vuodesta 1964 myöntänyt kannustimia osavaltion kehittyville alueille perustettaville uusille yksiköille tai siellä jo sijaitsevien yksiköiden laajennuksille; kannustimet ovat osa järjestelmää, joka tunnetaan nimellä ”Package Scheme of Incentives”. Vuoden 1993 järjestelmä oli käytössä 1 päivästä lokakuuta 199331 päivään maaliskuuta 2001 ja viimeisin, vuoden 2001 järjestelmä, otettiin käyttöön 31 päivänä maaliskuuta 2001 ja on voimassa 31 päivään maaliskuuta 2006. Maharashtran osavaltion PSI-järjestelmässä on useita alajärjestelmiä, joista tärkeimmät ovat seuraavat: i) vapautus paikallisesta liikevaihtoverosta ja ii) paikallisveron palautus.

b)   Tukikelpoisuus

| (113) | Voidakseen hyötyä järjestelmästä yritysten on investoitava vähän kehittyneille alueille joko perustamalla niille uusi tuotantolaitos tai tekemällä laajoja pääomasijoituksia olemassa olevan tuotantolaitoksen laajentamiseksi tai sen toiminnan monipuolistamiseksi. Kyseiset alueet luokitellaan eri ryhmiin niiden taloudellisen kehitysasteen mukaan (esimerkiksi vähän kehittynyt alue, vähemmän kehittynyt alue ja vähiten kehittynyt alue). Tärkein peruste kannustimen määrää vahvistettaessa on alue, jolla yritys sijaitsee tai jolle se aikoo sijoittautua, sekä investointien suuruus. |
| --- | --- |

(113)

Voidakseen hyötyä järjestelmästä yritysten on investoitava vähän kehittyneille alueille joko perustamalla niille uusi tuotantolaitos tai tekemällä laajoja pääomasijoituksia olemassa olevan tuotantolaitoksen laajentamiseksi tai sen toiminnan monipuolistamiseksi. Kyseiset alueet luokitellaan eri ryhmiin niiden taloudellisen kehitysasteen mukaan (esimerkiksi vähän kehittynyt alue, vähemmän kehittynyt alue ja vähiten kehittynyt alue). Tärkein peruste kannustimen määrää vahvistettaessa on alue, jolla yritys sijaitsee tai jolle se aikoo sijoittautua, sekä investointien suuruus.

c)   Käytännön toteutus

| (114) | Vapautus paikallisesta liikevaihtoverosta – Tavaroista maksetaan yleensä valtion liikevaihtovero (osavaltioiden välinen myynti) tai osavaltion liikevaihtovero (osavaltion sisäinen myynti), jonka määrä vaihtelee liiketoimien tapahtumapaikkana olevasta osavaltiosta/olevista osavaltioista riippuen. Tavaroiden tuonnista tai viennistä ei peritä liikevaihtoveroa, kun taas kotimarkkinamyynnistä liikevaihtovero peritään kulloinkin sovellettavan määrän suuruisena. Verovapautusjärjestelmässä määrättyjen yksikköjen ei tarvitse maksaa liikevaihtoveroa myynnistään. Vastaavasti määrätyt yksiköt on vapautettu paikallisesta liikevaihtoverosta saman järjestelmän mukaisesti tukikelpoiselta toimittajalta tehtyjen tavarahankintojen osalta. Myynnistä ei koidu etua määrätyille myyntiyksiköille, mutta hankinnasta koituu etua määrätylle hankintayksikölle. Kahdella neljästä otokseen valitusta yrityksestä oli tutkimusajanjaksona yksi tällainen Maharashtran osavaltion PSI-järjestelmässä tukikelpoinen yksikkö. Nämä kaksi yksikköä vapautettiin järjestelmän mukaisesti liikevaihtoverosta niiden joiltakin saman vapautusjärjestelmän mukaisesti tukikelpoisilta toimittajilta tekemien kotimarkkinahankintojen osalta. |
| --- | --- |

(114)

Vapautus paikallisesta liikevaihtoverosta – Tavaroista maksetaan yleensä valtion liikevaihtovero (osavaltioiden välinen myynti) tai osavaltion liikevaihtovero (osavaltion sisäinen myynti), jonka määrä vaihtelee liiketoimien tapahtumapaikkana olevasta osavaltiosta/olevista osavaltioista riippuen. Tavaroiden tuonnista tai viennistä ei peritä liikevaihtoveroa, kun taas kotimarkkinamyynnistä liikevaihtovero peritään kulloinkin sovellettavan määrän suuruisena. Verovapautusjärjestelmässä määrättyjen yksikköjen ei tarvitse maksaa liikevaihtoveroa myynnistään. Vastaavasti määrätyt yksiköt on vapautettu paikallisesta liikevaihtoverosta saman järjestelmän mukaisesti tukikelpoiselta toimittajalta tehtyjen tavarahankintojen osalta. Myynnistä ei koidu etua määrätyille myyntiyksiköille, mutta hankinnasta koituu etua määrätylle hankintayksikölle. Kahdella neljästä otokseen valitusta yrityksestä oli tutkimusajanjaksona yksi tällainen Maharashtran osavaltion PSI-järjestelmässä tukikelpoinen yksikkö. Nämä kaksi yksikköä vapautettiin järjestelmän mukaisesti liikevaihtoverosta niiden joiltakin saman vapautusjärjestelmän mukaisesti tukikelpoisilta toimittajilta tekemien kotimarkkinahankintojen osalta.

| (115) | Paikallisveron palautus – Kyseessä on Intian paikallisviranomaisten, myös Maharashtran osavaltion, perimä vero tavaroista, jotka tuodaan jonkin kaupungin tai kaupunginosan alueelle. Teollisuusyritykset voivat saada Maharashtran osavaltion paikallisveron palautuksen, jos niiden tilat sijaitsevat tietyissä kaupungeissa tai kaupunginosissa osavaltion alueella. Palautettava kokonaismäärä on enintään 100 prosenttia käyttöomaisuuteen kohdistuvasta investoinnista. Edellä mainituista kahdesta yrityksestä, joilla oli tutkimusajanjaksona Maharashtran osavaltion PSI-järjestelmässä tukikelpoinen yksikkö, vain yksi sai paikallisveron palautusta. |
| --- | --- |

(115)

Paikallisveron palautus – Kyseessä on Intian paikallisviranomaisten, myös Maharashtran osavaltion, perimä vero tavaroista, jotka tuodaan jonkin kaupungin tai kaupunginosan alueelle. Teollisuusyritykset voivat saada Maharashtran osavaltion paikallisveron palautuksen, jos niiden tilat sijaitsevat tietyissä kaupungeissa tai kaupunginosissa osavaltion alueella. Palautettava kokonaismäärä on enintään 100 prosenttia käyttöomaisuuteen kohdistuvasta investoinnista. Edellä mainituista kahdesta yrityksestä, joilla oli tutkimusajanjaksona Maharashtran osavaltion PSI-järjestelmässä tukikelpoinen yksikkö, vain yksi sai paikallisveron palautusta.

d)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset

| (116) | Yksi Maharashtran osavaltion PSI-järjestelmän mukaisia etuja saanut yritys esitti pieniä huomautuksia joistakin vastaavan tukimarginaalin laskelmien yksityiskohdista. Jos huomautuksia pidettiin perusteltuina, laskelmia mukautettiin niiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(116)

Yksi Maharashtran osavaltion PSI-järjestelmän mukaisia etuja saanut yritys esitti pieniä huomautuksia joistakin vastaavan tukimarginaalin laskelmien yksityiskohdista. Jos huomautuksia pidettiin perusteltuina, laskelmia mukautettiin niiden mukaisesti.

e)   Maharashtran osavaltion PSI-järjestelmää koskevat päätelmät

| (117) | Maharashtran osavaltion PSI-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tukea. Edellä esitellyt kaksi alajärjestelmää ovat Maharashtran osavaltion viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Maharashtran osavaltion muutoin saamia tuloja. Lisäksi vapautuksesta/palautuksesta koituu etua yritykselle, koska se lisää yrityksen maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(117)

Maharashtran osavaltion PSI-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tukea. Edellä esitellyt kaksi alajärjestelmää ovat Maharashtran osavaltion viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Maharashtran osavaltion muutoin saamia tuloja. Lisäksi vapautuksesta/palautuksesta koituu etua yritykselle, koska se lisää yrityksen maksuvalmiutta.

| (118) | Tätä järjestelmää voivat käyttää ainoastaan yritykset, jotka ovat investoineet tietyille määritetyille maantieteellisille alueille, joilla Maharashtran osavaltiolla on lainkäyttövalta. Järjestelmää eivät voi hyödyntää näiden alueiden ulkopuolella sijaitsevat yritykset. Edun suuruus vaihtelee alueittain. Järjestelmä on perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti erityinen ja siksi tasoitustoimenpiteet mahdollistava. |
| --- | --- |

(118)

Tätä järjestelmää voivat käyttää ainoastaan yritykset, jotka ovat investoineet tietyille määritetyille maantieteellisille alueille, joilla Maharashtran osavaltiolla on lainkäyttövalta. Järjestelmää eivät voi hyödyntää näiden alueiden ulkopuolella sijaitsevat yritykset. Edun suuruus vaihtelee alueittain. Järjestelmä on perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti erityinen ja siksi tasoitustoimenpiteet mahdollistava.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (119) | Liikevaihtoverosta vapauttamisen osalta tuen määrä laskettiin sellaisen liikevaihtoveron määrän perusteella, joka tavanomaisesti olisi kertynyt tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana mutta jota ei järjestelmän mukaisesti kannettu. Paikallisveron osalta viejän saama tuen määrä laskettiin vastaavasti tutkimusajanjaksona palautetun paikallisveron määrän perusteella. Tukien määrät (osoittaja) on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kokonaismyynnille; se on nimittäjä, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Kaksi yritystä sai tukea näistä järjestelmistä kyseisenä aikana. Niiden molempien saama tuki oli 1,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(119)

Liikevaihtoverosta vapauttamisen osalta tuen määrä laskettiin sellaisen liikevaihtoveron määrän perusteella, joka tavanomaisesti olisi kertynyt tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana mutta jota ei järjestelmän mukaisesti kannettu. Paikallisveron osalta viejän saama tuen määrä laskettiin vastaavasti tutkimusajanjaksona palautetun paikallisveron määrän perusteella. Tukien määrät (osoittaja) on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kokonaismyynnille; se on nimittäjä, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Kaksi yritystä sai tukea näistä järjestelmistä kyseisenä aikana. Niiden molempien saama tuki oli 1,6 prosenttia.

4.   TASOITUSTOIMENPITEIDEN KÄYTTÖÖNOTON MAHDOLLISTAVIEN TUKIEN MÄÄRÄ

| (120) | Perusasetuksen säännösten mukaisten tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvo-osuutena ilmaistuna on tutkimuksen kohteena olleiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta 11,7–15,2 prosenttia. Tuen määrät siis ylittävät perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan a ja b alakohdan mukaisen vähimmäistason. |
| --- | --- |

(120)

Perusasetuksen säännösten mukaisten tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvo-osuutena ilmaistuna on tutkimuksen kohteena olleiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta 11,7–15,2 prosenttia. Tuen määrät siis ylittävät perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan a ja b alakohdan mukaisen vähimmäistason.

| (121) | Tästä syystä katsotaan, että tuen antaminen jatkui perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tutkimusajanjakson aikana.













  JÄRJESTELMÄ | ALS | DEPB | EOU | EPCG | ECS | PSI/Maharashtran osav. | Yht. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| YRITYS | % | % | % | % | % | % | % |
| Ester Industries Ltd | 0 | 11,0 | 0 | 1,3 | 0,5 | 0 | 12,8 |
| Flex Industries Ltd | 0 | 9,0 | 0 | 2,7 | vähäinen | 0 | 11,7 |
| Garware Polyester Ltd | 0 | 10,5 | 0 | 1,5 | 1,3 | 1,6 | 14,9 |
| Jindal Poly Films Ltd | 6,0 | 0 | 5,0 | 2,2 | 0,4 | 1,6 | 15,2 |

(121)

Tästä syystä katsotaan, että tuen antaminen jatkui perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tutkimusajanjakson aikana.

JÄRJESTELMÄ

ALS

DEPB

EOU

EPCG

ECS

PSI/Maharashtran osav.

Yht.

