# Uradni list L 248/2017

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 248 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6027. september 2017 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 248

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6027. september 2017

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1756 z dne 26. septembra 2017 o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1013/2010 o pravilih za izvajanje politike flote Unije, kakor je opredeljena v poglavju III Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 (
  1
  ) | 1 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2017/1757 z dne 17. julija 2017 o sprejetju, v imenu Evropske unije, spremembe Protokola iz leta 1999 o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja | 3 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1756 z dne 26. septembra 2017 o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1013/2010 o pravilih za izvajanje politike flote Unije, kakor je opredeljena v poglavju III Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 (
  1
  )

1

1

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2017/1757 z dne 17. julija 2017 o sprejetju, v imenu Evropske unije, spremembe Protokola iz leta 1999 o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja

3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 27.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 248/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 248/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1756

z dne 26. septembra 2017

o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1013/2010 o pravilih za izvajanje politike flote Unije, kakor je opredeljena v poglavju III Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (1) in zlasti člena 23(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pred začetkom veljavnosti Uredbe (EU) št. 1380/2013 je bila prilagoditev ribolovne zmogljivosti urejena v poglavju III Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 (2). V Uredbi Komisije (EU) št. 1013/2010 (3) so bila določena pravila za izvajanje za navedeno poglavje, kar zadeva referenčne meje za ribolovne flote, spremljanje vstopov in izstopov, zbiranje podatkov, izmenjavo informacij in letno poročanje. |
| --- | --- |

(1)

Pred začetkom veljavnosti Uredbe (EU) št. 1380/2013 je bila prilagoditev ribolovne zmogljivosti urejena v poglavju III Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 (2). V Uredbi Komisije (EU) št. 1013/2010 (3) so bila določena pravila za izvajanje za navedeno poglavje, kar zadeva referenčne meje za ribolovne flote, spremljanje vstopov in izstopov, zbiranje podatkov, izmenjavo informacij in letno poročanje.

| (2) | Uredba (ES) št. 2371/2002 je bila razveljavljena z Uredbo (EU) št. 1380/2013, prilagoditev in upravljanje ribolovne zmogljivosti pa sta zdaj urejena v delu IV Uredbe (EU) št. 1380/2013. Natančneje, zgornje meje ribolovne zmogljivosti za države članice so zdaj določene v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1380/2013, pravila o letnih poročilih, ki jih morajo poslati države članice, pravila o upravljanju vstopov v nacionalne flote in izstopov iz njih ter pravila o zbiranju in izmenjavi informacij pa so zdaj določena v členu 22, členu 23 oziroma členu 24 Uredbe (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 2371/2002 je bila razveljavljena z Uredbo (EU) št. 1380/2013, prilagoditev in upravljanje ribolovne zmogljivosti pa sta zdaj urejena v delu IV Uredbe (EU) št. 1380/2013. Natančneje, zgornje meje ribolovne zmogljivosti za države članice so zdaj določene v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1380/2013, pravila o letnih poročilih, ki jih morajo poslati države članice, pravila o upravljanju vstopov v nacionalne flote in izstopov iz njih ter pravila o zbiranju in izmenjavi informacij pa so zdaj določena v členu 22, členu 23 oziroma členu 24 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

| (3) | Posledično se določbe iz Uredbe (EU) št. 1013/2010 nadomestijo s tistimi, določenimi v Uredbi (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(3)

Posledično se določbe iz Uredbe (EU) št. 1013/2010 nadomestijo s tistimi, določenimi v Uredbi (EU) št. 1380/2013.

| (4) | Za izvajanje člena 23 Uredbe (EU) št. 1380/2013 je primerno iz pravnega okvira, v katerem se uporablja navedeni člen, odstraniti vse zastarele določbe iz Uredbe (EU) št. 1013/2010. |
| --- | --- |

(4)

Za izvajanje člena 23 Uredbe (EU) št. 1380/2013 je primerno iz pravnega okvira, v katerem se uporablja navedeni člen, odstraniti vse zastarele določbe iz Uredbe (EU) št. 1013/2010.

| (5) | Uredbo (EU) št. 1013/2010 bi bilo zato treba razveljaviti z učinkom od datuma začetka uporabe Uredbe (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (EU) št. 1013/2010 bi bilo zato treba razveljaviti z učinkom od datuma začetka uporabe Uredbe (EU) št. 1380/2013.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Razveljavitev

Uredba (EU) št. 1013/2010 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2014.

Člen 2

Ta uredba začne veljati deseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. septembra 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (UL L 358, 31.12.2002, str. 59).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 1013/2010 z dne 10. novembra 2010 o pravilih za izvajanje politike flote Unije, kakor je opredeljena v poglavju III Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 (UL L 293, 11.11.2010, str. 1).

3

---

SKLEPI

| 27.9.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 248/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 248/3

---

SKLEP SVETA (EU) 2017/1757

z dne 17. julija 2017

o sprejetju, v imenu Evropske unije, spremembe Protokola iz leta 1999 o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija je po odobritvi s strani Evropske gospodarske skupnosti na podlagi Sklepa Sveta 81/462/EGS (2) pogodbenica Konvencije iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja (v nadaljnjem besedilu: Konvencija). |
| --- | --- |

(1)

Unija je po odobritvi s strani Evropske gospodarske skupnosti na podlagi Sklepa Sveta 81/462/EGS (2) pogodbenica Konvencije iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja (v nadaljnjem besedilu: Konvencija).

| (2) | Unija je po pristopu s strani Evropske skupnosti na podlagi Sklepa Sveta 2003/507/ES (3) pogodbenica Protokola iz leta 1999 o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja (v nadaljnjem besedilu: Göteborški protokol). |
| --- | --- |

(2)

Unija je po pristopu s strani Evropske skupnosti na podlagi Sklepa Sveta 2003/507/ES (3) pogodbenica Protokola iz leta 1999 o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja (v nadaljnjem besedilu: Göteborški protokol).

| (3) | Pogodbenice Göteborškega protokola so leta 2007 začele pogajanja za dodatno izboljšanje varovanja zdravja ljudi in okolja, vključno z določitvijo novih obveznosti glede zmanjšanja emisij za določena onesnaževala zraka, ki jih je treba doseči do leta 2020, in s posodobitvijo mejnih vrednosti emisij, ki se nanaša na emisije onesnaževal zraka pri viru. |
| --- | --- |

(3)

Pogodbenice Göteborškega protokola so leta 2007 začele pogajanja za dodatno izboljšanje varovanja zdravja ljudi in okolja, vključno z določitvijo novih obveznosti glede zmanjšanja emisij za določena onesnaževala zraka, ki jih je treba doseči do leta 2020, in s posodobitvijo mejnih vrednosti emisij, ki se nanaša na emisije onesnaževal zraka pri viru.

| (4) | Pogodbenice, ki so bile prisotne na 30. zasedanju izvršilnega organa Konvencije, so s konsenzom sprejele sklepa 2012/1 in 2012/2 o spremembah Göteborškega protokola. |
| --- | --- |

(4)

Pogodbenice, ki so bile prisotne na 30. zasedanju izvršilnega organa Konvencije, so s konsenzom sprejele sklepa 2012/1 in 2012/2 o spremembah Göteborškega protokola.

| (5) | Spremembe iz Sklepa 2012/1 so začele veljati in učinkovati na podlagi hitrega postopka, določenega v členu 13(4) Göteborškega protokola. |
| --- | --- |

(5)

Spremembe iz Sklepa 2012/1 so začele veljati in učinkovati na podlagi hitrega postopka, določenega v členu 13(4) Göteborškega protokola.

| (6) | Spremembo iz Sklepa 2012/2 (v nadaljnjem besedilu: sprememba) morajo pogodbenice Göteborškega protokola sprejeti v skladu s členom 13(3) Göteborškega protokola. |
| --- | --- |

(6)

Spremembo iz Sklepa 2012/2 (v nadaljnjem besedilu: sprememba) morajo pogodbenice Göteborškega protokola sprejeti v skladu s členom 13(3) Göteborškega protokola.

| (7) | Unija je že sprejela instrumente o zadevah, ki so zajete s spremembo, in sicer direktive 2001/81/ES (4), (EU) 2016/2284 (5), 2010/75/EU (6) in (EU) 2015/2193 (7) Evropskega parlamenta in Sveta ter uredbi (ES) št. 595/2009 (8) in (ES) št. 715/2007 (9) Evropskega parlamenta in Sveta. |
| --- | --- |

(7)

Unija je že sprejela instrumente o zadevah, ki so zajete s spremembo, in sicer direktive 2001/81/ES (4), (EU) 2016/2284 (5), 2010/75/EU (6) in (EU) 2015/2193 (7) Evropskega parlamenta in Sveta ter uredbi (ES) št. 595/2009 (8) in (ES) št. 715/2007 (9) Evropskega parlamenta in Sveta.

| (8) | Spremembo bi bilo treba zato odobriti v imenu Unije – |
| --- | --- |

(8)

Spremembo bi bilo treba zato odobriti v imenu Unije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sprememba Protokola iz leta 1999 o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja, določena v Sklepu 2012/2 izvršilnega organa Konvencije, se odobri v imenu Evropske unije.

Besedilo spremembe je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v zvezi z zadevami, ki so v pristojnosti Unije, v imenu Unije deponira(-jo) listino o sprejetju iz člena 13(3) Protokola, kakor je bil spremenjen (10).

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 17. julija 2017

Za Svet

Predsednik

T. TAMM

---

(1)  Odobritev z dne 5 julija 2017 (še ni objavljena v Uradnem listu).

1

(2)  Sklep Sveta 81/462/EGS z dne 11. junija 1981 o sklenitvi Konvencije o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja (UL L 171, 27.6.1981, str. 11).

2

(3)  Sklep Sveta 2003/507/ES z dne 13. junija 2003 o pristopu Evropske skupnosti k Protokolu o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja (UL L 179, 17.7.2003, str. 1).

3

(4)  Direktiva 2001/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o nacionalnih zgornjih mejah emisij za nekatera onesnaževala zraka (UL L 309, 27.11.2001, str. 22).

4

(5)  Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES (UL L 344, 17.12.2016, str. 1).

5

(6)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

6

(7)  Direktiva (EU) 2015/2193 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal iz srednje velikih kurilnih naprav v zrak (UL L 313, 28.11.2015, str. 1).

7

(8)  Uredba (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter o spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 in Direktive 2007/46/ES ter o razveljavitvi direktiv 80/1269/EGS, 2005/55/ES in 2005/78/ES (UL L 188, 18.7.2009, str. 1).

8

(9)  Uredba (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (UL L 171, 29.6.2007, str. 1).

9

(10)  Generalni sekretariat Sveta v Uradnem listu Evropske unije objavi datum začetka veljavnosti spremembe.

10

Uradnem listu Evropske unije

---

TRANSLATION

PRILOGA

Sprememba besedila Protokola o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona iz leta 1999 ter prilog od II do IX k protokolu

A.   Preambula

| 1. | V drugem odstavku preambule se besedilo „hlapne organske spojine in reducirane dušikove spojine“ nadomesti z besedilom „hlapne organske spojine, reducirane dušikove spojine in delci“. |
| --- | --- |

1.

| 2. | V tretjem odstavku preambule se za besedo „ozona“ dodajo besede „in delcev“. |
| --- | --- |

2.

| 3. | V četrtem odstavku preambule se besedilo „žveplo in hlapne organske spojine kakor tudi sekundarna onesnaževala, kot so ozon“ nadomesti z besedilom „žveplo, hlapne organske spojine, amonijak in neposredno izpuščeni delci kakor tudi sekundarno nastala onesnaževala, kot so ozon, delci“. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Med četrti in peti odstavek preambule se doda naslednji odstavek preambule:

  „
  priznavajo znanstvene ocene mednarodnih organizacij, kot je Program Združenih narodov za okolje, in Arktičnega sveta glede dodatnih koristi zmanjševanja emisij črnega ogljika in prizemnega ozona, zlasti v arktični regiji in alpskem območju, za zdravje ljudi in podnebje,“. |
| --- | --- |

4.