YRITYS

%

%

%

%

%

%

%

Ester Industries Ltd

0

11,0

0

1,3

0,5

0

12,8

Flex Industries Ltd

0

9,0

0

2,7

vähäinen

0

11,7

Garware Polyester Ltd

0

10,5

0

1,5

1,3

1,6

14,9

Jindal Poly Films Ltd

6,0

0

5,0

2,2

0,4

1,6

15,2

D.   TUEN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (122) | Perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen tuen jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(122)

Perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen tuen jatkumiseen tai toistumiseen.

| (123) | Otokseen valittujen intialaisten tarkasteltavana olevan tuotteen viejien todettiin tutkimusajanjaksona edelleen saaneen Intian viranomaisten antamaa tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Yhtä yritystä lukuun ottamatta tarkastelussa todetut tukimarginaalit olivat alkuperäisessä tutkimuksessa todettuja korkeammat. Vaikka jotkin tasoitustoimenpiteiden alaiset ohjelmat (kuten vientiä edeltävä DEPB) lakkautettiin vuonna 1999, muiden ohjelmien (kuten ALS), joita ei vielä ollut olemassa vuonna 1999, todettiin tässä tarkastelussa mahdollistavan tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. Edellä tarkastelluista tukijärjestelmistä annetaan toistuvasti etuja. DEPB-järjestelmää lukuun ottamatta (ks. 54 kappale) ei ole merkkejä siitä, että ohjelmat poistettaisiin käytöstä lähitulevaisuudessa. Intian viranomaisten mukaan DEPB:n korvaavan järjestelmän on määrä tulla voimaan aikaisintaan 1 päivänä huhtikuuta 2006. Tilanne sen jälkeen, kun DEPB-järjestelmä on korvattu väittämän mukaan WTO:n sääntöjen mukaisella järjestelmällä, josta komissiolla ei ole tietoa, on arvioitava aikanaan. On myös huomattava, että yksi yhteistyössä toiminut viejä, joka sai aiemmin etua DEPB-järjestelmästä, ei enää saanut tätä etua tämän tutkimuksen tutkimusajanjaksona (ks. 33 kappale). Kyseinen viejä sai etua nykyisen tutkimuksen tutkimusajanjaksona kuitenkin ALS-järjestelmästä, joka on myös eräänlainen tullinpalautusjärjestelmä. Vaikka DEPB-järjestelmä lakkautettaisiin 1 päivästä huhtikuuta 2006 eivätkä viejät enää voisi saada etua siitä tuon päivämäärän jälkeen, katsotaan kuitenkin, että vaihtoehtoisen tasoitustoimenpiteet mahdollistavan tukijärjestelmän (ALS) olemassaolon vuoksi tuki voisi jatkua lähellä DEPB-järjestelmän tasoja. Tarkasteltavana olevan tuotteen viejät saavat siihen saakka edelleenkin tasoitustoimenpiteet mahdollistavia tukia. Lisäksi muistutetaan, että kaikki tarkasteltavana olevan tuotteen viejät ovat tukikelpoisia useiden tutkittujen ohjelmien mukaisesti. Näissä olosuhteissa katsottiin kohtuulliseksi päätellä, että tuen antaminen jatkuisi todennäköisesti tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(123)

Otokseen valittujen intialaisten tarkasteltavana olevan tuotteen viejien todettiin tutkimusajanjaksona edelleen saaneen Intian viranomaisten antamaa tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Yhtä yritystä lukuun ottamatta tarkastelussa todetut tukimarginaalit olivat alkuperäisessä tutkimuksessa todettuja korkeammat. Vaikka jotkin tasoitustoimenpiteiden alaiset ohjelmat (kuten vientiä edeltävä DEPB) lakkautettiin vuonna 1999, muiden ohjelmien (kuten ALS), joita ei vielä ollut olemassa vuonna 1999, todettiin tässä tarkastelussa mahdollistavan tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. Edellä tarkastelluista tukijärjestelmistä annetaan toistuvasti etuja. DEPB-järjestelmää lukuun ottamatta (ks. 54 kappale) ei ole merkkejä siitä, että ohjelmat poistettaisiin käytöstä lähitulevaisuudessa. Intian viranomaisten mukaan DEPB:n korvaavan järjestelmän on määrä tulla voimaan aikaisintaan 1 päivänä huhtikuuta 2006. Tilanne sen jälkeen, kun DEPB-järjestelmä on korvattu väittämän mukaan WTO:n sääntöjen mukaisella järjestelmällä, josta komissiolla ei ole tietoa, on arvioitava aikanaan. On myös huomattava, että yksi yhteistyössä toiminut viejä, joka sai aiemmin etua DEPB-järjestelmästä, ei enää saanut tätä etua tämän tutkimuksen tutkimusajanjaksona (ks. 33 kappale). Kyseinen viejä sai etua nykyisen tutkimuksen tutkimusajanjaksona kuitenkin ALS-järjestelmästä, joka on myös eräänlainen tullinpalautusjärjestelmä. Vaikka DEPB-järjestelmä lakkautettaisiin 1 päivästä huhtikuuta 2006 eivätkä viejät enää voisi saada etua siitä tuon päivämäärän jälkeen, katsotaan kuitenkin, että vaihtoehtoisen tasoitustoimenpiteet mahdollistavan tukijärjestelmän (ALS) olemassaolon vuoksi tuki voisi jatkua lähellä DEPB-järjestelmän tasoja. Tarkasteltavana olevan tuotteen viejät saavat siihen saakka edelleenkin tasoitustoimenpiteet mahdollistavia tukia. Lisäksi muistutetaan, että kaikki tarkasteltavana olevan tuotteen viejät ovat tukikelpoisia useiden tutkittujen ohjelmien mukaisesti. Näissä olosuhteissa katsottiin kohtuulliseksi päätellä, että tuen antaminen jatkuisi todennäköisesti tulevaisuudessa.

| (124) | Koska on osoitettu, että tuen antaminen jatkui tarkastelun aikana ja todennäköisesti jatkuu myös tulevaisuudessa, tuen toistumisen todennäköisyyden tarkastelulla ei ole merkitystä tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

(124)

Koska on osoitettu, että tuen antaminen jatkui tarkastelun aikana ja todennäköisesti jatkuu myös tulevaisuudessa, tuen toistumisen todennäköisyyden tarkastelulla ei ole merkitystä tässä yhteydessä.

E.   YHTEISÖN TUOTANNONALA

1.   YHTEISÖN TUOTANTO

| (125) | Samankaltaista tuotetta valmistaa yhteisössä 10 tuottajaa, jotka muodostavat perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun koko yhteisön tuotannon. |
| --- | --- |

(125)

Samankaltaista tuotetta valmistaa yhteisössä 10 tuottajaa, jotka muodostavat perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun koko yhteisön tuotannon.

2.   YHTEISÖN TUOTANNONALA

| (126) | On muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa yhteisön tuotannonala käsitti kahdeksan tuottajaa. Uusina mukaan tulleet kaksi tuottajaa toimivat EU:n uusissa jäsenvaltioissa. Yrityksistä kuusi ei tukenut tarkastelupyyntöä eikä toiminut yhteistyössä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa. Seuraavat neljä tuottajaa tukivat valitusta ja suostuivat toimimaan yhteistyössä:






  — | DuPont Teijin Films, |
| --- | --- | --- |

(126)

On muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa yhteisön tuotannonala käsitti kahdeksan tuottajaa. Uusina mukaan tulleet kaksi tuottajaa toimivat EU:n uusissa jäsenvaltioissa. Yrityksistä kuusi ei tukenut tarkastelupyyntöä eikä toiminut yhteistyössä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa. Seuraavat neljä tuottajaa tukivat valitusta ja suostuivat toimimaan yhteistyössä:

—

DuPont Teijin Films,

| — | Mitsubishi Polyester Film GmbH, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Polyester Film GmbH,

| — | Nuroll SpA, |
| --- | --- |

—

Nuroll SpA,

| — | Toray Plastics Europe. |
| --- | --- |

—

Toray Plastics Europe.

| (127) | Nämä yritykset toimivat täysin yhteistyössä tutkimuksessa. Niiden osuus koko yhteisön tuotannosta tutkimusajanjaksona oli 86 prosenttia. |
| --- | --- |

(127)

Nämä yritykset toimivat täysin yhteistyössä tutkimuksessa. Niiden osuus koko yhteisön tuotannosta tutkimusajanjaksona oli 86 prosenttia.

| (128) | Edellä mainitut neljä yhteisön tuottajaa vastaavat siis pääosasta samankaltaisen tuotteen koko yhteisön tuotannosta. Niiden katsotaan näin ollen muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 8 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ”yhteisön tuotannonala”. |
| --- | --- |

(128)

Edellä mainitut neljä yhteisön tuottajaa vastaavat siis pääosasta samankaltaisen tuotteen koko yhteisön tuotannosta. Niiden katsotaan näin ollen muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 8 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ”yhteisön tuotannonala”.

F.   TILANNE YHTEISÖN MARKKINOILLA

1.   ALUSTAVAT HUOMAUTUKSET

| (129) | Seuraavassa esitetty hintojen kehityssuuntausten kuvaus perustuu Eurostatin tilastojen mukaisiin tuontihintoihin, ja siinä on otettu huomioon sekä mahdolliset tavanomaiset tullit ja polkumyyntitullit että arvioidut tuonnin jälkeiset kustannukset. |
| --- | --- |

(129)

Seuraavassa esitetty hintojen kehityssuuntausten kuvaus perustuu Eurostatin tilastojen mukaisiin tuontihintoihin, ja siinä on otettu huomioon sekä mahdolliset tavanomaiset tullit ja polkumyyntitullit että arvioidut tuonnin jälkeiset kustannukset.

2.   KULUTUS YHTEISÖN MARKKINOILLA

| (130) | Yhteisön kulutusta määritettäessä otettiin huomioon yhteisön tuotannonalan myynti yhteisön markkinoilla, Eurostatin EU:hun tapahtuvaa tuontia koskevat tilastotiedot ja muiden yhteisön tuottajien myynti yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(130)

Yhteisön kulutusta määritettäessä otettiin huomioon yhteisön tuotannonalan myynti yhteisön markkinoilla, Eurostatin EU:hun tapahtuvaa tuontia koskevat tilastotiedot ja muiden yhteisön tuottajien myynti yhteisön markkinoilla.

| (131) | Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön kulutus väheni 7 prosenttia. Kulutus pysyi lähes ennallaan vuosina 2001 ja 2002, mutta väheni 6 prosenttiyksikköä vuonna 2003 ja vielä yhden prosenttiyksikön tutkimusajanjakson aikana. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EY:n kokonaiskulutus (tonnia) | 271 417 | 271 787 | 253 890 | 251 491 |
| Indeksi (2001=100) | 100 | 100 | 94 | 93 |

(131)

Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön kulutus väheni 7 prosenttia. Kulutus pysyi lähes ennallaan vuosina 2001 ja 2002, mutta väheni 6 prosenttiyksikköä vuonna 2003 ja vielä yhden prosenttiyksikön tutkimusajanjakson aikana.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

EY:n kokonaiskulutus (tonnia)

271 417

271 787

253 890

251 491

Indeksi (2001=100)

100

100

94

93

3.   TUONTI ASIANOMAISESTA MAASTA

| (132) | Tarkastelujakson aikana tuonti asianomaisesta maasta kasvoi 107 prosenttia. Tutkimusajanjakson aikana tuonnin määrä oli 12 679 tonnia, ja se vastasi 5 prosentin markkinaosuutta. Alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson aikana asianomaisen maan markkinaosuus oli ollut 9,6 prosenttia, mutta toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen vuonna 2001 se oli supistunut 2,3 prosenttiin. |
| --- | --- |

(132)

Tarkastelujakson aikana tuonti asianomaisesta maasta kasvoi 107 prosenttia. Tutkimusajanjakson aikana tuonnin määrä oli 12 679 tonnia, ja se vastasi 5 prosentin markkinaosuutta. Alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson aikana asianomaisen maan markkinaosuus oli ollut 9,6 prosenttia, mutta toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen vuonna 2001 se oli supistunut 2,3 prosenttiin.

| (133) | Tuontihinnat asianomaisesta maasta nousivat vähän eli 2 prosenttiyksikköä lopullisten tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen vuosina 2001–2003, mutta laskivat sitten 5 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(133)

Tuontihinnat asianomaisesta maasta nousivat vähän eli 2 prosenttiyksikköä lopullisten tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen vuosina 2001–2003, mutta laskivat sitten 5 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson loppuun mennessä.

| (134) | Mallikohtaisen vertailun perusteella tutkimus osoitti, että tutkimusajanjaksona asianomaisesta maasta peräisin oleva tuonti alitti yhteisön tuotannonalan hinnat 2–21 prosentilla riippuen yhteistyössä toimineesta viejästä. Vertailu tehtiin yhteistyössä toimineiden viejien tosiasiallisten yhteisöön vientihintojen perusteella. Edellä 5–7 kappaleessa tarkoitetuissa tutkimuksissa havaittiin, että vientihinnat yhteisöön pysyttelivät suurelta osin juuri ja juuri niiden vähimmäistuontihintojen yläpuolella, jotka oli määritetty lopullisia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä käyttöön otettaessa hyväksytyissä sitoumuksissa (ks. 2 kappale), ja että vientihinnat Intiasta muihin kolmansiin maihin olivat huomattavasti alhaisemmat kuin vientihinnat yhteisöön. Jos hinnan alittavuutta laskettaessa olisi käytetty vientihintoja muihin kolmansiin maihin, alittavuuden marginaalit olisivat olleet edellä mainittuja suuremmat. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia) | 6 129 | 7 738 | 11 520 | 12 679 |
| Indeksi (2001=100) | 100 | 126 | 188 | 207 |
| Asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 2,3 % | 2,8 % | 4,5 % | 5,0 % |
| Asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 2 010 | 2 025 | 2 060 | 1 952 |
| Indeksi (2001=100) | 100 | 101 | 102 | 97 |

(134)

Mallikohtaisen vertailun perusteella tutkimus osoitti, että tutkimusajanjaksona asianomaisesta maasta peräisin oleva tuonti alitti yhteisön tuotannonalan hinnat 2–21 prosentilla riippuen yhteistyössä toimineesta viejästä. Vertailu tehtiin yhteistyössä toimineiden viejien tosiasiallisten yhteisöön vientihintojen perusteella. Edellä 5–7 kappaleessa tarkoitetuissa tutkimuksissa havaittiin, että vientihinnat yhteisöön pysyttelivät suurelta osin juuri ja juuri niiden vähimmäistuontihintojen yläpuolella, jotka oli määritetty lopullisia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä käyttöön otettaessa hyväksytyissä sitoumuksissa (ks. 2 kappale), ja että vientihinnat Intiasta muihin kolmansiin maihin olivat huomattavasti alhaisemmat kuin vientihinnat yhteisöön. Jos hinnan alittavuutta laskettaessa olisi käytetty vientihintoja muihin kolmansiin maihin, alittavuuden marginaalit olisivat olleet edellä mainittuja suuremmat.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)

6 129

7 738

11 520

12 679

Indeksi (2001=100)

100

126

188

207

Asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

2,3 %

2,8 %

4,5 %

5,0 %

Asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

2 010

2 025

2 060

1 952

Indeksi (2001=100)

100

101

102

97

| (135) | Edellä 6 kappaleessa mainitussa tutkimuksessa tultiin siihen tulokseen, että sitoumukset eivät sovellu tarkasteltavana olevan tuotteen kauppaan ja että sitoumukset olisi peruutettava. Nämä tekijät selittävät suurelta osin edellä kuvatun Intiasta peräisin olevan tuonnin hintojen kehityksen sekä sen, miksi yhteisön tuotannonala ei ole täysin elpynyt aiemmasta tuetusta tuonnista (ks. 161 kappale). |
| --- | --- |

(135)

Edellä 6 kappaleessa mainitussa tutkimuksessa tultiin siihen tulokseen, että sitoumukset eivät sovellu tarkasteltavana olevan tuotteen kauppaan ja että sitoumukset olisi peruutettava. Nämä tekijät selittävät suurelta osin edellä kuvatun Intiasta peräisin olevan tuonnin hintojen kehityksen sekä sen, miksi yhteisön tuotannonala ei ole täysin elpynyt aiemmasta tuetusta tuonnista (ks. 161 kappale).

4.   TUONTI, JOLLA TOIMENPITEITÄ TODETTIIN KIERRETTÄVÄN

| (136) | Kuten 4 kappaleessa todettiin, tutkimuksessa kävi ilmi, että Intiaa koskevia alkuperäisiä toimenpiteitä kierrettiin tuomalla tarkasteltavana olevaa tuotetta Brasilian ja Israelin kautta. Tästä syystä Intiasta peräisin olevassa tuonnissa käyttöön otetut toimenpiteet laajennettiin marraskuussa 2004 koskemaan myös samanlaisen polyeteenitereftalaattikalvon tuontia Brasiliasta ja Israelista riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Brasilia tai Israel, lukuun ottamatta tietyn brasilialaisen ja tietyn israelilaisen tuottajan valmistamaa tuotetta. Kuten 8 kappaleessa mainittiin, toinenkin israelilainen tuottaja vapautettiin laajennetuista toimenpiteistä. Näissä kahdessa menettelyssä kävi ilmi, että näistä maista yhteisöön vuonna 2003 tuodusta tarkasteltavana olevasta tuotteesta vain hyvin pieni määrä oli brasilialaisten (noin 10 tonnia) tai israelilaisten (noin 180 tonnia) tuottajien valmistamaa. On syytä pitää mielessä, että 137 ja 138 kappaleessa kuvattavat kehityssuuntaukset ovat edellä mainittuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ja tasoitustoimenpiteitä edeltäneeltä ajanjaksolta. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasiliasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia) | 1 231 | 2 533 | 2 159 | 1 225 |
| Brasiliasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 0,5 % | 0,9 % | 0,9 % | 0,5 % |
| Brasiliasta peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 776 | 1 612 | 1 628 | 1 758 |
| Indeksi (2001=100) | 100 | 208 | 210 | 226 |
| Israelista peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia) | 3 561 | 4 338 | 4 620 | 4 788 |
| Israelista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 1,3 % | 1,6 % | 1,8 % | 1,9 % |
| Israelista peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 2 052 | 1 821 | 1 678 | 1 790 |
| Indeksi (2001=100) | 100 | 89 | 82 | 87 |

(136)

Kuten 4 kappaleessa todettiin, tutkimuksessa kävi ilmi, että Intiaa koskevia alkuperäisiä toimenpiteitä kierrettiin tuomalla tarkasteltavana olevaa tuotetta Brasilian ja Israelin kautta. Tästä syystä Intiasta peräisin olevassa tuonnissa käyttöön otetut toimenpiteet laajennettiin marraskuussa 2004 koskemaan myös samanlaisen polyeteenitereftalaattikalvon tuontia Brasiliasta ja Israelista riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Brasilia tai Israel, lukuun ottamatta tietyn brasilialaisen ja tietyn israelilaisen tuottajan valmistamaa tuotetta. Kuten 8 kappaleessa mainittiin, toinenkin israelilainen tuottaja vapautettiin laajennetuista toimenpiteistä. Näissä kahdessa menettelyssä kävi ilmi, että näistä maista yhteisöön vuonna 2003 tuodusta tarkasteltavana olevasta tuotteesta vain hyvin pieni määrä oli brasilialaisten (noin 10 tonnia) tai israelilaisten (noin 180 tonnia) tuottajien valmistamaa. On syytä pitää mielessä, että 137 ja 138 kappaleessa kuvattavat kehityssuuntaukset ovat edellä mainittuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ja tasoitustoimenpiteitä edeltäneeltä ajanjaksolta.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Brasiliasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)

1 231

2 533

2 159

1 225

Brasiliasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

0,5 %

0,9 %

0,9 %

0,5 %

Brasiliasta peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

776

1 612

1 628

1 758

Indeksi (2001=100)

100

208

210

226

Israelista peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)

3 561

4 338

4 620

4 788

Israelista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

1,3 %

1,6 %

1,8 %

1,9 %

Israelista peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

2 052

1 821

1 678

1 790

Indeksi (2001=100)

100

89

82

87

| (137) | Tuonnin määrä Brasiliasta kaksinkertaistui vuosien 2001 ja 2002 välisenä aikana, mutta alkoi vähetä hitaasti vuonna 2003 ja väheni tutkimusajanjaksona edelleen lähes vuoden 2001 tasolle mahdollisesti siitä syystä, että edellä mainittu kiertämistä koskeva tutkimus pantiin vireille vuonna 2004. Vastaavasti Brasilian tuonnin markkinaosuus, joka oli 0,5 prosenttia vuonna 2001, kasvoi 0,9 prosenttiin vuonna 2002 ja pieneni tutkimusajanjaksona 0,5 prosenttiin. Brasiliasta peräisin olevan tuotteen tuontihinnat olivat hyvin alhaiset vuonna 2001. Hinnat nousivat tarkastelujakson aikana noin 1 800 euroon tonnilta, jolloin ne olivat hieman alhaisemmat kuin Intiasta peräisin olevan tuotteen tuontihinnat. |
| --- | --- |

(137)

Tuonnin määrä Brasiliasta kaksinkertaistui vuosien 2001 ja 2002 välisenä aikana, mutta alkoi vähetä hitaasti vuonna 2003 ja väheni tutkimusajanjaksona edelleen lähes vuoden 2001 tasolle mahdollisesti siitä syystä, että edellä mainittu kiertämistä koskeva tutkimus pantiin vireille vuonna 2004. Vastaavasti Brasilian tuonnin markkinaosuus, joka oli 0,5 prosenttia vuonna 2001, kasvoi 0,9 prosenttiin vuonna 2002 ja pieneni tutkimusajanjaksona 0,5 prosenttiin. Brasiliasta peräisin olevan tuotteen tuontihinnat olivat hyvin alhaiset vuonna 2001. Hinnat nousivat tarkastelujakson aikana noin 1 800 euroon tonnilta, jolloin ne olivat hieman alhaisemmat kuin Intiasta peräisin olevan tuotteen tuontihinnat.

| (138) | Tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin Israelista vuonna 2001 3 600 tonnia, ja määrä kasvoi tutkimusajanjakson aikana tasaisesti 4 800 tonniin. Israelin tuonnin markkinaosuus oli vuonna 2001 1,3 prosenttia ja kasvoi tutkimusajanjaksona 1,9 prosenttiin. Tuontihinnat Israelista olivat vuonna 2001 noin 2 000 euroa tonnilta ja laskivat tutkimusajanjaksona noin 1 800 euroon tonnilta. Myös Israelin vientihinnat olivat tutkimusajanjaksona hieman alhaisemmat kuin Intian. |
| --- | --- |

(138)

Tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin Israelista vuonna 2001 3 600 tonnia, ja määrä kasvoi tutkimusajanjakson aikana tasaisesti 4 800 tonniin. Israelin tuonnin markkinaosuus oli vuonna 2001 1,3 prosenttia ja kasvoi tutkimusajanjaksona 1,9 prosenttiin. Tuontihinnat Israelista olivat vuonna 2001 noin 2 000 euroa tonnilta ja laskivat tutkimusajanjaksona noin 1 800 euroon tonnilta. Myös Israelin vientihinnat olivat tutkimusajanjaksona hieman alhaisemmat kuin Intian.

5.   TUONTI KOREAN TASAVALLASTA

| (139) | Kuten 2 kappaleessa todettiin, neuvosto otti vuonna 2001 käyttöön Korean tasavallasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eli 0–13,4 prosentin arvotullit. Korean tasavallasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnin määrä oli vuonna 2001 noin 34 000 tonnia, ja näiden toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen määrä väheni tutkimusajanjakson aikana 23 200 tonniin. Myös korealaisten tuotteiden markkinaosuus pieneni noin 3 prosenttiyksikköä vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Korealaisten tuotteiden hinnat laskivat vuosien 2001 ja 2002 välisenä aikana 7 prosenttiyksikköä, mutta nousivat vuoden 2003 kuluessa 3 prosenttiyksikköä ja tutkimusajanjakson aikana vielä 1 prosenttiyksikön. Eurostatin tilastotietojen mukaan Korean vientihinnat olivat jatkuvasti korkeammat kuin Intian, mutta ne olivat silti alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan veloittamat hinnat. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etelä-Koreasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia) | 34 002 | 30 187 | 25 631 | 23 166 |
| Etelä-Koreasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 12,5 % | 11,1 % | 10,1 % | 9,2 % |
| Etelä-Koreasta peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 2 514 | 2 339 | 2 422 | 2 434 |
| Indeksi (2001=100) | 100 | 93 | 96 | 97 |

(139)

Kuten 2 kappaleessa todettiin, neuvosto otti vuonna 2001 käyttöön Korean tasavallasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eli 0–13,4 prosentin arvotullit. Korean tasavallasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnin määrä oli vuonna 2001 noin 34 000 tonnia, ja näiden toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen määrä väheni tutkimusajanjakson aikana 23 200 tonniin. Myös korealaisten tuotteiden markkinaosuus pieneni noin 3 prosenttiyksikköä vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Korealaisten tuotteiden hinnat laskivat vuosien 2001 ja 2002 välisenä aikana 7 prosenttiyksikköä, mutta nousivat vuoden 2003 kuluessa 3 prosenttiyksikköä ja tutkimusajanjakson aikana vielä 1 prosenttiyksikön. Eurostatin tilastotietojen mukaan Korean vientihinnat olivat jatkuvasti korkeammat kuin Intian, mutta ne olivat silti alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan veloittamat hinnat.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Etelä-Koreasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)

34 002

30 187

25 631

23 166

Etelä-Koreasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

12,5 %

11,1 %

10,1 %

9,2 %

Etelä-Koreasta peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

2 514

2 339

2 422

2 434

Indeksi (2001=100)

100

93

96

97

6.   TUONTI MUISTA MAISTA

| (140) | Muista kolmansista maista kuin edellä mainituista peräisin olevan tuonnin määrä oli vuonna 2001 noin 41 000 tonnia, mikä vastasi 15 prosentin markkinaosuutta, ja väheni tutkimusajanjaksona noin 40 000 tonniin, mikä vastasi 16 prosentin markkinaosuutta. Markkinaosuus kasvoi, koska kulutus (nimittäjä) väheni voimakkaammin kuin edellä mainitun tuonnin määrä (osoittaja). Keskimääräiset tuontihinnat muista kolmansista maista olivat vuonna 2001 noin 5 300 euroa tonnilta ja nousivat vuonna 2002 noin 6 000 euroon tonnilta, mutta tutkimusajanjaksona ne laskivat noin 4 800 euroon tonnilta. Nämä hinnat ovat huomattavasti korkeammat kuin tuontihinnat Intiasta ja yhteisön tuotannonalan veloittamat hinnat. Näistä kolmansista maista suurin yksittäinen viejämaa oli Yhdysvallat, jonka viennin määrä yhteisöön oli tutkimusajanjakson aikana noin 17 500 tonnia. Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin hinnat (noin 6 700 euroa tonnilta tutkimusajanjaksona) olivat nekin huomattavasti korkeammat kuin tuontihinnat asianomaisesta maasta ja yhteisön tuotannonalan veloittamat hinnat. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muista maista peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia) | 41 098 | 31 324 | 35 093 | 39 869 |
| Muista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 15 % | 12 % | 14 % | 16 % |
| Muista maista peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 5 312 | 6 000 | 5 125 | 4 803 |
| Indeksi (2001=100) | 100 | 113 | 96 | 90 |