„
  priznavajo znanstvene ocene mednarodnih organizacij, kot je Program Združenih narodov za okolje, in Arktičnega sveta glede dodatnih koristi zmanjševanja emisij črnega ogljika in prizemnega ozona, zlasti v arktični regiji in alpskem območju, za zdravje ljudi in podnebje,“.

| 5. | Šesti odstavek preambule se nadomesti z naslednjim:

  „
  priznavajo tudi, da Kanada in Združene države Amerike dvostransko obravnavajo čezmejno onesnaževanje zraka v okviru Sporazuma med Kanado in Združenimi državami Amerike o kakovosti zraka, ki vključuje zaveze obeh držav za zmanjšanje emisij žveplovega dioksida, dušikovih oksidov in hlapnih organskih spojin, ter da obe državi proučujeta možnost vključitve zavez za zmanjšanje emisij delcev,“. |
| --- | --- |

5.

„
  priznavajo tudi, da Kanada in Združene države Amerike dvostransko obravnavajo čezmejno onesnaževanje zraka v okviru Sporazuma med Kanado in Združenimi državami Amerike o kakovosti zraka, ki vključuje zaveze obeh držav za zmanjšanje emisij žveplovega dioksida, dušikovih oksidov in hlapnih organskih spojin, ter da obe državi proučujeta možnost vključitve zavez za zmanjšanje emisij delcev,“.

| 6. | Sedmi odstavek preambule se nadomesti z naslednjim:

  „
  nadalje priznavajo, da je Kanada zavezana zmanjševanju emisij žveplovega dioksida, dušikovih oksidov, hlapnih organskih spojin in delcev za izpolnitev kanadskih standardov kakovosti zunanjega zraka za ozon in delce ter za uresničitev nacionalnega cilja zmanjšanja zakisljevanja ter da so Združene države zavezane izvajanju programov za zmanjševanje emisij dušikovih oksidov, žveplovega dioksida, hlapnih organskih spojin in delcev, ki je potrebno za izpolnitev nacionalnih standardov kakovosti zunanjega zraka za ozon in delce, nadaljnji napredek pri zmanjševanju učinkov zakisljevanja in evtrofikacije ter izboljšanje vidljivosti tako v nacionalnih parkih kot tudi v urbanih območjih,“. |
| --- | --- |

6.

„
  nadalje priznavajo, da je Kanada zavezana zmanjševanju emisij žveplovega dioksida, dušikovih oksidov, hlapnih organskih spojin in delcev za izpolnitev kanadskih standardov kakovosti zunanjega zraka za ozon in delce ter za uresničitev nacionalnega cilja zmanjšanja zakisljevanja ter da so Združene države zavezane izvajanju programov za zmanjševanje emisij dušikovih oksidov, žveplovega dioksida, hlapnih organskih spojin in delcev, ki je potrebno za izpolnitev nacionalnih standardov kakovosti zunanjega zraka za ozon in delce, nadaljnji napredek pri zmanjševanju učinkov zakisljevanja in evtrofikacije ter izboljšanje vidljivosti tako v nacionalnih parkih kot tudi v urbanih območjih,“.

| 7. | Deveti in deseti odstavek preambule se nadomestita z naslednjima odstavkoma preambule:

  „
  upoštevajo znanstvena dognanja o hemisferičnem prenosu onesnaževal zraka, vplivu dušikovega cikla ter možnih sinergijah in kompromisih med onesnaževanjem zraka in podnebnimi spremembami,

  se zavedajo, da emisije iz ladijskega in letalskega prometa bistveno prispevajo k škodljivim učinkom na zdravje ljudi in okolje ter pomenijo pomembna vprašanja, ki jih obravnavata Mednarodna pomorska organizacija in Mednarodna organizacija civilnega letalstva,“. |
| --- | --- |

7.

„
  upoštevajo znanstvena dognanja o hemisferičnem prenosu onesnaževal zraka, vplivu dušikovega cikla ter možnih sinergijah in kompromisih med onesnaževanjem zraka in podnebnimi spremembami,

se zavedajo, da emisije iz ladijskega in letalskega prometa bistveno prispevajo k škodljivim učinkom na zdravje ljudi in okolje ter pomenijo pomembna vprašanja, ki jih obravnavata Mednarodna pomorska organizacija in Mednarodna organizacija civilnega letalstva,“.

| 8. | V petnajstem odstavku preambule se besede „amonijaka in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev“. |
| --- | --- |

8.

| 9. | V devetnajstem odstavku preambule se za besedami „dušikovimi spojinami“ vstavijo besede „in delci, vključno s črnim ogljikom“. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Dvajseti in enaindvajseti odstavek preambule se črtata. |
| --- | --- |

10.

| 11. | V dvaindvajsetem odstavku preambule:






  (a) | se besedi „in amonijaka“ nadomestita z besedami „in reduciranih dušikovih spojin“ ter |
| --- | --- | --- |

11.

(a)

se besedi „in amonijaka“ nadomestita z besedami „in reduciranih dušikovih spojin“ ter

| (b) | se besede „vključno z dušikovim oksidom“ nadomestijo z besedami „vključno z ravnmi dušikovega oksida in nitratov v ekosistemih,“. |
| --- | --- |

(b)

se besede „vključno z dušikovim oksidom“ nadomestijo z besedami „vključno z ravnmi dušikovega oksida in nitratov v ekosistemih,“.

| 12. | V triindvajsetem odstavku preambule se beseda „troposferskega“ nadomesti z besedo „prizemnega“. |
| --- | --- |

12.

B.   Člen 1

| 1. | Za odstavkom 1 se doda naslednji odstavek:

  „1a.   izrazi ‚ta protokol‘, ‚protokol‘ in ‚v tem protokolu‘ pomenijo Protokol o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona iz leta 1999, kakor se občasno spremeni“; |
| --- | --- |

1.

„1a.   izrazi ‚ta protokol‘, ‚protokol‘ in ‚v tem protokolu‘ pomenijo Protokol o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona iz leta 1999, kakor se občasno spremeni“;

| 2. | Na koncu odstavka 9 se dodajo besede „,izražene kot amonijak (NH3)“. |
| --- | --- |

2.

Na koncu odstavka 9 se dodajo besede „,izražene kot amonijak (NH3

| 3. | Za odstavkom 11 se dodajo naslednji odstavki:

  „11a.   ‚delci‘ ali ‚delci PM‘ so onesnaževalo zraka, sestavljeno iz mešanice delcev, ki lebdijo v zraku. Ti delci se razlikujejo po fizikalnih lastnostih (kot sta velikost in oblika) in kemični sestavi. Če ni navedeno drugače, se vsa sklicevanja na delce v tem protokolu nanašajo na delce z aerodinamičnim premerom 10 mikronov (μm) ali manj (delci PM10), vključno s tistimi z aerodinamičnim premerom 2,5 μm ali manj (delci PM2,5);


  11b.   „črni ogljik“ pomeni delce, ki vsebujejo ogljik in absorbirajo svetlobo;


  11c.   „predhodne snovi ozona“ pomeni dušikove okside, hlapne organske spojine, metan in ogljikov monoksid;“ |
| --- | --- |

3.

Za odstavkom 11 se dodajo naslednji odstavki:

„11a.   ‚delci‘ ali ‚delci PM‘ so onesnaževalo zraka, sestavljeno iz mešanice delcev, ki lebdijo v zraku. Ti delci se razlikujejo po fizikalnih lastnostih (kot sta velikost in oblika) in kemični sestavi. Če ni navedeno drugače, se vsa sklicevanja na delce v tem protokolu nanašajo na delce z aerodinamičnim premerom 10 mikronov (μm) ali manj (delci PM10), vključno s tistimi z aerodinamičnim premerom 2,5 μm ali manj (delci PM2,5);

11b.   „črni ogljik“ pomeni delce, ki vsebujejo ogljik in absorbirajo svetlobo;

11c.   „predhodne snovi ozona“ pomeni dušikove okside, hlapne organske spojine, metan in ogljikov monoksid;“

| 4. | V odstavku 13 se za besedo „ozračju“ vstavijo besede „ali tokovih do sprejemnikov“. |
| --- | --- |

4.

V odstavku 13 se za besedo „ozračju“ vstavijo besede „ali tokovih do sprejemnikov“.

| 5. | V odstavku 15 se besede „hlapne organske spojine ali amonijak“ nadomestijo z besedami „hlapne organske spojine, amonijak ali delce“. |
| --- | --- |

5.

V odstavku 15 se besede „hlapne organske spojine ali amonijak“ nadomestijo z besedami „hlapne organske spojine, amonijak ali delce“.

| 6. | Odstavek 16 se nadomesti z naslednjim:

  „
  ‚nov nepremični vir‘ pomeni vsak nepremični vir, katerega gradnja ali bistvena sprememba se je začela po poteku enega leta od datuma začetka veljavnosti tega protokola za pogodbenico. Pogodbenica se lahko odloči, da nepremičnega vira, ki so ga ustrezni pristojni državni organi že odobrili ob začetku veljavnosti protokola za navedeno pogodbenico, ne obravnava kot nov nepremični vir, če se gradnja ali bistvena sprememba začne v petih letih od navedenega začetka veljavnosti. O tem, ali je sprememba bistvena, odločijo pristojni državni organi ob upoštevanju dejavnikov, kot so okoljske koristi spremembe.“ |
| --- | --- |

6.

Odstavek 16 se nadomesti z naslednjim:

„
  ‚nov nepremični vir‘ pomeni vsak nepremični vir, katerega gradnja ali bistvena sprememba se je začela po poteku enega leta od datuma začetka veljavnosti tega protokola za pogodbenico. Pogodbenica se lahko odloči, da nepremičnega vira, ki so ga ustrezni pristojni državni organi že odobrili ob začetku veljavnosti protokola za navedeno pogodbenico, ne obravnava kot nov nepremični vir, če se gradnja ali bistvena sprememba začne v petih letih od navedenega začetka veljavnosti. O tem, ali je sprememba bistvena, odločijo pristojni državni organi ob upoštevanju dejavnikov, kot so okoljske koristi spremembe.“

C.   Člen 2

Člen 2

| 1. | V uvodnem stavku:






  (a) | se pred besedami „Cilj tega protokola“ vstavi „1.“, |
| --- | --- | --- |

1.

V uvodnem stavku:

(a)

se pred besedami „Cilj tega protokola“ vstavi „1.“,

| (b) | se besede „amonijaka in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev“, |
| --- | --- |

(b)

se besede „amonijaka in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev“,

| (c) | se za besedama „zdravje ljudi“ vstavita besedi „in okolje“, |
| --- | --- |

(c)

se za besedama „zdravje ljudi“ vstavita besedi „in okolje“,

| (d) | se besede „material in pridelke“ nadomestijo z besedami „material, pridelke in podnebje v kratko- in dolgoročnem obdobju“ ter |
| --- | --- |

(d)

se besede „material in pridelke“ nadomestijo z besedami „material, pridelke in podnebje v kratko- in dolgoročnem obdobju“ ter

| (e) | se za besedo „evtrofikacije“ vstavi beseda „, delcev“. |
| --- | --- |

(e)

se za besedo „evtrofikacije“ vstavi beseda „, delcev“.

| 2. | Na koncu pododstavka (a) se vstavijo besede „in ki omogočajo okrevanje ekosistemov“. |
| --- | --- |

2.

Na koncu pododstavka (a) se vstavijo besede „in ki omogočajo okrevanje ekosistemov“.

| 3. | Na koncu pododstavka (b) se dodajo besede „in ki omogočajo okrevanje ekosistemov“, za vejico pa se črta beseda „ter“. |
| --- | --- |

3.

Na koncu pododstavka (b) se dodajo besede „in ki omogočajo okrevanje ekosistemov“, za vejico pa se črta beseda „ter“.

| 4. | V pododstavku (c)(ii) se besedi „kanadskega standarda“ nadomestita z besedami „kanadskega standarda kakovosti zunanjega zraka“. |
| --- | --- |

4.

V pododstavku (c)(ii) se besedi „kanadskega standarda“ nadomestita z besedami „kanadskega standarda kakovosti zunanjega zraka“.

| 5. | Za pododstavkom (c) se dodajo naslednji novi pododstavki (d), (e) in (f):






  „(d) | glede delcev:






  (i) | za pogodbenice iz zemljepisnega območja EMEP kritičnih ravni delcev, navedenih v Prilogi I; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Za pododstavkom (c) se dodajo naslednji novi pododstavki (d), (e) in (f):

„(d)

glede delcev:

(i)

za pogodbenice iz zemljepisnega območja EMEP kritičnih ravni delcev, navedenih v Prilogi I;

| (ii) | za Kanado kanadskega standarda kakovosti zunanjega zraka za delce ter |
| --- | --- |

(ii)

za Kanado kanadskega standarda kakovosti zunanjega zraka za delce ter

| (iii) | za Združene države Amerike nacionalnega standarda kakovosti zunanjega zraka za delce; |
| --- | --- |

(iii)

za Združene države Amerike nacionalnega standarda kakovosti zunanjega zraka za delce;

| (e) | za pogodbenice iz zemljepisnega območja EMEP kritičnih ravni amonijaka, navedenih v Prilogi I, in |
| --- | --- |

(e)

za pogodbenice iz zemljepisnega območja EMEP kritičnih ravni amonijaka, navedenih v Prilogi I, in

| (f) | za pogodbenice iz zemljepisnega območja EMEP sprejemljivih ravni onesnaževal zraka, navedenih v Prilogi I, za zaščito materiala.“ |
| --- | --- |

(f)

za pogodbenice iz zemljepisnega območja EMEP sprejemljivih ravni onesnaževal zraka, navedenih v Prilogi I, za zaščito materiala.“

| 6. | Na koncu člena 2 se doda naslednji odstavek 2:

  „2.   Nadaljnji cilj je, da bi morale pogodbenice pri izvajanju ukrepov za dosego svojih nacionalnih ciljev glede delcev dati prednost ukrepom za zmanjševanje emisij, ki tudi bistveno zmanjšujejo črni ogljik, kolikor se jim to zdi primerno, da se zagotovijo koristi za zdravje ljudi in okolje ter prispeva k ublažitvi kratkoročnih podnebnih sprememb.“ |
| --- | --- |

6.

Na koncu člena 2 se doda naslednji odstavek 2:

„2.   Nadaljnji cilj je, da bi morale pogodbenice pri izvajanju ukrepov za dosego svojih nacionalnih ciljev glede delcev dati prednost ukrepom za zmanjševanje emisij, ki tudi bistveno zmanjšujejo črni ogljik, kolikor se jim to zdi primerno, da se zagotovijo koristi za zdravje ljudi in okolje ter prispeva k ublažitvi kratkoročnih podnebnih sprememb.“

D.   Člen 3

Člen 3

| 1. | V odstavku 1 se:






  (a) | besedi „zgornja meja“ v prvi vrstici nadomestita z besedami „zaveza za zmanjšanje“; |
| --- | --- | --- |

1.

V odstavku 1 se:

(a)

besedi „zgornja meja“ v prvi vrstici nadomestita z besedami „zaveza za zmanjšanje“;

| (b) | besedi „zgornjo mejo“ v drugi vrstici nadomestita z besedo „zavezo“ in |
| --- | --- |

(b)

besedi „zgornjo mejo“ v drugi vrstici nadomestita z besedo „zavezo“ in

| (c) | na koncu odstavka doda besedilo „Pri sprejemanju ukrepov za zmanjšanje emisij delcev bi si morala vsaka pogodbenica prizadevati za zmanjšanje emisij iz skupin virov, za katere je znano, da izpuščajo velike količine črnega ogljika, kolikor se ji to zdi primerno.“. |
| --- | --- |

(c)

na koncu odstavka doda besedilo „Pri sprejemanju ukrepov za zmanjšanje emisij delcev bi si morala vsaka pogodbenica prizadevati za zmanjšanje emisij iz skupin virov, za katere je znano, da izpuščajo velike količine črnega ogljika, kolikor se ji to zdi primerno.“.

| 2. | V odstavkih 2 in 3 se besede „V in VI“ nadomestijo z besedami „V, VI in X“. |
| --- | --- |

2.

V odstavkih 2 in 3 se besede „V in VI“ nadomestijo z besedami „V, VI in X“.

| 3. | Na začetku odstavka 2 se vstavi besedilo „V skladu z odstavkoma 2a in b“. |
| --- | --- |

3.

Na začetku odstavka 2 se vstavi besedilo „V skladu z odstavkoma 2a in b“.

| 4. | Vstavita se naslednja nova odstavka 2a in 2b:

  „2a.   Pogodbenica, ki je bila pred začetkom veljavnosti spremembe, ki uvaja nove kategorije virov, že pogodbenica tega protokola, lahko mejne vrednosti, ki se uporabljajo za ‚obstoječi nepremični vir‘, uveljavi za vsak vir v takšni novi kategoriji, katerega gradnja ali bistvena sprememba se začne pred potekom enega leta od datuma začetka veljavnosti navedene spremembe za to pogodbenico, razen če in dokler se navedeni vir kasneje bistveno spremeni.


  2b.   Pogodbenica, ki je bila pred začetkom veljavnosti spremembe, ki uvaja nove mejne vrednosti za ‚nov nepremični vir‘, že pogodbenica tega protokola, lahko pretekle mejne vrednosti še naprej uporablja za vsak vir, katerega gradnja ali bistvena sprememba se začne pred potekom enega leta od datuma začetka veljavnosti navedene spremembe za to pogodbenico, razen če in dokler se navedeni vir kasneje bistveno spremeni.“ |
| --- | --- |

4.

Vstavita se naslednja nova odstavka 2a in 2b:

„2a.   Pogodbenica, ki je bila pred začetkom veljavnosti spremembe, ki uvaja nove kategorije virov, že pogodbenica tega protokola, lahko mejne vrednosti, ki se uporabljajo za ‚obstoječi nepremični vir‘, uveljavi za vsak vir v takšni novi kategoriji, katerega gradnja ali bistvena sprememba se začne pred potekom enega leta od datuma začetka veljavnosti navedene spremembe za to pogodbenico, razen če in dokler se navedeni vir kasneje bistveno spremeni.

2b.   Pogodbenica, ki je bila pred začetkom veljavnosti spremembe, ki uvaja nove mejne vrednosti za ‚nov nepremični vir‘, že pogodbenica tega protokola, lahko pretekle mejne vrednosti še naprej uporablja za vsak vir, katerega gradnja ali bistvena sprememba se začne pred potekom enega leta od datuma začetka veljavnosti navedene spremembe za to pogodbenico, razen če in dokler se navedeni vir kasneje bistveno spremeni.“

| 5. | Odstavek 4 se črta. |
| --- | --- |

5.

Odstavek 4 se črta.

| 6. | Odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

  „Vsaka pogodbenica bi morala uporabljati najboljše razpoložljive tehnologije za premične vire, ki so zajeti v Prilogi VIII, in za vsak nepremični vir, zajet v prilogah IV, V, VI in X, ter ukrepe za nadzor nad črnim ogljikom kot sestavnim delom delcev, kot se ji zdi to primerno, pri tem pa upoštevati navodila, ki jih je sprejel izvršni organ.“ |
| --- | --- |

6.

Odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„Vsaka pogodbenica bi morala uporabljati najboljše razpoložljive tehnologije za premične vire, ki so zajeti v Prilogi VIII, in za vsak nepremični vir, zajet v prilogah IV, V, VI in X, ter ukrepe za nadzor nad črnim ogljikom kot sestavnim delom delcev, kot se ji zdi to primerno, pri tem pa upoštevati navodila, ki jih je sprejel izvršni organ.“

| 7. | Odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

  „Vsaka pogodbenica ob upoštevanju stroškov in prednosti uveljavi mejne vrednosti za vsebnost HOS v izdelkih iz Priloge XI v časovnih rokih, določenih v Prilogi VII, če je to tehnično in ekonomsko izvedljivo.“ |
| --- | --- |

7.

Odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„Vsaka pogodbenica ob upoštevanju stroškov in prednosti uveljavi mejne vrednosti za vsebnost HOS v izdelkih iz Priloge XI v časovnih rokih, določenih v Prilogi VII, če je to tehnično in ekonomsko izvedljivo.“

| 8. | V odstavku 8(b):






  (a) | se besede „dokumentu z navodili V, ki ga“ nadomestijo z besedami „navodilih, ki jih“, besedilo „na svojem sedemnajstem zasedanju (Sklep 1999/1), z vsemi njegovimi spremembami“ pa se črta ter |
| --- | --- | --- |

8.

V odstavku 8(b):

(a)

se besede „dokumentu z navodili V, ki ga“ nadomestijo z besedami „navodilih, ki jih“, besedilo „na svojem sedemnajstem zasedanju (Sklep 1999/1), z vsemi njegovimi spremembami“ pa se črta ter

| (b) | se na koncu odstavka doda naslednji stavek:

  „Posebno pozornost bi bilo treba nameniti zmanjšanju emisij amonijaka iz pomembnih virov amonijaka za navedeno pogodbenico.“ |
| --- | --- |

(b)

se na koncu odstavka doda naslednji stavek:

„Posebno pozornost bi bilo treba nameniti zmanjšanju emisij amonijaka iz pomembnih virov amonijaka za navedeno pogodbenico.“

| 9. | V odstavku 9(b) se besedilo „amonijaka in/ali hlapnih organskih spojin, ki prispevajo k zakisljevanju, evtrofikaciji ali nastajanju ozona“ nadomesti z besedilom „amonijaka, hlapnih organskih spojin in/ali delcev, ki prispevajo k zakisljevanju, evtrofikaciji, nastajanju ozona ali povišanim ravnem delcev“. |
| --- | --- |

9.

V odstavku 9(b) se besedilo „amonijaka in/ali hlapnih organskih spojin, ki prispevajo k zakisljevanju, evtrofikaciji ali nastajanju ozona“ nadomesti z besedilom „amonijaka, hlapnih organskih spojin in/ali delcev, ki prispevajo k zakisljevanju, evtrofikaciji, nastajanju ozona ali povišanim ravnem delcev“.

| 10. | V odstavku 10(b) se besede „žveplo in/ali hlapne organske spojine“ nadomestijo z besedami „žveplo, hlapne organske spojine in/ali delci“. |
| --- | --- |

10.