(140)

Muista kolmansista maista kuin edellä mainituista peräisin olevan tuonnin määrä oli vuonna 2001 noin 41 000 tonnia, mikä vastasi 15 prosentin markkinaosuutta, ja väheni tutkimusajanjaksona noin 40 000 tonniin, mikä vastasi 16 prosentin markkinaosuutta. Markkinaosuus kasvoi, koska kulutus (nimittäjä) väheni voimakkaammin kuin edellä mainitun tuonnin määrä (osoittaja). Keskimääräiset tuontihinnat muista kolmansista maista olivat vuonna 2001 noin 5 300 euroa tonnilta ja nousivat vuonna 2002 noin 6 000 euroon tonnilta, mutta tutkimusajanjaksona ne laskivat noin 4 800 euroon tonnilta. Nämä hinnat ovat huomattavasti korkeammat kuin tuontihinnat Intiasta ja yhteisön tuotannonalan veloittamat hinnat. Näistä kolmansista maista suurin yksittäinen viejämaa oli Yhdysvallat, jonka viennin määrä yhteisöön oli tutkimusajanjakson aikana noin 17 500 tonnia. Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin hinnat (noin 6 700 euroa tonnilta tutkimusajanjaksona) olivat nekin huomattavasti korkeammat kuin tuontihinnat asianomaisesta maasta ja yhteisön tuotannonalan veloittamat hinnat.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Muista maista peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)

41 098

31 324

35 093

39 869

Muista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

15 %

12 %

14 %

16 %

Muista maista peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

5 312

6 000

5 125

4 803

Indeksi (2001=100)

100

113

96

90

G.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN TALOUDELLINEN TILANNE

| (141) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(141)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

1.   TUOTANTO

| (142) | Yhteisön tuotanto kasvoi vuonna 2002 edellisvuodesta 10 prosenttia, mutta väheni seuraavina vuosina ja pysytteli vuoden 2001 tasolla. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (tonnia) | 171 142 | 187 620 | 171 975 | 169 288 |
| Indeksi (2001=100) | 100 | 110 | 100 | 99 |

(142)

Yhteisön tuotanto kasvoi vuonna 2002 edellisvuodesta 10 prosenttia, mutta väheni seuraavina vuosina ja pysytteli vuoden 2001 tasolla.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tuotanto (tonnia)

171 142

187 620

171 975

169 288

Indeksi (2001=100)

100

110

100

99

2.   KAPASITEETTI JA SEN KÄYTTÖASTE

| (143) | Tuotantokapasiteetti pieneni vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 3 prosenttia. Koska tästä hienoisesta pienenemisestä huolimatta tuotannon määrä pysyi vakaana, kapasiteetin käyttöaste kasvoi jonkin verran. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 200 037 | 202 542 | 190 393 | 193 888 |
| Indeksi (2001=100) | 100 | 101 | 95 | 97 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 86 % | 93 % | 90 % | 87 % |
| Indeksi (2001=100) | 100 | 108 | 106 | 102 |

(143)

Tuotantokapasiteetti pieneni vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 3 prosenttia. Koska tästä hienoisesta pienenemisestä huolimatta tuotannon määrä pysyi vakaana, kapasiteetin käyttöaste kasvoi jonkin verran.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

200 037

202 542

190 393

193 888

Indeksi (2001=100)

100

101

95

97

Kapasiteetin käyttöaste

86 %

93 %

90 %

87 %

Indeksi (2001=100)

100

108

106

102

3.   VARASTOT

| (144) | Yhteisön tuotannonalan loppuvarastot kasvoivat huomattavasti vuonna 2002 vuoteen 2001 verrattuna, mutta ovat sen jälkeen jatkuvasti pienentyneet. Tutkimusajanjaksona varastot olivat 28 prosenttia pienemmät kuin vuonna 2001. Koska samankaltaista tuotetta valmistetaan yleensä tilauksesta, varastojen suuruudella ei ole mainittavaa merkitystä. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 22 322 | 31 479 | 23 676 | 16 090 |
| Indeksi (2001=100) | 100 | 141 | 106 | 72 |

(144)

Yhteisön tuotannonalan loppuvarastot kasvoivat huomattavasti vuonna 2002 vuoteen 2001 verrattuna, mutta ovat sen jälkeen jatkuvasti pienentyneet. Tutkimusajanjaksona varastot olivat 28 prosenttia pienemmät kuin vuonna 2001. Koska samankaltaista tuotetta valmistetaan yleensä tilauksesta, varastojen suuruudella ei ole mainittavaa merkitystä.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

22 322

31 479

23 676

16 090

Indeksi (2001=100)

100

141

106

72

4.   MYYNNIN MÄÄRÄ

| (145) | Yhteisön tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla kasvoi ensin toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen vuonna 2002, mutta väheni sitten vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 12 prosenttiyksikköä. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myynnin määrä etuyhteydettömille asiakkaille EY:ssä (tonnia) | 142 173 | 156 716 | 141 959 | 139 874 |
| Indeksi (2001=100) | 100 | 110 | 100 | 98 |

(145)

Yhteisön tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla kasvoi ensin toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen vuonna 2002, mutta väheni sitten vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 12 prosenttiyksikköä.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Myynnin määrä etuyhteydettömille asiakkaille EY:ssä (tonnia)

142 173

156 716

141 959

139 874

Indeksi (2001=100)

100

110

100

98

5.   MARKKINAOSUUS

| (146) | Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni noin 2 prosenttiyksikköä vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä. Markkinaosuus itse asiassa kasvoi noin 4 prosenttiyksikköä vuonna 2002 tasoitustoimenpiteiden ja polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, mutta pieneni sitten lähes 5 prosenttiyksikköä vuonna 2003 ja edelleen 1 prosenttiyksikköön tutkimusajanjakson aikana. Markkinaosuus kasvoi ja sen kehityssuunta parani hieman verrattuna tilanteeseen ennen tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa, sillä tuolloin yhteisön tuotannonalan markkinaosuus oli pienentynyt 57 prosentista noin 50 prosenttiin. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus | 61,6 % | 65,3 % | 60,6 % | 59,5 % |
| Indeksi (2001=100) | 100 | 106 | 98 | 97 |

(146)

Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni noin 2 prosenttiyksikköä vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä. Markkinaosuus itse asiassa kasvoi noin 4 prosenttiyksikköä vuonna 2002 tasoitustoimenpiteiden ja polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, mutta pieneni sitten lähes 5 prosenttiyksikköä vuonna 2003 ja edelleen 1 prosenttiyksikköön tutkimusajanjakson aikana. Markkinaosuus kasvoi ja sen kehityssuunta parani hieman verrattuna tilanteeseen ennen tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa, sillä tuolloin yhteisön tuotannonalan markkinaosuus oli pienentynyt 57 prosentista noin 50 prosenttiin.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus

61,6 %

65,3 %

60,6 %

59,5 %

Indeksi (2001=100)

100

106

98

97

6.   KASVU

| (147) | Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön kulutus väheni 7 prosenttia. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni noin 2 prosenttiyksikköä, kun taas tuonnin markkinaosuus kasvoi 2,7 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(147)

Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön kulutus väheni 7 prosenttia. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni noin 2 prosenttiyksikköä, kun taas tuonnin markkinaosuus kasvoi 2,7 prosenttiyksikköä.

7.   TYÖPAIKAT

| (148) | Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan työpaikat vähenivät 8 prosenttia. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työpaikat tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa | 2 323 | 2 310 | 2 235 | 2 134 |
| Indeksi (2001=100) | 100 | 99 | 96 | 92 |

(148)

Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan työpaikat vähenivät 8 prosenttia.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Työpaikat tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa

2 323

2 310

2 235

2 134

Indeksi (2001=100)

100

99

96

92

8.   TUOTTAVUUS

| (149) | Yhteisön tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti kasvoi vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 8 prosenttia. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | 74 | 81 | 77 | 79 |
| Indeksi (2001=100) | 100 | 110 | 104 | 108 |

(149)

Yhteisön tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti kasvoi vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 8 prosenttia.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

74

81

77

79

Indeksi (2001=100)

100

110

104

108

9.   MYYNTIHINNAT JA KOTIMAAN HINTOIHIN VAIKUTTAVAT TEKIJÄT

| (150) | Yhteisön tuotannonalan yksikköhinnat nousivat vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä 4 prosenttia. Hinnat kehittyivät samansuuntaisesti kuin tuotantokustannusten ja pääraaka-aineen hinnat, jotka nekin nousivat tarkastelujakson aikana. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikköhinta EY:n markkinoilla (euroa/tonni) | 3 010 | 3 009 | 3 130 | 3 118 |
| Indeksi (2001=100) | 100 | 100 | 104 | 104 |

(150)

Yhteisön tuotannonalan yksikköhinnat nousivat vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä 4 prosenttia. Hinnat kehittyivät samansuuntaisesti kuin tuotantokustannusten ja pääraaka-aineen hinnat, jotka nekin nousivat tarkastelujakson aikana.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Yksikköhinta EY:n markkinoilla (euroa/tonni)

3 010

3 009

3 130

3 118

Indeksi (2001=100)

100

100

104

104

10.   PALKAT

| (151) | Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana työntekijöiden keskipalkka nousi 12 prosenttia eli enemmän kuin koko yhteisön talouden keskimääräiset nimelliset yksikkötyökustannukset, jotka kasvoivat tuona aikana 6 prosenttia. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuotuiset työntekijäkohtaiset työvoimakustannukset (tuhatta euroa) | 56 | 60 | 62 | 63 |
| Indeksi (2001=100) | 100 | 107 | 110 | 112 |

(151)

Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana työntekijöiden keskipalkka nousi 12 prosenttia eli enemmän kuin koko yhteisön talouden keskimääräiset nimelliset yksikkötyökustannukset, jotka kasvoivat tuona aikana 6 prosenttia.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Vuotuiset työntekijäkohtaiset työvoimakustannukset (tuhatta euroa)

56

60

62

63

Indeksi (2001=100)

100

107

110

112

11.   INVESTOINNIT

| (152) | Yhteisön tuotannonalan vuotuiset investoinnit tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ovat vuodesta 2002 alkaen koko ajan vähentyneet. Vuonna 2002 todettu investointien lisääntyminen johtuu siitä, että yksi tuottaja teki tuotantolaitos- ja laitteistoinvestointeja helpottaakseen tiettyjen toisen tuottajan tuotantolinjojen sulkemista. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvestoinnit (tuhatta euroa) | 334 426 | 38 326 | 34 979 | 29 341 |
| Indeksi (2001=100) | 100 | 115 | 105 | 88 |

(152)

Yhteisön tuotannonalan vuotuiset investoinnit tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ovat vuodesta 2002 alkaen koko ajan vähentyneet. Vuonna 2002 todettu investointien lisääntyminen johtuu siitä, että yksi tuottaja teki tuotantolaitos- ja laitteistoinvestointeja helpottaakseen tiettyjen toisen tuottajan tuotantolinjojen sulkemista.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Nettoinvestoinnit (tuhatta euroa)

334 426

38 326

34 979

29 341

Indeksi (2001=100)

100

115

105

88

12.   KANNATTAVUUS JA SIJOITETUN PÄÄOMAN TUOTTO

| (153) | Vaikka yhteisön tuotannonalan tuottavuus tarkastelujaksona vähitellen parani, se oli kuitenkin vuoden 2001 (–5,2 prosenttia) ja tutkimusajanjakson (–2,5 prosenttia) välisenä aikana negatiivinen. Sijoitetun pääoman tuotto ilmaistuna voittoprosenttina sijoitetun pääoman nettokirjanpitoarvosta noudatti suunnilleen edellä kuvattua kannattavuuden kehitystä koko tarkastelujakson ajan. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EY:n markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuneen myynnin kannattavuus (prosentteina nettomyynnistä) | –5,2 % | –1,9 % | –2,7 % | –2,5 % |
| Sijoitetun pääoman tuotto (voittoprosenttina sijoitetun pääoman nettokirjanpitoarvosta) | –4,6 % | –1,9 % | –2,9 % | –2,9 % |

(153)

Vaikka yhteisön tuotannonalan tuottavuus tarkastelujaksona vähitellen parani, se oli kuitenkin vuoden 2001 (–5,2 prosenttia) ja tutkimusajanjakson (–2,5 prosenttia) välisenä aikana negatiivinen. Sijoitetun pääoman tuotto ilmaistuna voittoprosenttina sijoitetun pääoman nettokirjanpitoarvosta noudatti suunnilleen edellä kuvattua kannattavuuden kehitystä koko tarkastelujakson ajan.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

EY:n markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuneen myynnin kannattavuus (prosentteina nettomyynnistä)

–5,2 %

–1,9 %

–2,7 %

–2,5 %

Sijoitetun pääoman tuotto (voittoprosenttina sijoitetun pääoman nettokirjanpitoarvosta)

–4,6 %

–1,9 %

–2,9 %

–2,9 %

13.   KASSAVIRTA JA PÄÄOMAN SAANTI

| (154) | Kassavirta heikkeni vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana lähinnä sellaisten erien, joihin ei liity maksutapahtumaa, kuten poistojen ja inventoidun omaisuuden liikkeiden vuoksi. | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassavirta (tuhatta euroa) | 44 503 | 42 047 | 49 486 | 32 150 |
| Indeksi (2001=100) | 100 | 94 | 111 | 72 |

(154)

Kassavirta heikkeni vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana lähinnä sellaisten erien, joihin ei liity maksutapahtumaa, kuten poistojen ja inventoidun omaisuuden liikkeiden vuoksi.