V odstavku 10(b) se besede „žveplo in/ali hlapne organske spojine“ nadomestijo z besedami „žveplo, hlapne organske spojine in/ali delci“.

| 11. | Odstavek 11 se nadomesti z naslednjim:

  „Kanada in Združene države Amerike ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola ali spremembe iz Sklepa 2012/2 ali ob pristopu k njima predložijo izvršnemu organu vsaka svojo zavezo za zmanjšanje emisij žvepla, dušikovih oksidov, hlapnih organskih spojin in delcev za samodejno vključitev v Prilogo II.“ |
| --- | --- |

11.

Odstavek 11 se nadomesti z naslednjim:

„Kanada in Združene države Amerike ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola ali spremembe iz Sklepa 2012/2 ali ob pristopu k njima predložijo izvršnemu organu vsaka svojo zavezo za zmanjšanje emisij žvepla, dušikovih oksidov, hlapnih organskih spojin in delcev za samodejno vključitev v Prilogo II.“

| 12. | Po odstavku 11 se dodajo naslednji novi odstavki:

  „11a.   Kanada ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola ali pristopu k njemu predloži izvršnemu organu tudi ustrezne mejne vrednosti za samodejno vključitev v priloge IV, V, VI, VIII, X in XI.


  11b.   Vsaka pogodbenica pripravlja in dopolnjuje evidence in napovedi za emisije žveplovega dioksida, dušikovih oksidov, amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev. Pogodbenice iz zemljepisnega območja EMEP uporabljajo metodologije, določene v navodilih, ki jih pripravi upravni organ EMEP in jih pogodbenice sprejmejo na zasedanju izvršnega organa. Pogodbenice zunaj zemljepisnega območja EMEP kot smernice uporabljajo metodologije, razvite na podlagi delovnega načrta izvršnega organa.


  11c.   Vsaka pogodbenica bi morala dejavno sodelovati v programih na podlagi konvencije, ki obravnavajo učinke onesnaženosti zraka na zdravje ljudi in okolje.


  11d.   Pogodbenica lahko za primerjavo nacionalnih skupnih emisij z zavezami za zmanjšanje emisij iz odstavka 1 uporabi postopek, določen v sklepu izvršnega organa. Takšen postopek vključuje določbe o predložitvi dokazne dokumentacije in proučitvi uporabe postopka.“ |
| --- | --- |

12.

Po odstavku 11 se dodajo naslednji novi odstavki:

„11a.   Kanada ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola ali pristopu k njemu predloži izvršnemu organu tudi ustrezne mejne vrednosti za samodejno vključitev v priloge IV, V, VI, VIII, X in XI.

11b.   Vsaka pogodbenica pripravlja in dopolnjuje evidence in napovedi za emisije žveplovega dioksida, dušikovih oksidov, amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev. Pogodbenice iz zemljepisnega območja EMEP uporabljajo metodologije, določene v navodilih, ki jih pripravi upravni organ EMEP in jih pogodbenice sprejmejo na zasedanju izvršnega organa. Pogodbenice zunaj zemljepisnega območja EMEP kot smernice uporabljajo metodologije, razvite na podlagi delovnega načrta izvršnega organa.

11c.   Vsaka pogodbenica bi morala dejavno sodelovati v programih na podlagi konvencije, ki obravnavajo učinke onesnaženosti zraka na zdravje ljudi in okolje.

11d.   Pogodbenica lahko za primerjavo nacionalnih skupnih emisij z zavezami za zmanjšanje emisij iz odstavka 1 uporabi postopek, določen v sklepu izvršnega organa. Takšen postopek vključuje določbe o predložitvi dokazne dokumentacije in proučitvi uporabe postopka.“

E.   Člen 3a

Člen 3a

| 1. | Doda se naslednji člen 3a:

  „Člen 3a
  Prožne prehodne ureditve

  1.   Ne glede na odstavke 2, 3, 5 in 6 člena 3 lahko pogodbenica konvencije, ki med 1. januarjem 2013 in 31. decembrom 2019 postane pogodbenica tega protokola, pod pogoji, navedenimi v tem členu, uvede prožne prehodne ureditve za uveljavljanje mejnih vrednosti, navedenih v prilogah VI in/ali VIII.


  2.   Vsaka pogodbenica, ki se odloči za uvedbo prožnih prehodnih ureditev v skladu s tem členom, v svoji listini o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola ali pristopu k njemu navede naslednje:






  (a) | določene določbe prilog VI in/ali VIII, za katere se je pogodbenica odločila uvesti prožne prehodne ureditve, in |
| --- | --- | --- |

1.

Doda se naslednji člen 3a:

„Člen 3a

Prožne prehodne ureditve

1.   Ne glede na odstavke 2, 3, 5 in 6 člena 3 lahko pogodbenica konvencije, ki med 1. januarjem 2013 in 31. decembrom 2019 postane pogodbenica tega protokola, pod pogoji, navedenimi v tem členu, uvede prožne prehodne ureditve za uveljavljanje mejnih vrednosti, navedenih v prilogah VI in/ali VIII.

2.   Vsaka pogodbenica, ki se odloči za uvedbo prožnih prehodnih ureditev v skladu s tem členom, v svoji listini o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola ali pristopu k njemu navede naslednje:

(a)

določene določbe prilog VI in/ali VIII, za katere se je pogodbenica odločila uvesti prožne prehodne ureditve, in

| (b) | izvedbeni načrt, v katerem je opredeljen časovni razpored za celovito izvajanje določenih določb. |
| --- | --- |

(b)

izvedbeni načrt, v katerem je opredeljen časovni razpored za celovito izvajanje določenih določb.

3.   Izvedbeni načrt iz odstavka 2(b) določa vsaj izvajanje mejnih vrednosti za nove in obstoječe nepremične vire iz razpredelnic 1 in 5 Priloge VI ter razpredelnic 1, 2, 3, 13 in 14 Priloge VIII najpozneje do poteka osmih let od začetka veljavnosti tega protokola za pogodbenico ali do 31. decembra 2022, kar koli od tega nastopi prej.

4.   Izvajanje mejnih vrednosti za nove in obstoječe nepremične vire iz Priloge VI ali Priloge VIII s strani pogodbenice se ne sme v nobenem primeru preložiti na čas po 31. decembru 2030.

5.   Pogodbenica, ki se odloči za uvedbo prožnih prehodnih ureditev v skladu s tem členom, izvršnemu sekretarju Komisije predloži triletno poročilo o svojem napredku v smeri izvajanja Priloge VI in/ali Priloge VIII. Izvršni sekretar Komisije bo takšna triletna poročila posredoval izvršnemu organu.“

F.   Člen 4

Člen 4

| 1. | V odstavku 1 se besede „amonijaka in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev, vključno s črnim ogljikom“. |
| --- | --- |

1.

V odstavku 1 se besede „amonijaka in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev, vključno s črnim ogljikom“.

| 2. | V odstavku 1(a) se besedilo „gorilnikov z nizko emisijo in okolju prijazne postopke v kmetijstvu“ nadomesti z besedilom „gorilnikov z nizko emisijo, okolju prijazne postopke v kmetijstvu in ukrepe, za katere je znano, da zmanjšujejo emisije črnega ogljika kot sestavnega dela delcev“. |
| --- | --- |

2.

V odstavku 1(a) se besedilo „gorilnikov z nizko emisijo in okolju prijazne postopke v kmetijstvu“ nadomesti z besedilom „gorilnikov z nizko emisijo, okolju prijazne postopke v kmetijstvu in ukrepe, za katere je znano, da zmanjšujejo emisije črnega ogljika kot sestavnega dela delcev“.

G.   Člen 5

Člen 5

| 1. | V odstavku 1(a):






  (a) | se besede „amonijaka in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev, vključno s črnim ogljikom,“ ter |
| --- | --- | --- |

1.

V odstavku 1(a):

(a)

se besede „amonijaka in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev, vključno s črnim ogljikom,“ ter

| (b) | se besede „nacionalnih zgornjih mej emisij ali“ nadomestijo z besedami „zavez za zmanjšanje emisij in“. |
| --- | --- |

(b)

se besede „nacionalnih zgornjih mej emisij ali“ nadomestijo z besedami „zavez za zmanjšanje emisij in“.

| 2. | Odstavek 1(c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | ravneh prizemnega ozona in delcev;“. |
| --- | --- | --- |

2.

Odstavek 1(c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

ravneh prizemnega ozona in delcev;“.

| 3. | V odstavku 1(d) se „6.“ nadomesti s „6, in“. |
| --- | --- |

3.

V odstavku 1(d) se „6.“ nadomesti s „6, in“.

| 4. | Vstavi se naslednji nov odstavek 1(e):






  „(e) | izboljšavah za okolje in zdravje ljudi, povezanih z izpolnjevanjem zavez za zmanjšanje emisij za leto 2020 in pozneje, kot so navedene v Prilogi II. Za države iz zemljepisnega območja EMEP bodo podatki o takšnih izboljšavah predstavljeni v navodilih, ki jih sprejme izvršni organ.“ |
| --- | --- | --- |

4.

Vstavi se naslednji nov odstavek 1(e):

„(e)

izboljšavah za okolje in zdravje ljudi, povezanih z izpolnjevanjem zavez za zmanjšanje emisij za leto 2020 in pozneje, kot so navedene v Prilogi II. Za države iz zemljepisnega območja EMEP bodo podatki o takšnih izboljšavah predstavljeni v navodilih, ki jih sprejme izvršni organ.“

| 5. | V odstavku 2(e) se:






  (a) | besede „zdravje ljudi in okolje“ nadomestijo z besedami „zdravje ljudi, okolje in podnebje“ ter |
| --- | --- | --- |

5.

V odstavku 2(e) se:

(a)

besede „zdravje ljudi in okolje“ nadomestijo z besedami „zdravje ljudi, okolje in podnebje“ ter

| (b) | se besede „povezani z onesnaževali“ nadomestijo z besedami „povezani z zmanjševanjem onesnaževal“. |
| --- | --- |

(b)

se besede „povezani z onesnaževali“ nadomestijo z besedami „povezani z zmanjševanjem onesnaževal“.

H.   Člen 6

Člen 6

| 1. | V odstavku 1(b) se besede „amonijaka in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev“. |
| --- | --- |

1.

V odstavku 1(b) se besede „amonijaka in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev“.

| 2. | V odstavku 1(f) se besede „dokumente z navodili od I do V“ nadomestijo z besedami „navodila“, besedilo „na svojem sedemnajstem zasedanju (Sklep 1999/1), z vsemi njihovimi spremembami“ pa se črta. |
| --- | --- |

2.

V odstavku 1(f) se besede „dokumente z navodili od I do V“ nadomestijo z besedami „navodila“, besedilo „na svojem sedemnajstem zasedanju (Sklep 1999/1), z vsemi njihovimi spremembami“ pa se črta.

| 3. | V odstavku 1(g) se besede „dokument z navodili VI, ki ga“ nadomestijo z besedami „navodila, ki jih“, besedilo „na svojem sedemnajstem zasedanju (Sklep 1999/1), z vsemi njegovimi spremembami“ pa se črta. |
| --- | --- |

3.

V odstavku 1(g) se besede „dokument z navodili VI, ki ga“ nadomestijo z besedami „navodila, ki jih“, besedilo „na svojem sedemnajstem zasedanju (Sklep 1999/1), z vsemi njegovimi spremembami“ pa se črta.

| 4. | V odstavku 1(h) se besede „amonijaka in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev“. |
| --- | --- |

4.

V odstavku 1(h) se besede „amonijaka in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev“.

| 5. | Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „Vsaka pogodbenica zbira in hrani podatke o:






  (a) | koncentracijah žvepla in dušikovih spojin v zunanjem zraku ter usedlinah teh snovi; |
| --- | --- | --- |

5.

Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„Vsaka pogodbenica zbira in hrani podatke o:

(a)

koncentracijah žvepla in dušikovih spojin v zunanjem zraku ter usedlinah teh snovi;

| (b) | koncentracijah ozona, hlapnih organskih spojin in delcev v zunanjem zraku ter |
| --- | --- |

(b)

koncentracijah ozona, hlapnih organskih spojin in delcev v zunanjem zraku ter

| (c) | ocenah izpostavljenosti prizemnemu ozonu in delcem, če je to mogoče. |
| --- | --- |

(c)

ocenah izpostavljenosti prizemnemu ozonu in delcem, če je to mogoče.

Vsaka pogodbenica zbira in hrani tudi podatke o učinkih vseh teh onesnaževal na zdravje ljudi, kopenske in vodne ekosisteme, material in podnebje, če je to mogoče. Pogodbenice iz zemljepisnega območja EMEP bi morale uporabljati navodila, ki jih sprejme izvršni organ. Pogodbenice zunaj zemljepisnega območja EMEP bi morale kot smernice uporabljati metodologije, razvite na podlagi delovnega načrta izvršnega organa.“

| 6. | Vstavi se naslednji nov odstavek 2a:

  „2a.   Vsaka pogodbenica, kolikor se ji to zdi primerno, bi morala tudi pripravljati in dopolnjevati evidence in napovedi emisij črnega ogljika, pri tem pa uporabljati navodila, ki jih sprejme izvršni organ.“ |
| --- | --- |

6.

Vstavi se naslednji nov odstavek 2a:

„2a.   Vsaka pogodbenica, kolikor se ji to zdi primerno, bi morala tudi pripravljati in dopolnjevati evidence in napovedi emisij črnega ogljika, pri tem pa uporabljati navodila, ki jih sprejme izvršni organ.“

I.   Člen 7

Člen 7

| 1. | V odstavku 1(a)(ii) se „(3)“ nadomesti s „(3) in (7)“. |
| --- | --- |

1.

V odstavku 1(a)(ii) se „(3)“ nadomesti s „(3) in (7)“.

| 2. | Uvodni stavek odstavka 1(b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | vsaka pogodbenica iz zemljepisnega območja EMEP redno sporoča EMEP prek izvršnega sekretarja Komisije za emisije žveplovega dioksida, dušikovih oksidov, amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev na podlagi navodil, ki jih pripravi upravni organ EMEP in sprejme izvršni organ, naslednje podatke o:“. |
| --- | --- | --- |

2.

Uvodni stavek odstavka 1(b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

vsaka pogodbenica iz zemljepisnega območja EMEP redno sporoča EMEP prek izvršnega sekretarja Komisije za emisije žveplovega dioksida, dušikovih oksidov, amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev na podlagi navodil, ki jih pripravi upravni organ EMEP in sprejme izvršni organ, naslednje podatke o:“.

| 3. | V odstavku 1(b)(i) se črtajo besede „žvepla, dušikovih oksidov, amonijaka in hlapnih organskih spojin“. |
| --- | --- |

3.

V odstavku 1(b)(i) se črtajo besede „žvepla, dušikovih oksidov, amonijaka in hlapnih organskih spojin“.

| 4. | V odstavku 1(b)(ii):






  (a) | se črtajo besede „za vsako snov“ in |
| --- | --- | --- |

4.

V odstavku 1(b)(ii):

(a)

se črtajo besede „za vsako snov“ in

| (b) | se številka „(1990)“ nadomesti z besedami „iz Priloge II“. |
| --- | --- |

(b)

se številka „(1990)“ nadomesti z besedami „iz Priloge II“.

| 5. | V odstavku 1(b)(iii) se črtajo besede „in tekočih načrtih zmanjševanja“. |
| --- | --- |

5.

V odstavku 1(b)(iii) se črtajo besede „in tekočih načrtih zmanjševanja“.

| 6. | Odstavek 1(b)(iv) se nadomesti z naslednjim:






  „(iv) | informativnem poročilu o evidencah, ki vsebuje podrobne podatke o sporočenih evidencah in napovedih glede emisij;“. |
| --- | --- | --- |

6.

Odstavek 1(b)(iv) se nadomesti z naslednjim:

„(iv)

informativnem poročilu o evidencah, ki vsebuje podrobne podatke o sporočenih evidencah in napovedih glede emisij;“.

| 7. | Vstavi se naslednji nov odstavek 1(b)a:






  „(b)a | vsaka pogodbenica iz zemljepisnega območja EMEP bi morala izvršnemu organu prek izvršnega sekretarja Komisije sporočati razpoložljive podatke o svojih programih, ki obravnavajo učinke onesnaženosti zraka na zdravje ljudi in okolje, ter programih za spremljanje ozračja in atmosfersko modeliranje v okviru konvencije, pri tem pa uporabljati navodila, ki jih sprejme izvršni organ;“. |
| --- | --- | --- |

7.

Vstavi se naslednji nov odstavek 1(b)a:

„(b)a

vsaka pogodbenica iz zemljepisnega območja EMEP bi morala izvršnemu organu prek izvršnega sekretarja Komisije sporočati razpoložljive podatke o svojih programih, ki obravnavajo učinke onesnaženosti zraka na zdravje ljudi in okolje, ter programih za spremljanje ozračja in atmosfersko modeliranje v okviru konvencije, pri tem pa uporabljati navodila, ki jih sprejme izvršni organ;“.

| 8. | Odstavek 1(c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | pogodbenice zunaj zemljepisnega območja EMEP sporočajo razpoložljive podatke o ravneh emisij, vključno za referenčno leto iz Priloge II in, kot je ustrezno, za zemljepisno območje, ki ga zajemajo njihove zaveze za zmanjšanje emisij. Pogodbenice zunaj zemljepisnega območja EMEP bi morale na zahtevo izvršnega organa dati na razpolago podatke, podobne tistim, ki so navedeni v pododstavku (b)a;“. |
| --- | --- | --- |

8.

Odstavek 1(c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

pogodbenice zunaj zemljepisnega območja EMEP sporočajo razpoložljive podatke o ravneh emisij, vključno za referenčno leto iz Priloge II in, kot je ustrezno, za zemljepisno območje, ki ga zajemajo njihove zaveze za zmanjšanje emisij. Pogodbenice zunaj zemljepisnega območja EMEP bi morale na zahtevo izvršnega organa dati na razpolago podatke, podobne tistim, ki so navedeni v pododstavku (b)a;“.

| 9. | Za pododstavkom 1(c) se doda naslednji nov pododstavek (d):






  „(d) | vsaka pogodbenica bi morala sporočati tudi podatke o svojih evidencah in napovedih glede emisij črnega ogljika, če so ti na voljo, pri tem pa uporabljati navodila, ki jih sprejme izvršni organ.“ |
| --- | --- | --- |

9.

Za pododstavkom 1(c) se doda naslednji nov pododstavek (d):

„(d)

vsaka pogodbenica bi morala sporočati tudi podatke o svojih evidencah in napovedih glede emisij črnega ogljika, če so ti na voljo, pri tem pa uporabljati navodila, ki jih sprejme izvršni organ.“

| 10. | Uvodni stavek v odstavku 3 se nadomesti z naslednjim:

  „EMEP in druga pomožna telesa izvršnemu organu na njegovo zahtevo in v časovnih rokih, ki jih ta določi, zagotovijo ustrezne podatke o:“. |
| --- | --- |

10.

Uvodni stavek v odstavku 3 se nadomesti z naslednjim:

„EMEP in druga pomožna telesa izvršnemu organu na njegovo zahtevo in v časovnih rokih, ki jih ta določi, zagotovijo ustrezne podatke o:“.

| 11. | V odstavku 3(a) se za besedama „o koncentracijah“ vstavijo besede „delcev, vključno s črnim ogljikom,“. |
| --- | --- |

11.

V odstavku 3(a) se za besedama „o koncentracijah“ vstavijo besede „delcev, vključno s črnim ogljikom,“.

| 12. | V odstavku 3(b) se besede „ozona na velike razdalje in njegovih predhodnikih.“ nadomestijo z besedami „delcev, prizemnega ozona in njihovih predhodnih snovi na velike razdalje;“. |
| --- | --- |

12.

V odstavku 3(b) se besede „ozona na velike razdalje in njegovih predhodnikih.“ nadomestijo z besedami „delcev, prizemnega ozona in njihovih predhodnih snovi na velike razdalje;“.

| 13. | Za pododstavkom 3(b) se vstavita naslednja nova pododstavka (c) in (d):






  „(c) | škodljivih učinkih na zdravje ljudi, naravne ekosisteme, material in pridelke, vključno z medsebojnim vplivom na podnebne spremembe in okolje v zvezi s snovmi iz tega protokola ter napredkom pri doseganju izboljšav za zdravje ljudi in okolje, kot je opisano v navodilih, ki jih sprejme izvršni organ, ter |
| --- | --- | --- |

13.

Za pododstavkom 3(b) se vstavita naslednja nova pododstavka (c) in (d):

„(c)

škodljivih učinkih na zdravje ljudi, naravne ekosisteme, material in pridelke, vključno z medsebojnim vplivom na podnebne spremembe in okolje v zvezi s snovmi iz tega protokola ter napredkom pri doseganju izboljšav za zdravje ljudi in okolje, kot je opisano v navodilih, ki jih sprejme izvršni organ, ter

| (d) | izračunih bilanc dušika, učinkovitosti uporabe dušika in presežkih dušika ter njihovih izboljšavah v zemljepisnem območju EMEP, upoštevajoč navodila, ki jih sprejme izvršni organ.“ |
| --- | --- |

(d)

izračunih bilanc dušika, učinkovitosti uporabe dušika in presežkih dušika ter njihovih izboljšavah v zemljepisnem območju EMEP, upoštevajoč navodila, ki jih sprejme izvršni organ.“

| 14. | Zadnji stavek odstavka 3 se črta. |
| --- | --- |

14.

Zadnji stavek odstavka 3 se črta.

| 15. | Na koncu odstavka 4 se dodajo besede „in delcev“. |
| --- | --- |

15.

Na koncu odstavka 4 se dodajo besede „in delcev“.

| 16. | V odstavku 5 se besedilo „dejanskimi koncentracijami in kritičnimi ravnmi ozona“ nadomesti z besedilom „dejanskimi koncentracijami in kritičnimi ravnmi ozona in delcev“. |
| --- | --- |

16.

V odstavku 5 se besedilo „dejanskimi koncentracijami in kritičnimi ravnmi ozona“ nadomesti z besedilom „dejanskimi koncentracijami in kritičnimi ravnmi ozona in delcev“.

| 17. | Vstavi se nov odstavek 6:

  „6.   Ne glede na člen 7(1)(b) lahko pogodbenica izvršni organ zaprosi za dovoljenje, da sporoča omejeno evidenco za določeno onesnaževalo ali onesnaževala, če:






  (a) | pogodbenica prej ni imela obveznosti glede poročanja v okviru tega protokola ali drugega protokola za navedeno onesnaževalo in |
| --- | --- | --- |

17.

Vstavi se nov odstavek 6:

„6.   Ne glede na člen 7(1)(b) lahko pogodbenica izvršni organ zaprosi za dovoljenje, da sporoča omejeno evidenco za določeno onesnaževalo ali onesnaževala, če:

(a)

pogodbenica prej ni imela obveznosti glede poročanja v okviru tega protokola ali drugega protokola za navedeno onesnaževalo in

| (b) | omejena evidenca pogodbenice vključuje vsaj vse velike točkovne vire onesnaževala ali onesnaževal na ozemlju pogodbenice ali v ustreznem območju PEMA. |
| --- | --- |

(b)

omejena evidenca pogodbenice vključuje vsaj vse velike točkovne vire onesnaževala ali onesnaževal na ozemlju pogodbenice ali v ustreznem območju PEMA.

Izvršni organ letno odobri takšno prošnjo do največ petih let od začetka veljavnosti tega protokola za pogodbenico, vendar v nobenem primeru za poročanje o emisijah za katero koli leto po letu 2019. Takšni prošnji morajo biti priloženi podatki o napredku pri razvoju popolnejše evidence v okviru letnega poročanja pogodbenice.“

J.   Člen 8

Člen 8

| 1. | V odstavku (b) se za besedama „zlasti o“ vstavijo besede „delcih, vključno s črnim ogljikom,“. |
| --- | --- |

1.

V odstavku (b) se za besedama „zlasti o“ vstavijo besede „delcih, vključno s črnim ogljikom,“.

| 2. | V odstavku (c) se besede „dušikovih spojin in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „dušikovih spojin, hlapnih organskih spojin in delcev, vključno s črnim ogljikom,“. |
| --- | --- |

2.

V odstavku (c) se besede „dušikovih spojin in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „dušikovih spojin, hlapnih organskih spojin in delcev, vključno s črnim ogljikom,“.

| 3. | Za odstavkom (d) se doda naslednji nov odstavek (d)a:






  „(d)a | boljšim znanstvenim razumevanjem možnih dodatnih koristi za ublažitev podnebnih sprememb, povezanih z možnimi scenariji zmanjševanja ravni onesnaževal zraka (kot so metan, ogljikov monoksid in črni ogljik), ki imajo kratkoročen sevalni prispevek in druge učinke na podnebje;“. |
| --- | --- | --- |

3.

Za odstavkom (d) se doda naslednji nov odstavek (d)a:

„(d)a

boljšim znanstvenim razumevanjem možnih dodatnih koristi za ublažitev podnebnih sprememb, povezanih z možnimi scenariji zmanjševanja ravni onesnaževal zraka (kot so metan, ogljikov monoksid in črni ogljik), ki imajo kratkoročen sevalni prispevek in druge učinke na podnebje;“.

| 4. | V odstavku (e) se besede „evtrofikacije in fotokemičnega onesnaževanja“ nadomestijo z besedami „evtrofikacije, fotokemičnega onesnaževanja in delcev“. |
| --- | --- |

4.

V odstavku (e) se besede „evtrofikacije in fotokemičnega onesnaževanja“ nadomestijo z besedami „evtrofikacije, fotokemičnega onesnaževanja in delcev“.

| 5. | V odstavku (f) se besede „amonijaka in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „amonijaka, hlapnih organskih spojin in drugih predhodnih snovi ozona ter delcev“. |
| --- | --- |

5.

V odstavku (f) se besede „amonijaka in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „amonijaka, hlapnih organskih spojin in drugih predhodnih snovi ozona ter delcev“.

| 6. | V odstavku (g):






  (a) | se besede „dušika in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „dušika, hlapnih organskih spojin in delcev“; |
| --- | --- | --- |

6.

V odstavku (g):

(a)

se besede „dušika in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „dušika, hlapnih organskih spojin in delcev“;

| (b) | se črtajo besede „, vključno z njihovim prispevkom h koncentracijam trdnih delcev,“ in |
| --- | --- |

(b)

se črtajo besede „, vključno z njihovim prispevkom h koncentracijam trdnih delcev,“ in

| (c) | se besede „hlapnimi organskimi spojinami in ozonom v troposferi“ nadomestijo z besedami „hlapnimi organskimi spojinami, delci in prizemnim ozonom“. |
| --- | --- |

(c)

se besede „hlapnimi organskimi spojinami in ozonom v troposferi“ nadomestijo z besedami „hlapnimi organskimi spojinami, delci in prizemnim ozonom“.

| 7. | V odstavku (k):






  (a) | se besede „okolje in zdravje ljudi“ nadomestijo z besedami „okolje, zdravje ljudi in učinke na podnebje“ ter |
| --- | --- | --- |

7.

V odstavku (k):

(a)

se besede „okolje in zdravje ljudi“ nadomestijo z besedami „okolje, zdravje ljudi in učinke na podnebje“ ter

| (b) | se besede „amonijaka in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev“. |
| --- | --- |

(b)

se besede „amonijaka in hlapnih organskih spojin“ nadomestijo z besedami „amonijaka, hlapnih organskih spojin in delcev“.

K.   Člen 10

Člen 10

| 1. | V odstavku 1 se besede „žvepla in dušikovih spojin“ nadomestijo z besedami „žvepla, dušikovih spojin in delcev“. |
| --- | --- |

1.

V odstavku 1 se besede „žvepla in dušikovih spojin“ nadomestijo z besedami „žvepla, dušikovih spojin in delcev“.

| 2. | V odstavku 2(b):






  (a) | se besede „učinkov na zdravje“ nadomestijo z besedami „učinkov na zdravje ljudi, dodatnimi koristmi za podnebje“ in |
| --- | --- | --- |

2.

V odstavku 2(b):

(a)

se besede „učinkov na zdravje“ nadomestijo z besedami „učinkov na zdravje ljudi, dodatnimi koristmi za podnebje“ in

| (b) | se za besedami „v zvezi z“ vstavi beseda „delci,“. |
| --- | --- |

(b)

se za besedami „v zvezi z“ vstavi beseda „delci,“.

| 3. | Vstavita se naslednja nova odstavka 3 in 4:

  „3.   Izvršni organ v svoje preglede na podlagi tega člena vključi oceno ukrepov za zmanjševanje emisij črnega ogljika, in sicer najpozneje na drugem zasedanju izvršnega organa po začetku veljavnosti spremembe iz Sklepa 2012/2.


  4.   Pogodbenice najpozneje na drugem zasedanju izvršnega organa po začetku veljavnosti spremembe iz Sklepa 2012/2, ocenijo ukrepe za nadzorovanje amonijaka in preučijo potrebo po spremembi Priloge IX.“ |
| --- | --- |

3.

Vstavita se naslednja nova odstavka 3 in 4:

„3.   Izvršni organ v svoje preglede na podlagi tega člena vključi oceno ukrepov za zmanjševanje emisij črnega ogljika, in sicer najpozneje na drugem zasedanju izvršnega organa po začetku veljavnosti spremembe iz Sklepa 2012/2.

4.   Pogodbenice najpozneje na drugem zasedanju izvršnega organa po začetku veljavnosti spremembe iz Sklepa 2012/2, ocenijo ukrepe za nadzorovanje amonijaka in preučijo potrebo po spremembi Priloge IX.“

L.   Člen 13

Člen 13

Člen 13 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 13

Prilagoditve

1.   Katera koli pogodbenica konvencije lahko predlaga prilagoditev Priloge II tega protokola, tako da se ji doda njeno ime skupaj z emisijskimi ravnmi, zgornjimi mejami emisij in odstotnim znižanjem emisij.

2.   Vsaka pogodbenica lahko predlaga prilagoditev njenih zavez za zmanjšanje emisij, ki so že navedene v Prilogi II. Takšen predlog mora vključevati dokazno dokumentacijo in se pregleda, kot je določeno v sklepu izvršnega organa. Ta pregled se opravi pred razpravo pogodbenic o predlogu v skladu z odstavkom 4.

3.   Vsaka pogodbenica, ki izpolnjuje pogoje iz odstavka 9 člena 3, lahko predlaga prilagoditev Priloge III, tako da se ji doda eno ali več območij PEMA ali se spremeni območje PEMA pod jurisdikcijo pogodbenice, ki je navedeno v navedeni prilogi.

4.   Predlagane prilagoditve se v pisni obliki predložijo izvršnemu sekretarju Komisije, ki jih sporoči vsem pogodbenicam. Pogodbenice razpravljajo o predlaganih prilagoditvah na naslednjem zasedanju izvršnega organa, če je izvršni sekretar pogodbenicam poslal predloge vsaj devetdeset dni pred zasedanjem.

5.   Pogodbenice, prisotne na zasedanju izvršnega organa, s soglasjem sprejmejo prilagoditve, ki začnejo veljati za vse pogodbenice tega protokola devetdeseti dan po datumu, ko izvršni sekretar Komisije uradno pisno obvesti te pogodbenice o sprejemu prilagoditve.

Člen 13a

Spremembe

1.   Vsaka pogodbenica lahko predlaga spremembe k temu protokolu.

2.   Predlagane spremembe se v pisni obliki predložijo izvršnemu sekretarju Komisije, ki jih sporoči vsem pogodbenicam. Pogodbenice razpravljajo o predlaganih spremembah na naslednjem zasedanju izvršnega organa, če je izvršni sekretar pogodbenicam poslal predloge vsaj devetdeset dni pred zasedanjem.

3.   Pogodbenice, prisotne na zasedanju izvršnega organa, s soglasjem sprejmejo spremembe tega protokola, razen sprememb prilog I in III, in te spremembe za pogodbenice, ki so jih sprejele, začnejo veljati devetdeseti dan po tem, ko sta dve tretjini tistih pogodbenic, ki so bile v času sprejetja sprememb že pogodbenice, deponirali svoje listine o njihovem sprejetju pri depozitarju. Za vsako drugo pogodbenico začnejo spremembe veljati devetdeseti dan po datumu, ko ta pogodbenica deponira listino o sprejetju.

4.   Spremembe prilog I in III tega protokola se sprejmejo s soglasjem pogodbenic, ki so prisotne na zasedanju izvršnega organa. Po poteku sto osemdesetih dni po datumu, ko izvršni sekretar Komisije o spremembi obvesti vse pogodbenice, začne sprememba katere koli priloge veljati za pogodbenice, ki depozitarju niso poslale obvestila v skladu z določbami odstavka 5 tega člena, če takega obvestila ni poslalo najmanj šestnajst pogodbenic.

5.   Vsaka pogodbenica, ki ne more odobriti spremembe Priloge I in/ali Priloge III, o tem pisno uradno obvesti depozitarja v devetdesetih dneh po datumu obvestila o sprejetju spremembe. Depozitar o vsakem takem prejetem uradnem obvestilu nemudoma obvesti vse pogodbenice. Pogodbenica lahko svoje predhodno uradno obvestilo kadar koli nadomesti s sprejetjem spremembe, sprememba take priloge pa za to pogodbenico začne veljati po deponiranju listine o sprejetju pri depozitarju.

6.   Za pogodbenice, ki so spremembo sprejele, postopek iz odstavka 7 nadomesti postopek iz odstavka 3 v zvezi s spremembami prilog od IV do XI.