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Kassavirta (tuhatta euroa)

44 503

42 047

49 486

32 150

Indeksi (2001=100)

100

94

111

72

| (155) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteisön tuottajien heikko rahoitustilanne vaikeutti niiden pääoman saantia. Vaikka monet näistä yrityksistä kuuluvat suuriin yhtiöihin, niiden pääomantarpeita ei aina tyydytetä toivotussa määrin, koska yhtymien sisällä varat ohjataan yleensä kannattavimpiin yksiköihin. Pääoman saannin suhteellinen vaikeus voi olla yhteydessä 152 kappaleessa mainittuun investointien vähenemiseen. |
| --- | --- |

(155)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteisön tuottajien heikko rahoitustilanne vaikeutti niiden pääoman saantia. Vaikka monet näistä yrityksistä kuuluvat suuriin yhtiöihin, niiden pääomantarpeita ei aina tyydytetä toivotussa määrin, koska yhtymien sisällä varat ohjataan yleensä kannattavimpiin yksiköihin. Pääoman saannin suhteellinen vaikeus voi olla yhteydessä 152 kappaleessa mainittuun investointien vähenemiseen.

14.   TUEN MÄÄRÄ

| (156) | Kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen tukimarginaalin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä varsinkaan avoimilla ja näin ollen hintavaihteluille erittäin alttiilla markkinoilla, jollaiset tarkasteltavana olevan tuotteen markkinat ovat. |
| --- | --- |

(156)

Kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen tukimarginaalin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä varsinkaan avoimilla ja näin ollen hintavaihteluille erittäin alttiilla markkinoilla, jollaiset tarkasteltavana olevan tuotteen markkinat ovat.

15.   AIEMMAN TUETUN TUONNIN JA POLKUMYYNNIN VAIKUTUKSISTA ELPYMINEN

| (157) | Samalla kun edellä tarkastellut indikaattorit osoittavat yhteisön tuotannonalan taloudellisen ja rahoituksellisen tilanteen jonkin verran kohentuneen vuonna 1999 käyttöön otettujen lopullisten tasoitustoimenpiteiden ja vuonna 2001 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden myötä, ne myös osoittavat yhteisön tuotannonalan tilanteen olevan edelleen vaikea ja riskialtis. |
| --- | --- |

(157)

Samalla kun edellä tarkastellut indikaattorit osoittavat yhteisön tuotannonalan taloudellisen ja rahoituksellisen tilanteen jonkin verran kohentuneen vuonna 1999 käyttöön otettujen lopullisten tasoitustoimenpiteiden ja vuonna 2001 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden myötä, ne myös osoittavat yhteisön tuotannonalan tilanteen olevan edelleen vaikea ja riskialtis.

16.   PÄÄTELMÄT

| (158) | Kuten 132–135 kappaleessa todettiin, tuonnin määrä asianomaisesta maasta kaksinkertaistui vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kulutuksen samanaikainen 7 prosentin väheneminen heijastui intialaisten viejien markkinaosuuden voimakkaana kasvuna: markkinaosuus oli vuonna 2001 2,3 prosenttia ja tutkimusajanjaksona jo 5,0 prosenttia. Samana ajanjaksona Intian vientihinnat yhteisöön pysyivät suhteellisen vakaina ja olivat noin 2 000 euroa tonnilta, eli ne alittivat huomattavasti yhteisön tuotannonalan hinnat. |
| --- | --- |

(158)

Kuten 132–135 kappaleessa todettiin, tuonnin määrä asianomaisesta maasta kaksinkertaistui vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kulutuksen samanaikainen 7 prosentin väheneminen heijastui intialaisten viejien markkinaosuuden voimakkaana kasvuna: markkinaosuus oli vuonna 2001 2,3 prosenttia ja tutkimusajanjaksona jo 5,0 prosenttia. Samana ajanjaksona Intian vientihinnat yhteisöön pysyivät suhteellisen vakaina ja olivat noin 2 000 euroa tonnilta, eli ne alittivat huomattavasti yhteisön tuotannonalan hinnat.

| (159) | Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana seuraavat indikaattorit kehittyivät suotuisasti: Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste ja tuottavuus paranivat ja loppuvarastot pienenivät. Yksikköhinnat nousivat raaka-ainekustannusten mukaisesti vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, ja kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto paranivat, vaikka olivatkin tutkimusajanjaksona edelleen negatiivisia. Palkat kehittyivät myönteisesti. |
| --- | --- |

(159)

Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana seuraavat indikaattorit kehittyivät suotuisasti: Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste ja tuottavuus paranivat ja loppuvarastot pienenivät. Yksikköhinnat nousivat raaka-ainekustannusten mukaisesti vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, ja kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto paranivat, vaikka olivatkin tutkimusajanjaksona edelleen negatiivisia. Palkat kehittyivät myönteisesti.

| (160) | Seuraavat indikaattorit sitä vastoin kehittyivät epäsuotuisasti: yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni hieman, ja myös tuotanto ja tuotantokapasiteetti, myynnin määrä, työpaikkojen määrä, kokonaiskassavirta ja investoinnit vähenivät. Näin ollen yhteisön tuotannonalan eri indikaattorit ovat vuodesta 2001 alkaen kehittyneet eri tavoin: toiset myönteisesti ja toiset kielteisesti. |
| --- | --- |

(160)

Seuraavat indikaattorit sitä vastoin kehittyivät epäsuotuisasti: yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni hieman, ja myös tuotanto ja tuotantokapasiteetti, myynnin määrä, työpaikkojen määrä, kokonaiskassavirta ja investoinnit vähenivät. Näin ollen yhteisön tuotannonalan eri indikaattorit ovat vuodesta 2001 alkaen kehittyneet eri tavoin: toiset myönteisesti ja toiset kielteisesti.

| (161) | Jos edellä kuvattuja kehityssuuntauksia verrataan niihin, jotka on kuvattu väliaikaisia ja lopullisia tasoitustoimenpiteitä koskevissa asetuksissa, saadaan edelleen vaihtelevia tuloksia. Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön markkinaosuus pieneni noin 2 prosenttiyksikköä, kun se oli pienentynyt lähes 7 prosenttiyksikköä nelivuotiskaudella, joka edelsi lopullisten tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa. Toimenpiteiden voidaan siis katsoa täyttäneen yhden tavoitteistaan eli hidastaneen markkinaosuuden pienenemistä. Toisaalta yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli tutkimusajanjaksona huonompi kuin ennen lopullisten tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa. Jollei toimenpiteitä olisi kierretty tuomalla tarkasteltavana olevaa tuotetta Brasiliasta ja Israelista, tilanne olisi voinut kehittyä myönteisemmin. On syytä muistaa toimenpiteiden tehon kärsineen huomattavasti siitä, että sitoumukset eivät toimineet kunnolla, jolloin myös toimenpiteiden korjaava vaikutus yhteisön tuotannonalalle vahingolliseen tilanteeseen heikkeni, kuten 135 kappaleessa todettiin. |
| --- | --- |

(161)

Jos edellä kuvattuja kehityssuuntauksia verrataan niihin, jotka on kuvattu väliaikaisia ja lopullisia tasoitustoimenpiteitä koskevissa asetuksissa, saadaan edelleen vaihtelevia tuloksia. Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön markkinaosuus pieneni noin 2 prosenttiyksikköä, kun se oli pienentynyt lähes 7 prosenttiyksikköä nelivuotiskaudella, joka edelsi lopullisten tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa. Toimenpiteiden voidaan siis katsoa täyttäneen yhden tavoitteistaan eli hidastaneen markkinaosuuden pienenemistä. Toisaalta yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli tutkimusajanjaksona huonompi kuin ennen lopullisten tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa. Jollei toimenpiteitä olisi kierretty tuomalla tarkasteltavana olevaa tuotetta Brasiliasta ja Israelista, tilanne olisi voinut kehittyä myönteisemmin. On syytä muistaa toimenpiteiden tehon kärsineen huomattavasti siitä, että sitoumukset eivät toimineet kunnolla, jolloin myös toimenpiteiden korjaava vaikutus yhteisön tuotannonalalle vahingolliseen tilanteeseen heikkeni, kuten 135 kappaleessa todettiin.

| (162) | Näin ollen tullaan siihen tulokseen, että yhteisön tuotannonalan tilanne ei ole lopullisten tasoitustoimenpiteiden ja polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen parantunut siinä määrin kuin olisi voitu odottaa. Yhteisön tuotannonalan tilanne on tästä syystä edelleen vaikea. |
| --- | --- |

(162)

Näin ollen tullaan siihen tulokseen, että yhteisön tuotannonalan tilanne ei ole lopullisten tasoitustoimenpiteiden ja polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen parantunut siinä määrin kuin olisi voitu odottaa. Yhteisön tuotannonalan tilanne on tästä syystä edelleen vaikea.

| (163) | Alkuperäisten toimenpiteiden kiertämisen ja sitoumusten vaikutusten lisäksi tutkimuksessa selvitettiin myös, voisivatko yhteisön tuotannonalan rahoitustilanteen pysymisen huonona selittää muut tekijät, esimerkiksi mahdollinen tehottomuus tai tuonti muista maista. Tältä osin todettiin, ettei voitu sulkea pois mahdollisuutta, että tuonti Korean tasavallasta ja kulutuksen väheneminen olisivat osasyynä asiaan. Nämä tekijät eivät kuitenkaan voi yksin selittää yhteisön tuotannonalan nykytilannetta. Viime kädessä olennaista on se, miten tilanne kehittyisi, ellei tasoitustoimenpiteitä sovellettaisi, ja onko vahingon toistuminen todennäköistä. Tätä asiaa tarkastellaan seuraavassa jaksossa. |
| --- | --- |

(163)

Alkuperäisten toimenpiteiden kiertämisen ja sitoumusten vaikutusten lisäksi tutkimuksessa selvitettiin myös, voisivatko yhteisön tuotannonalan rahoitustilanteen pysymisen huonona selittää muut tekijät, esimerkiksi mahdollinen tehottomuus tai tuonti muista maista. Tältä osin todettiin, ettei voitu sulkea pois mahdollisuutta, että tuonti Korean tasavallasta ja kulutuksen väheneminen olisivat osasyynä asiaan. Nämä tekijät eivät kuitenkaan voi yksin selittää yhteisön tuotannonalan nykytilannetta. Viime kädessä olennaista on se, miten tilanne kehittyisi, ellei tasoitustoimenpiteitä sovellettaisi, ja onko vahingon toistuminen todennäköistä. Tätä asiaa tarkastellaan seuraavassa jaksossa.

| (164) | Toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, että tuonti Yhdysvalloista, palkankorotukset yhteisön tuotannonalalla ja yhteisön kulutuksen väheneminen ovat tekijöitä, joilla on merkittävä vaikutus yhteisön tuotannonalan vaikeaan tilanteeseen. On syytä muistaa (ks. 140 kappale), että Yhdysvalloista tulevan tuonnin hinnat olivat keskimäärin selvästi korkeampia kuin asianomaisesta maasta tulevan tuonnin ja myös korkeammat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksona. Lisäksi todettiin, että Yhdysvalloista tulevan tuonnin hinnat olivat selvästi korkeammat kuin edellä mainitut hinnat koko tarkastelujakson ajan. Tästä syystä voidaan kohtuullisella varmuudella sanoa, ettei tämä tekijä vaikuttanut kielteisesti yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Työntekijää kohden laskettujen palkkakustannusten tarkastelujaksolla tapahtuneen nousun (12 prosenttia) kielteiset vaikutukset yhteisön tilanteeseen korjaantuivat pitkälti tarkastelujaksolla samanaikaisesti tapahtuneen työllisyyden vähenemisen myötä, joten palkkakustannukset kasvoivat vain 3,3 prosenttia. Väitettä, jonka mukaan tällä tekijällä oli merkittävä vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, ei näin ollen voida hyväksyä. Kulutuksen vähenemisen sen sijaan on edellä todettu jo mahdollisesti vaikuttaneen yhteisön tuotannonalan vaikeaan tilanteeseen. Tätä ei kuitenkaan voida pitää merkittävänä tekijänä, koska yhteisön tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä väheni vain 2 prosenttia kun taas kulutus väheni 7 prosenttia. Edellä F ja G jaksossa esitetyn ja edellä olevan perusteella päätellään, ettei Yhdysvalloista tulevalla tuonnilla voinut olla kielteistä vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja että kahden muunkin edellä mainitun tekijän vaikutukset olivat vähäisiä. |
| --- | --- |

(164)

Toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, että tuonti Yhdysvalloista, palkankorotukset yhteisön tuotannonalalla ja yhteisön kulutuksen väheneminen ovat tekijöitä, joilla on merkittävä vaikutus yhteisön tuotannonalan vaikeaan tilanteeseen. On syytä muistaa (ks. 140 kappale), että Yhdysvalloista tulevan tuonnin hinnat olivat keskimäärin selvästi korkeampia kuin asianomaisesta maasta tulevan tuonnin ja myös korkeammat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksona. Lisäksi todettiin, että Yhdysvalloista tulevan tuonnin hinnat olivat selvästi korkeammat kuin edellä mainitut hinnat koko tarkastelujakson ajan. Tästä syystä voidaan kohtuullisella varmuudella sanoa, ettei tämä tekijä vaikuttanut kielteisesti yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Työntekijää kohden laskettujen palkkakustannusten tarkastelujaksolla tapahtuneen nousun (12 prosenttia) kielteiset vaikutukset yhteisön tilanteeseen korjaantuivat pitkälti tarkastelujaksolla samanaikaisesti tapahtuneen työllisyyden vähenemisen myötä, joten palkkakustannukset kasvoivat vain 3,3 prosenttia. Väitettä, jonka mukaan tällä tekijällä oli merkittävä vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, ei näin ollen voida hyväksyä. Kulutuksen vähenemisen sen sijaan on edellä todettu jo mahdollisesti vaikuttaneen yhteisön tuotannonalan vaikeaan tilanteeseen. Tätä ei kuitenkaan voida pitää merkittävänä tekijänä, koska yhteisön tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä väheni vain 2 prosenttia kun taas kulutus väheni 7 prosenttia. Edellä F ja G jaksossa esitetyn ja edellä olevan perusteella päätellään, ettei Yhdysvalloista tulevalla tuonnilla voinut olla kielteistä vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja että kahden muunkin edellä mainitun tekijän vaikutukset olivat vähäisiä.