7.   Spremembe prilog od IV do XI se sprejmejo s soglasjem pogodbenic, ki so prisotne na zasedanju izvršnega organa. Po poteku enega leta od datuma, ko izvršni sekretar Komisije o spremembi obvesti vse pogodbenice, začne sprememba katere koli od teh prilog veljati za pogodbenice, ki depozitarju niso poslale obvestila v skladu z določbami iz pododstavka (a):

| (a) | vsaka pogodbenica, ki ne more odobriti spremembe prilog od IV do XI, o tem pisno uradno obvesti depozitarja v enem letu po datumu obvestila o sprejetju spremembe. Depozitar o vsakem takem prejetem uradnem obvestilu nemudoma obvesti vse pogodbenice. Pogodbenica lahko svoje prejšnje uradno obvestilo kadar koli nadomesti s sprejetjem spremembe, sprememba te priloge pa za to pogodbenico začne veljati po deponiranju listine o sprejetju pri depozitarju; |
| --- | --- |

(a)

vsaka pogodbenica, ki ne more odobriti spremembe prilog od IV do XI, o tem pisno uradno obvesti depozitarja v enem letu po datumu obvestila o sprejetju spremembe. Depozitar o vsakem takem prejetem uradnem obvestilu nemudoma obvesti vse pogodbenice. Pogodbenica lahko svoje prejšnje uradno obvestilo kadar koli nadomesti s sprejetjem spremembe, sprememba te priloge pa za to pogodbenico začne veljati po deponiranju listine o sprejetju pri depozitarju;

| (b) | sprememba prilog od IV do XI ne začne veljati, če skupno šestnajst ali več pogodbenic bodisi:






  (i) | pošlje uradno obvestilo v skladu z določbami iz pododstavka (a) ali |
| --- | --- | --- |

(b)

sprememba prilog od IV do XI ne začne veljati, če skupno šestnajst ali več pogodbenic bodisi:

(i)

pošlje uradno obvestilo v skladu z določbami iz pododstavka (a) ali

| (ii) | ne sprejme postopka iz tega odstavka in še ni deponiralo listine o sprejetju v skladu z določbami iz odstavka 3.“ |
| --- | --- |

(ii)

ne sprejme postopka iz tega odstavka in še ni deponiralo listine o sprejetju v skladu z določbami iz odstavka 3.“

M.   Člen 15

Člen 15

Doda se nov odstavek 4:

„4.   Če se država ali organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje ne namerava zavezati k uporabi postopkov iz odstavka 7 člena 13a v zvezi s spremembami prilog IV–XI, to navede v svoji listini o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu.“

N.   Novi člen 18a

Novi člen 18a

Za členom 18 se vstavi nov člen 18a:

„Člen 18a

Prenehanje veljavnosti protokolov

Ko vse pogodbenice katerega koli od naslednjih protokolov deponirajo svoje listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola ali pristopu k njemu pri depozitarju v skladu s členom 15, navedeni protokol preneha veljati:

| (a) | Helsinški protokol iz leta 1985 o zmanjševanju emisij žvepla ali njihovih čezmejnih tokov za najmanj 30 %; |
| --- | --- |

(a)

Helsinški protokol iz leta 1985 o zmanjševanju emisij žvepla ali njihovih čezmejnih tokov za najmanj 30 %;

| (b) | Protokol iz Sofije iz leta 1988 o nadzoru nad emisijami dušikovih oksidov ali njihovih čezmejnih tokov; |
| --- | --- |

(b)

Protokol iz Sofije iz leta 1988 o nadzoru nad emisijami dušikovih oksidov ali njihovih čezmejnih tokov;

| (c) | Ženevski protokol iz leta 1991 o nadzoru nad emisijami hlapnih organskih spojin ali njihovih čezmejnih tokov; |
| --- | --- |

(c)

Ženevski protokol iz leta 1991 o nadzoru nad emisijami hlapnih organskih spojin ali njihovih čezmejnih tokov;

| (d) | Protokol iz Osla iz leta 1994 o nadaljnjem zmanjševanju emisij žvepla.“ |
| --- | --- |

(d)

Protokol iz Osla iz leta 1994 o nadaljnjem zmanjševanju emisij žvepla.“

O.   Priloga II

Priloga II

Besedilo Priloge II se nadomesti z naslednjim:

„Zaveze za zmanjšanje emisij

| 1. | Zaveze za zmanjšanje emisij, navedene v spodnjih razpredelnicah, se nanašajo na določbe iz odstavkov 1 in 10 člena 3 tega protokola. |
| --- | --- |

1.

| 2. | V razpredelnici 1 so navedene zgornje meje emisij žveplovega dioksida (SO2), dušikovih oksidov (NOx), amonijaka (NH3) in hlapnih organskih spojin (HOS) za obdobje od leta 2010 do leta 2020, izražene v tisoč tonah, za pogodbenice, ki so ta protokol ratificirale pred letom 2010. |
| --- | --- |

2.

| 3. | V razpredelnicah 2 do 6 so navedene zaveze za zmanjšanje emisij SO2, NOx, NH3, HOS in delcev PM2,5 za leto 2020 in pozneje. Te zaveze so izražene kot odstotna znižanja glede na raven emisij iz leta 2005. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ocene emisij za leto 2005, navedene v razpredelnicah 2 do 6, so izražene v tisoč tonah in so najnovejši najboljši razpoložljivi podatki, ki so jih pogodbenice sporočile v letu 2012. Te ocene so navedene samo informativno in jih pogodbenice lahko posodobijo v okviru svojega sporočanja podatkov o emisijah na podlagi tega protokola, če so na voljo boljši podatki. Sekretariat bo na spletnem mestu konvencije v informativne namene objavil razpredelnico najnovejših ocen, ki jih sporočijo pogodbenice, ter jo vzdrževal in redno posodabljal. Zaveze za odstotna znižanja emisij, navedene v razpredelnicah 2 do 6, se navezujejo na najnovejše ocene iz leta 2005, ki so jih pogodbenice sporočile izvršnemu sekretarju Komisije. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Če pogodbenica v določenem letu ugotovi, da zaradi izjemno mrzle zime, izjemno suhega poletja ali nepredvidenih sprememb v gospodarskih dejavnostih, kot so izgube zmogljivosti sistema oskrbe z električno energijo doma ali v sosednji državi, ne more izpolniti svoje zaveze za zmanjšanje emisij, lahko navedene zaveze izpolni tako, da izračuna povprečje svojih nacionalnih letnih emisij za zadevno, predhodno in naslednje leto, če to povprečje ne presega njene zaveze. |
| --- | --- |

5.

Razpredelnica 1

Zgornje meje emisij za obdobje od leta 2010 do leta 2020 za pogodbenice, ki so ta protokol ratificirale pred letom 2010 (izražene v tisoč tonah letno)

| | Pogodbenica | Ratifikacija | SO2 | NOx | NH3 | HOS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Belgija | 2007 | 106 | 181 | 74 | 144 |
| 2 | Bolgarija | 2005 | 856 | 266 | 108 | 185 |
| 3 | Hrvaška | 2008 | 70 | 87 | 30 | 90 |
| 4 | Ciper | 2007 | 39 | 23 | 9 | 14 |
| 5 | Češka | 2004 | 283 | 286 | 101 | 220 |
| 6 | Danska | 2002 | 55 | 127 | 69 | 85 |
| 7 | Finska | 2003 | 116 | 170 | 31 | 130 |
| 8 | Francija | 2007 | 400 | 860 | 780 | 1 100 |
| 9 | Nemčija | 2004 | 550 | 1 081 | 550 | 995 |
| 10 | Madžarska | 2006 | 550 | 198 | 90 | 137 |
| 11 | Latvija | 2004 | 107 | 84 | 44 | 136 |
| 12 | Litva | 2004 | 145 | 110 | 84 | 92 |
| 13 | Luksemburg | 2001 | 4 | 11 | 7 | 9 |
| 14 | Nizozemska | 2004 | 50 | 266 | 128 | 191 |
| 15 | Norveška | 2002 | 22 | 156 | 23 | 195 |
| 16 | Portugalska | 2005 | 170 | 260 | 108 | 202 |
| 17 | Romunija | 2003 | 918 | 437 | 210 | 523 |
| 18 | Slovaška | 2005 | 110 | 130 | 39 | 140 |
| 19 | Slovenija | 2004 | 27 | 45 | 20 | 40 |
| 20 | Španija (1) | 2005 | 774 | 847 | 353 | 669 |
| 21 | Švedska | 2002 | 67 | 148 | 57 | 241 |
| 22 | Švica | 2005 | 26 | 79 | 63 | 144 |
| 23 | Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska | 2005 | 625 | 1 181 | 297 | 1 200 |
| 24 | Združene države Amerike | 2004 | (2) | (3) | | (4) |
| 25 | Evropska unija | 2003 | 7 832 | 8 180 | 4 294 | 7 585 |

Pogodbenica

Ratifikacija

SO2

NOx

NH3

HOS

1

Belgija

2007

106

181

74

144

2

Bolgarija

2005

856

266

108

185

3

Hrvaška

2008

70

87

30

90

4

Ciper

2007

39

23

9

14

5

Češka

2004

283

286

101

220

6

Danska

2002

55

127

69

85

7

Finska

2003

116

170

31

130

8

Francija

2007

400

860

780

1 100

9

Nemčija

2004

550

1 081

550

995

10

Madžarska

2006

550

198

90

137

11

Latvija

2004

107

84

44

136

12

Litva

2004

145

110

84

92

13

Luksemburg

2001

4

11

7

9

14

Nizozemska

2004

50

266

128

191

15

Norveška

2002

22

156

23

195

16

Portugalska

2005

170

260

108

202

17

Romunija

2003

918

437

210

523

18

Slovaška

2005

110

130

39

140

19

Slovenija

2004

27

45

20

40

20

Španija (1)

2005

774

847

353

669

21

Švedska

2002

67

148

57

241

22

Švica

2005

26

79

63

144

23

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska

2005

625

1 181

297

1 200

24

Združene države Amerike

2004

(2)

(3)

(4)

25

Evropska unija

2003

7 832

8 180

4 294

7 585

Razpredelnica 2

Zaveze za zmanjšanje emisij žveplovega dioksida za leto 2020 in pozneje

| | Pogodbenica konvencije | Ravni emisij iz leta 2005 v tisoč tonah SO2 | Zmanjšanje glede na raven iz leta 2005 (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Avstrija | 27 | 26 |
| 2 | Belorusija | 79 | 20 |
| 3 | Belgija | 145 | 43 |
| 4 | Bolgarija | 777 | 78 |
| 5 | Kanada (5) | | |
| 6 | Hrvaška | 63 | 55 |
| 7 | Ciper | 38 | 83 |
| 8 | Češka | 219 | 45 |
| 9 | Danska | 23 | 35 |
| 10 | Estonija | 76 | 32 |
| 11 | Finska | 69 | 30 |
| 12 | Francija | 467 | 55 |
| 13 | Nemčija | 517 | 21 |
| 14 | Grčija | 542 | 74 |
| 15 | Madžarska | 129 | 46 |
| 16 | Irska | 71 | 65 |
| 17 | Italija | 403 | 35 |
| 18 | Latvija | 6,7 | 8 |
| 19 | Litva | 44 | 55 |
| 20 | Luksemburg | 2,5 | 34 |
| 21 | Malta | 11 | 77 |
| 22 | Nizozemska (6) | 65 | 28 |
| 23 | Norveška | 24 | 10 |
| 24 | Poljska | 1 224 | 59 |
| 25 | Portugalska | 177 | 63 |
| 26 | Romunija | 643 | 77 |
| 27 | Slovaška | 89 | 57 |
| 28 | Slovenija | 40 | 63 |
| 29 | Španija (6) | 1 282 | 67 |
| 30 | Švedska | 36 | 22 |
| 31 | Švica | 17 | 21 |
| 32 | Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska | 706 | 59 |
| 33 | Združene države Amerike (7) | | |
| 34 | Evropska unija | 7 828 | 59 |

Pogodbenica konvencije

Ravni emisij iz leta 2005 v tisoč tonah SO2

Zmanjšanje glede na raven iz leta 2005 (%)

1

Avstrija

27

26

2

Belorusija

79

20

3

Belgija

145

43

4

Bolgarija

777

78

5

Kanada (5)