H.   VAHINGON JATKUMISEN JA/TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

1.   ALUSTAVAT HUOMIOT

| (165) | Kuten edellä todettiin, tasoitustoimenpiteet korjasivat yhteisön tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa vain osittain. Edellä mainittiin useita syitä siihen, miksi yhteisön tuotannonalan tilanne on edelleen vaikea ja riskialtis. Tämän vuoksi määritettiin eri tekijöitä tutkimalla, miten yhteisön tuotannonalan tilanne kehittyisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta: paranisiko vai heikkenisikö tilanne vai pysyisikö se ennallaan. |
| --- | --- |

(165)

Kuten edellä todettiin, tasoitustoimenpiteet korjasivat yhteisön tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa vain osittain. Edellä mainittiin useita syitä siihen, miksi yhteisön tuotannonalan tilanne on edelleen vaikea ja riskialtis. Tämän vuoksi määritettiin eri tekijöitä tutkimalla, miten yhteisön tuotannonalan tilanne kehittyisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta: paranisiko vai heikkenisikö tilanne vai pysyisikö se ennallaan.

| (166) | Vahingon jatkumisen ja/tai toistumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin, arvioitiin pääasiassa yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella. Tässä yhteydessä tarkasteltiin myös Eurostatin tilastojen perusteella määritettyjä tietoja muiden kuin yhteistyössä toimineen viejän tuontihinnoista. Huomioon otettiin myös yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien hintakehitys muilla vientimarkkinoilla, vientihinnat yhteisöön, tuotantokapasiteetti ja varastot. Lisäksi arvioitiin, miten toimenpiteiden kumoaminen todennäköisesti vaikuttaisi muun tuonnin hintoihin. |
| --- | --- |

(166)

Vahingon jatkumisen ja/tai toistumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin, arvioitiin pääasiassa yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella. Tässä yhteydessä tarkasteltiin myös Eurostatin tilastojen perusteella määritettyjä tietoja muiden kuin yhteistyössä toimineen viejän tuontihinnoista. Huomioon otettiin myös yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien hintakehitys muilla vientimarkkinoilla, vientihinnat yhteisöön, tuotantokapasiteetti ja varastot. Lisäksi arvioitiin, miten toimenpiteiden kumoaminen todennäköisesti vaikuttaisi muun tuonnin hintoihin.

2.   KOLMANSIIN MAIHIN SUUNTAUTUVAN JA YHTEISÖÖN SUUNTAUTUVAN VIENNIN MÄÄRÄN JA HINTOJEN SUHDE

| (167) | Tutkimuksessa havaittiin, että keskimääräinen vientihinta Intiasta EU:n ulkopuolisiin maihin oli huomattavasti alhaisempi kuin keskimääräinen vientihinta yhteisöön ja samalla myös kotimarkkinahintoja alhaisempi. Intialaisten viejien myynti EU:n ulkopuolisiin maihin oli huomattavaa, sillä sen osuus kokonaisviennistä oli 73 prosenttia. Näin ollen arvioitiin, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, intialaiset viejät saattaisivat siirtää merkittäviä määriä kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistään aiempaa houkuttelevammille yhteisön markkinoille hinnoilla, jotka olisivat – siinäkin tapauksessa, että ne nousisivat – todennäköisesti yhteisöön suuntautuvan viennin nykyhintoja alhaisemmat. |
| --- | --- |

(167)

Tutkimuksessa havaittiin, että keskimääräinen vientihinta Intiasta EU:n ulkopuolisiin maihin oli huomattavasti alhaisempi kuin keskimääräinen vientihinta yhteisöön ja samalla myös kotimarkkinahintoja alhaisempi. Intialaisten viejien myynti EU:n ulkopuolisiin maihin oli huomattavaa, sillä sen osuus kokonaisviennistä oli 73 prosenttia. Näin ollen arvioitiin, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, intialaiset viejät saattaisivat siirtää merkittäviä määriä kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistään aiempaa houkuttelevammille yhteisön markkinoille hinnoilla, jotka olisivat – siinäkin tapauksessa, että ne nousisivat – todennäköisesti yhteisöön suuntautuvan viennin nykyhintoja alhaisemmat.

3.   KÄYTTÄMÄTÖN KAPASITEETTI JA VARASTOT

| (168) | Yhteistyössä toimineilla intialaisilla tuottajilla oli keskimäärin huomattavasti käyttämätöntä kapasiteettia. Tutkimusajanjaksona yhteisöön suuntautuneeseen vientiin verrattuna sitä oli lähes kolminkertainen määrä. Lisäksi valmiin tuotteen keskimääräiset varastot olivat huomattavat ja vastasivat tutkimusajanjakson lopussa 16:ta prosenttia yhteisöön suuntautuneen viennin määrästä. Näin ollen kapasiteettia on niin paljon, että vientiä Euroopan yhteisöön on mahdollista lisätä merkittävästi, etenkin koska ei ole merkkejä siitä, että kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat absorboida lisätuotantoa. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että on erittäin epätodennäköistä, että Intian kotimarkkinat voisivat absorboida kaikkien neljän yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kaiken käyttämättömän kapasiteetin, koska kilpailevia tuottajia on lisäksi ainakin neljä. |
| --- | --- |

(168)

Yhteistyössä toimineilla intialaisilla tuottajilla oli keskimäärin huomattavasti käyttämätöntä kapasiteettia. Tutkimusajanjaksona yhteisöön suuntautuneeseen vientiin verrattuna sitä oli lähes kolminkertainen määrä. Lisäksi valmiin tuotteen keskimääräiset varastot olivat huomattavat ja vastasivat tutkimusajanjakson lopussa 16:ta prosenttia yhteisöön suuntautuneen viennin määrästä. Näin ollen kapasiteettia on niin paljon, että vientiä Euroopan yhteisöön on mahdollista lisätä merkittävästi, etenkin koska ei ole merkkejä siitä, että kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat absorboida lisätuotantoa. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että on erittäin epätodennäköistä, että Intian kotimarkkinat voisivat absorboida kaikkien neljän yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kaiken käyttämättömän kapasiteetin, koska kilpailevia tuottajia on lisäksi ainakin neljä.

4.   PÄÄTELMÄT

| (169) | Asianomaisen maan tuottajilla on siis mahdollisuudet lisätä vientiään ja/tai suunnata vientiä muualta yhteisön markkinoille. Tutkimus osoitti vertailukelpoisten tuotetyyppien perusteella, että yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta alempaan hintaan kuin yhteisön tuotannonala (hinnan alittavuuden marginaalit olivat 2–21 prosenttia). On erittäin todennäköistä, että viejät veloittaisivat yhtä alhaisia tai jopa alhaisempia hintoja kuten kolmansissa maissa (ks. 134 kappale) kasvattaakseen markkinaosuutensa tasolle, jolla se oli ollut ennen toimenpiteiden käyttöönottoa. Kun tällaista hinnoittelupolitiikkaa sovelletaan tilanteessa, jossa asianomaisen maan viejillä on kapasiteettia toimittaa merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisön markkinoille, se mitä todennäköisimmin voimistaisi hintojen laskevaa suuntausta markkinoilla ja vaikuttaisi kielteisesti yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(169)

Asianomaisen maan tuottajilla on siis mahdollisuudet lisätä vientiään ja/tai suunnata vientiä muualta yhteisön markkinoille. Tutkimus osoitti vertailukelpoisten tuotetyyppien perusteella, että yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta alempaan hintaan kuin yhteisön tuotannonala (hinnan alittavuuden marginaalit olivat 2–21 prosenttia). On erittäin todennäköistä, että viejät veloittaisivat yhtä alhaisia tai jopa alhaisempia hintoja kuten kolmansissa maissa (ks. 134 kappale) kasvattaakseen markkinaosuutensa tasolle, jolla se oli ollut ennen toimenpiteiden käyttöönottoa. Kun tällaista hinnoittelupolitiikkaa sovelletaan tilanteessa, jossa asianomaisen maan viejillä on kapasiteettia toimittaa merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisön markkinoille, se mitä todennäköisimmin voimistaisi hintojen laskevaa suuntausta markkinoilla ja vaikuttaisi kielteisesti yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.

| (170) | Kuten edellä todettiin, yhteisön tuotannonalan tilanne on edelleen vaikea ja riskialtis. On todennäköistä, että jos tuettu tuonti asianomaisesta maasta yhteisöön lisääntyisi, se vaikuttaisi kielteisesti yhteisön tuotannonalan myyntiin, markkinaosuuteen ja myyntihintoihin, ja tämän seurauksena rahoitustilanne heikkenisi alkuperäisenä tutkimusajanjaksona vallinneelle tasolle. Näin ollen päätellään, että toimenpiteiden kumoaminen erittäin todennäköisesti heikentäisi yhteisön tuotannonalan tilannetta entisestään ja johtaisi vahingon toistumiseen entistä suurempana. |
| --- | --- |

(170)

Kuten edellä todettiin, yhteisön tuotannonalan tilanne on edelleen vaikea ja riskialtis. On todennäköistä, että jos tuettu tuonti asianomaisesta maasta yhteisöön lisääntyisi, se vaikuttaisi kielteisesti yhteisön tuotannonalan myyntiin, markkinaosuuteen ja myyntihintoihin, ja tämän seurauksena rahoitustilanne heikkenisi alkuperäisenä tutkimusajanjaksona vallinneelle tasolle. Näin ollen päätellään, että toimenpiteiden kumoaminen erittäin todennäköisesti heikentäisi yhteisön tuotannonalan tilannetta entisestään ja johtaisi vahingon toistumiseen entistä suurempana.

I.   YHTEISÖN ETU

1.   JOHDANTO

| (171) | Perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko nykyisten tasoitustoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen yhteisön kokonaisedun vastaista. Yhteisön etua arvioitaessa otettiin huomioon kaikkien asianomaisten osapuolten edut. |
| --- | --- |

(171)

Perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko nykyisten tasoitustoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen yhteisön kokonaisedun vastaista. Yhteisön etua arvioitaessa otettiin huomioon kaikkien asianomaisten osapuolten edut.

| (172) | On syytä muistaa, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei alkuperäisessä tutkimuksessa pidetty yhteisön edun vastaisena. Koska tässä tutkimuksessa tarkastellaan tilannetta, jossa tasoitustoimenpiteet ovat jo käytössä, voidaan lisäksi arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä asianomaisiin osapuoliin mahdollisesti kohtuuttoman kielteinen vaikutus. |
| --- | --- |

(172)

On syytä muistaa, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei alkuperäisessä tutkimuksessa pidetty yhteisön edun vastaisena. Koska tässä tutkimuksessa tarkastellaan tilannetta, jossa tasoitustoimenpiteet ovat jo käytössä, voidaan lisäksi arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä asianomaisiin osapuoliin mahdollisesti kohtuuttoman kielteinen vaikutus.

| (173) | Tällä perusteella selvitettiin, oliko vahinkoa aiheuttavan tuetun tuonnin todennäköistä jatkumista tai toistumista koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä arvioida, ettei toimenpiteiden voimassa pitäminen ole tässä tapauksessa yhteisön edun mukaista. |
| --- | --- |

(173)

Tällä perusteella selvitettiin, oliko vahinkoa aiheuttavan tuetun tuonnin todennäköistä jatkumista tai toistumista koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä arvioida, ettei toimenpiteiden voimassa pitäminen ole tässä tapauksessa yhteisön edun mukaista.

2.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN ETU

| (174) | Yhteisön tuotannonala on osoittautunut rakenteellisesti elinkelpoiseksi tuotannonalaksi. Tätä väitettä tukevat tuotannonalan vientimyynnin pysyminen runsaana vuodesta 2001 ja taloudellisen tilanteen myönteinen kehittyminen vuodesta 1999, jolloin tasoitustoimenpiteet otettiin käyttöön. Erityisesti se, että yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden pieneneminen käytännössä pysähtyi tutkimusajanjaksoa edeltäneinä vuosina, poikkeaa jyrkästi ennen toimenpiteiden käyttöönottoa vallinneesta tilanteesta. Lisäksi yhteisön tuotannonalan tappiot pienenivät vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Muistettakoon myös, että toimenpiteitä kierrettiin tuomalla tarkasteltavana olevaa tuotetta Brasiliasta ja Israelista ja että sitoumukset eivät toimineet toivotulla tavalla. Muussa tapauksessa yhteisön tuotannonalan tilanne olisi voinut olla vielä suotuisampi. |
| --- | --- |

(174)

Yhteisön tuotannonala on osoittautunut rakenteellisesti elinkelpoiseksi tuotannonalaksi. Tätä väitettä tukevat tuotannonalan vientimyynnin pysyminen runsaana vuodesta 2001 ja taloudellisen tilanteen myönteinen kehittyminen vuodesta 1999, jolloin tasoitustoimenpiteet otettiin käyttöön. Erityisesti se, että yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden pieneneminen käytännössä pysähtyi tutkimusajanjaksoa edeltäneinä vuosina, poikkeaa jyrkästi ennen toimenpiteiden käyttöönottoa vallinneesta tilanteesta. Lisäksi yhteisön tuotannonalan tappiot pienenivät vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Muistettakoon myös, että toimenpiteitä kierrettiin tuomalla tarkasteltavana olevaa tuotetta Brasiliasta ja Israelista ja että sitoumukset eivät toimineet toivotulla tavalla. Muussa tapauksessa yhteisön tuotannonalan tilanne olisi voinut olla vielä suotuisampi.

| (175) | Voidaan kohtuudella odottaa, että yhteisön tuotannonala hyötyy voimassaolevista toimenpiteistä edelleen ja elpyminen jatkuu, ja luultavimmin sen markkinaosuus alkaa kasvaa ja kannattavuus parantua. Jos toimenpiteitä ei pidetä voimassa, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonalalle aiheutuu vielä suurempaa vahinkoa asianomaisesta maasta peräisin olevan tuetun tuonnin lisääntymisestä ja että sen nykyinen huono taloudellinen tilanne huonontuu entisestään. |
| --- | --- |

(175)

Voidaan kohtuudella odottaa, että yhteisön tuotannonala hyötyy voimassaolevista toimenpiteistä edelleen ja elpyminen jatkuu, ja luultavimmin sen markkinaosuus alkaa kasvaa ja kannattavuus parantua. Jos toimenpiteitä ei pidetä voimassa, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonalalle aiheutuu vielä suurempaa vahinkoa asianomaisesta maasta peräisin olevan tuetun tuonnin lisääntymisestä ja että sen nykyinen huono taloudellinen tilanne huonontuu entisestään.

3.   TUOJIEN/KÄYTTÄJIEN ETU

| (176) | Kuten 20 kappaleessa todettiin, vain yksi tuoja, joka on myös tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjä, toimi tässä tutkimuksessa täysin yhteistyössä. Tätä tuojaa/käyttäjää koskevia tarkkoja tietoja ei voida paljastaa niiden luottamuksellisuuden vuoksi. Sen katsotaan kuitenkin voivan edustaa yhteisön muidenkin tuojien/käyttäjien tilannetta, koska sen kokonaisliikevaihto on suhteellisen suuri. Tämä tuoja ostaa polyeteenitereftalaattikalvoa useista eri lähteistä, muun muassa Intiasta ja yhteisön tuotannonalalta. Intiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen jälleenmyynnin osuus kyseisen yrityksen liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana oli yli 20 prosenttia. Sen kannattavuus oli samana aikana 5–10 prosenttia liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(176)

Kuten 20 kappaleessa todettiin, vain yksi tuoja, joka on myös tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjä, toimi tässä tutkimuksessa täysin yhteistyössä. Tätä tuojaa/käyttäjää koskevia tarkkoja tietoja ei voida paljastaa niiden luottamuksellisuuden vuoksi. Sen katsotaan kuitenkin voivan edustaa yhteisön muidenkin tuojien/käyttäjien tilannetta, koska sen kokonaisliikevaihto on suhteellisen suuri. Tämä tuoja ostaa polyeteenitereftalaattikalvoa useista eri lähteistä, muun muassa Intiasta ja yhteisön tuotannonalalta. Intiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen jälleenmyynnin osuus kyseisen yrityksen liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana oli yli 20 prosenttia. Sen kannattavuus oli samana aikana 5–10 prosenttia liikevaihdosta.

| (177) | Alkuperäisessä tutkimuksessa siis todettiin, ettei toimenpiteiden käyttöönotolla olisi huomattavaa vaikutusta tuojiin eikä käyttäjiin. Vaikka toimenpiteet olivat voimassa viisi vuotta, yhteisön tuojat/käyttäjät hankkivat tarkasteltavana olevaa tuotetta edelleen myös Intiasta. Ne eivät myöskään ilmoittaneet, että niillä olisi ollut vaikeuksia löytää muita lähteitä. On syytä muistaa myös se, mitä alkuperäisessä tutkimuksessa pääteltiin toimenpiteiden käyttöönoton mahdollisista vaikutuksista käyttäjiin: koska polyeteenitereftalaattikalvon hankintakustannukset ovat varsin vähäpätöiset sitä käyttävien tuotannonalojen kokonaiskustannusten joukossa, ei hinnannousu todennäköisesti vaikuttaisi niihin merkittävästi. Toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ei tullut esiin mitään, mikä olisi osoittanut päinvastaista. Näin ollen voidaan päätellä, että tasoitustoimenpiteiden pitäminen voimassa ei todennäköisesti vaikuttaisi vakavasti yhteisön tuojiin/käyttäjiin. |
| --- | --- |

(177)

Alkuperäisessä tutkimuksessa siis todettiin, ettei toimenpiteiden käyttöönotolla olisi huomattavaa vaikutusta tuojiin eikä käyttäjiin. Vaikka toimenpiteet olivat voimassa viisi vuotta, yhteisön tuojat/käyttäjät hankkivat tarkasteltavana olevaa tuotetta edelleen myös Intiasta. Ne eivät myöskään ilmoittaneet, että niillä olisi ollut vaikeuksia löytää muita lähteitä. On syytä muistaa myös se, mitä alkuperäisessä tutkimuksessa pääteltiin toimenpiteiden käyttöönoton mahdollisista vaikutuksista käyttäjiin: koska polyeteenitereftalaattikalvon hankintakustannukset ovat varsin vähäpätöiset sitä käyttävien tuotannonalojen kokonaiskustannusten joukossa, ei hinnannousu todennäköisesti vaikuttaisi niihin merkittävästi. Toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ei tullut esiin mitään, mikä olisi osoittanut päinvastaista. Näin ollen voidaan päätellä, että tasoitustoimenpiteiden pitäminen voimassa ei todennäköisesti vaikuttaisi vakavasti yhteisön tuojiin/käyttäjiin.

4.   ALHAISEMMAN JALOSTUSASTEEN TAVARANTOIMITTAJIEN ETU

| (178) | Alkuperäisessä tutkimuksessa pääteltiin, että yhteisön tuotannonalan tavarantoimittajat hyötyisivät toimenpiteiden käyttöönotosta. Kuten edellä todettiin, tutkimuksessa toimi yhteistyössä vain yksi tavarantoimittaja, ja sen osalta päätelmä pitää paikkansa: se toimittaa tavaraa lähes yksinomaan yhteisön tuottajille ja sille aiheutuisi vahinkoa, jos yhteisön tuotannonalan rahoitustilanne heikkenisi. Näin ollen toimenpiteiden voimassaolon jatkamisella katsotaan edelleen olevan tavarantoimittajien kannalta myönteinen vaikutus. |
| --- | --- |

(178)

Alkuperäisessä tutkimuksessa pääteltiin, että yhteisön tuotannonalan tavarantoimittajat hyötyisivät toimenpiteiden käyttöönotosta. Kuten edellä todettiin, tutkimuksessa toimi yhteistyössä vain yksi tavarantoimittaja, ja sen osalta päätelmä pitää paikkansa: se toimittaa tavaraa lähes yksinomaan yhteisön tuottajille ja sille aiheutuisi vahinkoa, jos yhteisön tuotannonalan rahoitustilanne heikkenisi. Näin ollen toimenpiteiden voimassaolon jatkamisella katsotaan edelleen olevan tavarantoimittajien kannalta myönteinen vaikutus.

5.   PÄÄTELMÄT

| (179) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei ole olemassa sellaisia pakottavia, yhteisön etuun perustuvia syitä, jotka estäisivät nykyisten tasoitustoimenpiteiden pitämisen voimassa. |
| --- | --- |

(179)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei ole olemassa sellaisia pakottavia, yhteisön etuun perustuvia syitä, jotka estäisivät nykyisten tasoitustoimenpiteiden pitämisen voimassa.

J.   TASOITUSTOIMENPITEET

| (180) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin keskeiset tosiasiat ja näkökohdat, joiden perusteella oli tarkoitus suositella nykyisten toimenpiteiden pitämistä voimassa. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. |
| --- | --- |

(180)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin keskeiset tosiasiat ja näkökohdat, joiden perusteella oli tarkoitus suositella nykyisten toimenpiteiden pitämistä voimassa. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta.

| (181) | Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuontiin sovellettavat tasoitustoimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet ovat siis arvotulleja. |
| --- | --- |

(181)

Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuontiin sovellettavat tasoitustoimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet ovat siis arvotulleja.

| (182) | Kuten 4 kappaleessa todettiin, voimassa olevat tasoitustullit laajennettiin koskemaan myös polyeteenitereftalaattikalvon tuontia Brasiliasta ja Israelista riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Brasilia tai Israel. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa olisi pidettävä voimassa 181 kappaleessa tarkoitetut tasoitustoimenpiteet, jotka on laajennettu koskemaan myös polyeteenitereftalaattikalvon tuontia Brasiliasta ja Israelista riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Brasilia tai Israel. Toimenpiteistä, joiden soveltamisalaa laajennettiin asetuksella (EY) N:o 1976/2004 ja joita muutettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 101/2006, vapautetut brasilialaiset ja israelilaiset vientiä harjoittavat tuottajat olisi vapautettava myös tällä asetuksella käyttöön otettavista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(182)

Kuten 4 kappaleessa todettiin, voimassa olevat tasoitustullit laajennettiin koskemaan myös polyeteenitereftalaattikalvon tuontia Brasiliasta ja Israelista riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Brasilia tai Israel. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa olisi pidettävä voimassa 181 kappaleessa tarkoitetut tasoitustoimenpiteet, jotka on laajennettu koskemaan myös polyeteenitereftalaattikalvon tuontia Brasiliasta ja Israelista riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Brasilia tai Israel. Toimenpiteistä, joiden soveltamisalaa laajennettiin asetuksella (EY) N:o 1976/2004 ja joita muutettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 101/2006, vapautetut brasilialaiset ja israelilaiset vientiä harjoittavat tuottajat olisi vapautettava myös tällä asetuksella käyttöön otettavista toimenpiteistä.

| (183) | Tässä asetuksessa vahvistettavat yrityskohtaiset tasoitustullit vastaavat tarkastelussa todettua yhteistyössä toimineiden viejien tilannetta. Näin ollen niitä sovelletaan ainoastaan näiden yritysten eli erikseen mainittujen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen (erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina) nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa, sen valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(183)

Tässä asetuksessa vahvistettavat yrityskohtaiset tasoitustullit vastaavat tarkastelussa todettua yhteistyössä toimineiden viejien tilannetta. Näin ollen niitä sovelletaan ainoastaan näiden yritysten eli erikseen mainittujen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen (erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina) nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa, sen valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (184) | Kaikki näiden yksittäisten tasoitustullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (19), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, kuten tiedot nimenmuutokseen tai uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin liittyvistä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksista. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä asetusta vastaavasti kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa ja saattaa yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle. |
| --- | --- |

(184)

Kaikki näiden yksittäisten tasoitustullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (19), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, kuten tiedot nimenmuutokseen tai uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin liittyvistä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksista. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä asetusta vastaavasti kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa ja saattaa yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle.

| (185) | Tasoitustullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin viejiin että yrityksiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä tutkimusajanjakson aikana. Viimeksi mainituilla yrityksillä, jotka täyttävät perusasetuksen 20 artiklassa säädetyt vaatimukset, on kuitenkin mainitun artiklan nojalla mahdollisuus esittää tarkastelua koskeva pyyntö, jotta niiden tilannetta voidaan tutkia yksilöllisesti, |
| --- | --- |

(185)

Tasoitustullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin viejiin että yrityksiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä tutkimusajanjakson aikana. Viimeksi mainituilla yrityksillä, jotka täyttävät perusasetuksen 20 artiklassa säädetyt vaatimukset, on kuitenkin mainitun artiklan nojalla mahdollisuus esittää tarkastelua koskeva pyyntö, jotta niiden tilannetta voidaan tutkia yksilöllisesti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen tasoitustulli CN-koodeihin ex 3920 62 19 (Taric-koodit 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976 ja 3920621994) sekä ex 3920 62 90 (Taric-koodit 3920629033 ja 3920629094) kuuluvan, Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon (PET-kalvon) tuonnissa.

2.   Seuraavien yritysten Intiassa tuottamien tuontituotteiden vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovelletaan tulleja seuraavasti:

| Maa | Yritys | Lopullinen tulli (%) | Taric lisä-koodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Intia | Ester Industries Limited |
| 75-76, Amrit Nagar, |
| Behind South Extension Part-1, |
| New Delhi - 110 003, |
| India |

Maa

Yritys

Lopullinen tulli (%)

Taric lisä-koodi

Intia

Ester Industries Limited

75-76, Amrit Nagar,

Behind South Extension Part-1,

New Delhi - 110 003,

India

12,0

A026

Intia

| Flex Industries Limited |
| --- |
| A-1, Sector 60, |
| Noida 201 301, (U.P.), |
| India |

Flex Industries Limited

A-1, Sector 60,

Noida 201 301, (U.P.),

India

12,5

A027

Intia

| Garware Polyester Limited |
| --- |
| Garware House, |
| 50-A, Swami Nityanand Marg, |
| Vile Parle (East), |
| Mumbai 400 057, |
| India |

Garware Polyester Limited

Garware House,

50-A, Swami Nityanand Marg,

Vile Parle (East),

Mumbai 400 057,

India

3,8

A028

Intia

| India Polyfilms Limited |
| --- |
| 112 Indra Prakash Building |
| 21 Barakhamba Road |
| New Delhi 110 001, |
| India |

India Polyfilms Limited

112 Indra Prakash Building

21 Barakhamba Road

New Delhi 110 001,

India

7,0

A029

Intia

| Jindal Poly Films Limited |
| --- |
| 56 Hanuman Road, |
| New Delhi 110 001, |
| India |

Jindal Poly Films Limited

56 Hanuman Road,

New Delhi 110 001,

India

7,0

A030

Intia

| MTZ Polyfilms Limited |
| --- |
| New India Centre, 5th floor, |
| 17 Co-operage Road, |
| Mumbai 400 039, |
| India |

MTZ Polyfilms Limited

New India Centre, 5th floor,

17 Co-operage Road,

Mumbai 400 039,

India

8,7

A031

Intia

| Polyplex Corporation Limited |
| --- |
| B-37, Sector-1, |
| Noida 201 301, |
| Dist. Gautam Budh Nagar, |
| Uttar Pradesh, |
| India |

Polyplex Corporation Limited

B-37, Sector-1,

Noida 201 301,

Dist. Gautam Budh Nagar,

Uttar Pradesh,

India

19,1

A032

Intia

Kaikki muut yritykset

19,1

A999

3.   Laajennetaan 2 kohdassa vahvistetut Intiasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavat lopulliset tasoitustullit koskemaan samanlaisen polyeteenitereftalaattikalvon tuontia Brasiliasta ja Israelista (riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Brasilia tai Israel) (Taric-koodit 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621992, 3920629031, 3920629092) lukuun ottamatta tuotetta, jonka tuottaja on jokin seuraavista:

Terphane Ltda BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Brasilia (Taric-lisäkoodi A569);

Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42 504, POB 8380, Israel (Taric-lisäkoodi A570);

Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd, Kibbutz Hanita, 22 885, Israel (Taric-lisäkoodi A691).

4.   Ellei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä helmikuuta 2006.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

U. PLASSNIK

---

(1)  EYVL L 288, 21.10.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EYVL L 316, 10.12.1999, s. 1.

2

(3)  EYVL L 227, 23.8.2001, s. 1.

3

(4)  EYVL L 227, 23.8.2001, s. 56.

4

(5)  EUVL C 40, 17.2.2005, s. 8.

5

(6)  EUVL L 342, 18.11.2004, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 101/2006 (EUVL L 17, 21.1.2006, s. 1).

6

(7)  EUVL L 342, 18.11.2004, s. 8, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 101/2006.

7

(8)  EYVL C 154, 28.6.2002, s. 2.

8

(9)  Katso tämän virallisen lehden s. 1.

9

(10)  EYVL C 281, 22.11.2003, s. 4.

10

(11)  EUVL C 1, 4.1.2005, s. 5.

11

(12)  EUVL L 218, 23.8.2005, s. 3.

12

(13)  EUVL C 62, 11.3.2004, s. 4.

13

(14)  EUVL C 306, 10.12.2004, s. 2.

14

(15)  EUVL C 189, 9.8.2002, s. 34.

15

(16)  EUVL C 297, 2.12.2004, s. 2.

16

(17)  Intian kauppa- ja teollisuusministeriön tiedonanto nro 1/2002-2007, 31.3.2002.

17

(18)  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1628/2004 (EUVL L 295, 18.9.2004, s. 4), johdanto-osan 13 kappale.

18

(19)  Euroopan komissio, Kauppapolitiikan pääosasto, Linja B, J-79 5/17, B-1049 Bryssel.

19

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

| 8.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 68/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 68/37

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 13 päivänä helmikuuta 2006,

muun muassa Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä tehdyn päätöksen 2001/645/EY kumoamisesta

(2006/173/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ”perusasetus”, ja erityisesti sen 8 ja 9 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   AIEMPI MENETTELY

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1676/2001 (2) käyttöön lopulliset polkumyyntitullit muun muassa Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon (PET-kalvon) tuonnissa. Toimenpiteet olivat Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa sovellettava 0–62,6 prosentin arvotulli. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1676/2001 (2) käyttöön lopulliset polkumyyntitullit muun muassa Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon (PET-kalvon) tuonnissa. Toimenpiteet olivat Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa sovellettava 0–62,6 prosentin arvotulli.

| (2) | Komissio hyväksyi 22 päivänä elokuuta 2001 tekemällään päätöksellä 2001/645/EY (3) seuraavien viiden intialaisen tuottajan tarjoamat sitoumukset: Ester Industries Limited, Flex Industries Limited, Garware Polyester Limited, MTZ Polyfilms Limited ja Polyplex Corporation Limited. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 22 päivänä elokuuta 2001 tekemällään päätöksellä 2001/645/EY (3) seuraavien viiden intialaisen tuottajan tarjoamat sitoumukset: Ester Industries Limited, Flex Industries Limited, Garware Polyester Limited, MTZ Polyfilms Limited ja Polyplex Corporation Limited.

| (3) | Marraskuun 22 päivänä 2003 komissio pani vireille asetuksen (EY) N:o 1676/2001 osittaisen välivaiheen tarkastelun (4), joka rajattiin koskemaan lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muotoa. Kyseinen tutkimus on päätetty neuvoston asetuksella (EY) N:o 365/2006 (5), jolla muutetaan asetusta (EY) N:o 1676/2001. |
| --- | --- |

(3)

Marraskuun 22 päivänä 2003 komissio pani vireille asetuksen (EY) N:o 1676/2001 osittaisen välivaiheen tarkastelun (4), joka rajattiin koskemaan lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muotoa. Kyseinen tutkimus on päätetty neuvoston asetuksella (EY) N:o 365/2006 (5), jolla muutetaan asetusta (EY) N:o 1676/2001.

B.   SITOUMUSTEN HYVÄKSYNNÄN KUMOAMINEN

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 365/2006 johdanto-osan 22–25 kappaleessa esitetyn mukaisesti ja kaikkien asianomaisten osapuolten kuulemisen jälkeen voidaan todeta, että sitoumukset eivät nykyisessä muodossaan ole sopiva keino torjua polkumyynnin vahingollisia vaikutuksia, koska niihin liittyy sekä huomattavia valvonta- ja täytäntöönpano-ongelmia että kohtuuttomia riskejä. Tämän perusteella ja kyseisten sitoumusten niiden lausekkeiden mukaisesti, joilla komissio valtuutetaan kumoamaan sitoumusten hyväksyntä yksipuolisesti, komissio on päättänyt kumota sitoumuksille antamansa hyväksynnän. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 365/2006 johdanto-osan 22–25 kappaleessa esitetyn mukaisesti ja kaikkien asianomaisten osapuolten kuulemisen jälkeen voidaan todeta, että sitoumukset eivät nykyisessä muodossaan ole sopiva keino torjua polkumyynnin vahingollisia vaikutuksia, koska niihin liittyy sekä huomattavia valvonta- ja täytäntöönpano-ongelmia että kohtuuttomia riskejä. Tämän perusteella ja kyseisten sitoumusten niiden lausekkeiden mukaisesti, joilla komissio valtuutetaan kumoamaan sitoumusten hyväksyntä yksipuolisesti, komissio on päättänyt kumota sitoumuksille antamansa hyväksynnän.

| (5) | Komissio ilmoitti Intian viranomaisille ja niille intialaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asetus (EY) N:o 365/2006 koskee, että se aikoo kumota nykyisten sitoumusten hyväksynnän. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti Intian viranomaisille ja niille intialaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asetus (EY) N:o 365/2006 koskee, että se aikoo kumota nykyisten sitoumusten hyväksynnän. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia.

| (6) | Kyseisiä huomautuksia käsitellään asetuksen (EY) N:o 365/2006 johdanto-osan 27–31 kappaleessa. |
| --- | --- |

(6)

Kyseisiä huomautuksia käsitellään asetuksen (EY) N:o 365/2006 johdanto-osan 27–31 kappaleessa.

C.   PÄÄTÖKSEN 2001/645/EY KUMOAMINEN

| (7) | Edellä sanotun perusteella päätös 2001/645/EY, jolla hyväksytään Ester Industries Limitedin, Flex Industries Limitedin, Garware Polyester Limitedin, MTZ Polyfilms Limitedin ja Polyplex Corporation Limitedin tarjoamat sitoumukset, olisi kumottava. |
| --- | --- |

(7)

Edellä sanotun perusteella päätös 2001/645/EY, jolla hyväksytään Ester Industries Limitedin, Flex Industries Limitedin, Garware Polyester Limitedin, MTZ Polyfilms Limitedin ja Polyplex Corporation Limitedin tarjoamat sitoumukset, olisi kumottava.

| (8) | Samanaikaisesti tämän päätöksen kanssa neuvosto on asetuksella (EY) N:o 366/2006 (6) ottanut käyttöön lopulliset polkumyyntitullit Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon (PET-kalvon) tuonnissa yhteisöön, |
| --- | --- |

(8)

Samanaikaisesti tämän päätöksen kanssa neuvosto on asetuksella (EY) N:o 366/2006 (6) ottanut käyttöön lopulliset polkumyyntitullit Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon (PET-kalvon) tuonnissa yhteisöön,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Kumotaan päätös 2001/645/EY.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 13 päivänä helmikuuta 2006.

Komission puolesta

Peter MANDELSON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EYVL L 227, 23.8.2001, s. 1.

2

(3)  EYVL L 227, 23.8.2001, s. 56.

3

(4)  EUVL C 281, 22.11.2003, s. 4.

4

(5)  Katso tämän virallisen lehden s. 1.

5

(6)  Katso tämän virallisen lehden s. 6.

6

---

Oikaisuja

| 8.3.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 68/39

---

LISÄYS

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2005/84/EY tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta kahdennenkymmenennentoisen kerran (lelujen ja lastentarvikkeiden sisältämät ftalaatit)

(Euroopan unionin virallinen lehti L 344, 27 päivänä joulukuuta 2005)

Lisätään seuraavat lausumat:

1.   Ohjeita koskeva komission lausuma

Kun ftalaattien markkinoille saattamisen ja käytön rajoittamista koskeva direktiivi (jolla muutetaan 22. kerran tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamista ja käyttöä koskevaa neuvoston direktiiviä 76/769/ETY) on annettu, komissio laatii ohjeet direktiivin täytäntöönpanon helpottamiseksi. Tässä yhteydessä se kuulee direktiivin 76/769/ETY soveltamiseen liittyvistä asioista vastaavia kansallisia asiantuntijoita sekä muita osapuolia, joita asia koskee. Ohjeissa keskitytään erityisesti säännöksiin, joilla rajoitetaan tiettyjen aineiden käyttöä leluissa ja lastenhoitotarvikkeissa silloin, kun niihin liittyy tämän direktiivin liitteessä täsmennetty ehto ”jotka lapset voivat panna suuhun”.

Tässä yhteydessä myös tarkastellaan seikkoja, jotka koskevat ”saatavilla olevaa” pehmitettyä materiaalia ja ”kädessä pidettäviä” leluja.

2.   Hajusteita koskeva lausuma

Komissio toteaa uudelleen, että se aikoo tarkastella leluissa käytettäviä hajusteita koskevaa asiaa lelujen turvallisuutta koskevan neuvoston direktiivin 88/378/ETY muuttamisen yhteydessä. Näin voidaan täsmällisemmin yksilöidä hajusteen käsite sekä arvioida, mitkä toimenpiteet ovat asianmukaisimpia riskien poistamiseksi. Lisäksi voidaan varmistaa, että toimitaan yhdenmukaisella tavalla direktiivin muihin säännöksiin nähden.

---