6

Hrvaška

63

55

7

Ciper

38

83

8

Češka

219

45

9

Danska

23

35

10

Estonija

76

32

11

Finska

69

30

12

Francija

467

55

13

Nemčija

517

21

14

Grčija

542

74

15

Madžarska

129

46

16

Irska

71

65

17

Italija

403

35

18

Latvija

6,7

8

19

Litva

44

55

20

Luksemburg

2,5

34

21

Malta

11

77

22

Nizozemska (6)

65

28

23

Norveška

24

10

24

Poljska

1 224

59

25

Portugalska

177

63

26

Romunija

643

77

27

Slovaška

89

57

28

Slovenija

40

63

29

Španija (6)

1 282

67

30

Švedska

36

22

31

Švica

17

21

32

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska

706

59

33

Združene države Amerike (7)

34

Evropska unija

7 828

59

Razpredelnica 3

Zaveze za zmanjšanje emisij dušikovih oksidov za leto 2020 in pozneje
   (8)

| | Pogodbenica konvencije | Ravni emisij iz leta 2005 v tisoč tonah NO2 | Zmanjšanje glede na raven iz leta 2005 (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Avstrija | 231 | 37 |
| 2 | Belorusija | 171 | 25 |
| 3 | Belgija | 291 | 41 |
| 4 | Bolgarija | 154 | 41 |
| 5 | Kanada (9) | | |
| 6 | Hrvaška | 81 | 31 |
| 7 | Ciper | 21 | 44 |
| 8 | Češka | 286 | 35 |
| 9 | Danska | 181 | 56 |
| 10 | Estonija | 36 | 18 |
| 11 | Finska | 177 | 35 |
| 12 | Francija | 1 430 | 50 |
| 13 | Nemčija | 1 464 | 39 |
| 14 | Grčija | 419 | 31 |
| 15 | Madžarska | 203 | 34 |
| 16 | Irska | 127 | 49 |
| 17 | Italija | 1 212 | 40 |
| 18 | Latvija | 37 | 32 |
| 19 | Litva | 58 | 48 |
| 20 | Luksemburg | 19 | 43 |
| 21 | Malta | 9,3 | 42 |
| 22 | Nizozemska (10) | 370 | 45 |
| 23 | Norveška | 200 | 23 |
| 24 | Poljska | 866 | 30 |
| 25 | Portugalska | 256 | 36 |
| 26 | Romunija | 309 | 45 |
| 27 | Slovaška | 102 | 36 |
| 28 | Slovenija | 47 | 39 |
| 29 | Španija (10) | 1 292 | 41 |
| 30 | Švedska | 174 | 36 |
| 31 | Švica (11) | 94 | 41 |
| 32 | Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska | 1 580 | 55 |
| 33 | Združene države Amerike (12) | | |
| 34 | Evropska unija | 11 354 | 42 |

Pogodbenica konvencije

Ravni emisij iz leta 2005 v tisoč tonah NO2

Zmanjšanje glede na raven iz leta 2005 (%)

1

Avstrija

231

37

2

Belorusija

171

25

3

Belgija

291

41

4

Bolgarija

154

41

5

Kanada (9)

6

Hrvaška

81

31

7

Ciper

21

44

8

Češka

286

35

9

Danska

181

56

10

Estonija

36

18

11

Finska

177

35

12

Francija

1 430

50

13

Nemčija

1 464

39

14

Grčija

419

31

15

Madžarska

203

34

16

Irska

127

49

17

Italija

1 212

40

18

Latvija

37

32

19

Litva

58

48

20

Luksemburg

19

43

21

Malta

9,3

42

22

Nizozemska (10)

370

45

23

Norveška

200

23

24

Poljska

866

30

25

Portugalska

256

36

26

Romunija

309

45

27

Slovaška

102

36

28

Slovenija

47

39

29

Španija (10)

1 292

41

30

Švedska

174

36

31

Švica (11)

94

41

32

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska

1 580

55

33

Združene države Amerike (12)

34

Evropska unija

11 354

42

Razpredelnica 4

Zaveze za zmanjšanje emisij amonijaka za leto 2020 in pozneje

| | Pogodbenica konvencije | Ravni emisij iz leta 2005 v tisoč tonah NH3 | Zmanjšanje glede na raven iz leta 2005 (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Avstrija | 63 | 1 |
| 2 | Belorusija | 136 | 7 |
| 3 | Belgija | 71 | 2 |
| 4 | Bolgarija | 60 | 3 |
| 5 | Hrvaška | 40 | 1 |
| 6 | Ciper | 5,8 | 10 |
| 7 | Češka | 82 | 7 |
| 8 | Danska | 83 | 24 |
| 9 | Estonija | 9,8 | 1 |
| 10 | Finska | 39 | 20 |
| 11 | Francija | 661 | 4 |
| 12 | Nemčija | 573 | 5 |
| 13 | Grčija | 68 | 7 |
| 14 | Madžarska | 80 | 10 |
| 15 | Irska | 109 | 1 |
| 16 | Italija | 416 | 5 |
| 17 | Latvija | 16 | 1 |
| 18 | Litva | 39 | 10 |
| 19 | Luksemburg | 5,0 | 1 |
| 20 | Malta | 1,6 | 4 |
| 21 | Nizozemska (13) | 141 | 13 |
| 22 | Norveška | 23 | 8 |
| 23 | Poljska | 270 | 1 |
| 24 | Portugalska | 50 | 7 |
| 25 | Romunija | 199 | 13 |
| 26 | Slovaška | 29 | 15 |
| 27 | Slovenija | 18 | 1 |
| 28 | Španija (13) | 365 | 3 |
| 29 | Švedska | 55 | 15 |
| 30 | Švica | 64 | 8 |
| 31 | Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska | 307 | 8 |
| 32 | Evropska unija | 3 813 | 6 |

Pogodbenica konvencije

Ravni emisij iz leta 2005 v tisoč tonah NH3

Zmanjšanje glede na raven iz leta 2005 (%)

1

Avstrija

63

1

2

Belorusija

136

7

3

Belgija

71

2

4

Bolgarija

60

3

5

Hrvaška

40

1

6

Ciper

5,8

10

7

Češka

82

7

8

Danska

83

24

9

Estonija

9,8

1

10

Finska

39

20

11

Francija

661

4

12

Nemčija

573

5

13

Grčija

68

7

14

Madžarska

80

10

15

Irska

109

1

16

Italija

416

5

17

Latvija

16

1

18

Litva

39

10

19

Luksemburg

5,0

1

20

Malta

1,6

4

21

Nizozemska (13)

141

13

22

Norveška

23

8

23

Poljska

270

1

24

Portugalska

50

7

25

Romunija

199

13

26

Slovaška

29

15

27

Slovenija

18

1

28

Španija (13)

365

3

29

Švedska

55

15

30

Švica

64

8

31

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska

307

8

32

Evropska unija

3 813

6

Razpredelnica 5

Zaveze za zmanjšanje emisij hlapnih organskih spojin za leto 2020 in pozneje

| | Pogodbenica konvencije | Ravni emisij iz leta 2005 v tisoč tonah HOS | Zmanjšanje glede na raven iz leta 2005 (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Avstrija | 162 | 21 |
| 2 | Belorusija | 349 | 15 |
| 3 | Belgija | 143 | 21 |
| 4 | Bolgarija | 158 | 21 |
| 5 | Kanada (14) | | |
| 6 | Hrvaška | 101 | 34 |
| 7 | Ciper | 14 | 45 |
| 8 | Češka | 182 | 18 |
| 9 | Danska | 110 | 35 |
| 10 | Estonija | 41 | 10 |
| 11 | Finska | 131 | 35 |
| 12 | Francija | 1 232 | 43 |
| 13 | Nemčija | 1 143 | 13 |
| 14 | Grčija | 222 | 54 |
| 15 | Madžarska | 177 | 30 |
| 16 | Irska | 57 | 25 |
| 17 | Italija | 1 286 | 35 |
| 18 | Latvija | 73 | 27 |
| 19 | Litva | 84 | 32 |
| 20 | Luksemburg | 9,8 | 29 |
| 21 | Malta | 3,3 | 23 |
| 22 | Nizozemska (15) | 182 | 8 |
| 23 | Norveška | 218 | 40 |
| 24 | Poljska | 593 | 25 |
| 25 | Portugalska | 207 | 18 |
| 26 | Romunija | 425 | 25 |
| 27 | Slovaška | 73 | 18 |
| 28 | Slovenija | 37 | 23 |
| 29 | Španija (15) | 809 | 22 |
| 30 | Švedska | 197 | 25 |
| 31 | Švica (16) | 103 | 30 |
| 32 | Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska | 1 088 | 32 |
| 33 | Združene države Amerike (17) | | |
| 34 | Evropska unija | 8 842 | 28 |

Pogodbenica konvencije

Ravni emisij iz leta 2005 v tisoč tonah HOS

Zmanjšanje glede na raven iz leta 2005 (%)

1

Avstrija

162

21

2

Belorusija

349

15

3

Belgija

143

21

4

Bolgarija

158

21

5

Kanada (14)

6

Hrvaška

101

34

7

Ciper

14

45

8

Češka

182

18

9

Danska

110

35

10

Estonija

41

10

11

Finska

131

35

12

Francija

1 232

43

13

Nemčija

1 143

13

14

Grčija

222

54

15

Madžarska

177

30

16

Irska

57

25

17

Italija

1 286

35

18

Latvija

73

27

19

Litva

84

32

20

Luksemburg

9,8

29

21

Malta

3,3

23

22

Nizozemska (15)

182

8

23

Norveška

218

40

24

Poljska

593

25

25

Portugalska

207

18

26

Romunija

425

25

27

Slovaška

73

18

28

Slovenija

37

23

29

Španija (15)

809

22

30

Švedska

197

25

31

Švica (16)

103

30

32

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska

1 088

32

33

Združene države Amerike (17)

34

Evropska unija

8 842

28

Razpredelnica 6

Zaveze za zmanjšanje emisij delcev PM2,5 za leto 2020 in pozneje

| | Pogodbenica konvencije | Ravni emisij iz leta 2005 v tisoč tonah delcev PM2,5 | Zmanjšanje glede na raven iz leta 2005 (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Avstrija | 22 | 20 |
| 2 | Belorusija | 46 | 10 |
| 3 | Belgija | 24 | 20 |
| 4 | Bolgarija | 44 | 20 |
| 5 | Kanada (18) | | |
| 6 | Hrvaška | 13 | 18 |
| 7 | Ciper | 2,9 | 46 |
| 8 | Češka | 22 | 17 |
| 9 | Danska | 25 | 33 |
| 10 | Estonija | 20 | 15 |
| 11 | Finska | 36 | 30 |
| 12 | Francija | 304 | 27 |
| 13 | Nemčija | 121 | 26 |
| 14 | Grčija | 56 | 35 |
| 15 | Madžarska | 31 | 13 |
| 16 | Irska | 11 | 18 |
| 17 | Italija | 166 | 10 |
| 18 | Latvija | 27 | 16 |
| 19 | Litva | 8,7 | 20 |
| 20 | Luksemburg | 3,1 | 15 |
| 21 | Malta | 1,3 | 25 |
| 22 | Nizozemska (19) | 21 | 37 |
| 23 | Norveška | 52 | 30 |
| 24 | Poljska | 133 | 16 |
| 25 | Portugalska | 65 | 15 |
| 26 | Romunija | 106 | 28 |
| 27 | Slovaška | 37 | 36 |
| 28 | Slovenija | 14 | 25 |
| 29 | Španija (19) | 93 | 15 |
| 30 | Švedska | 29 | 19 |
| 31 | Švica | 11 | 26 |
| 32 | Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska | 81 | 30 |
| 33 | Združene države Amerike (20) | | |
| 34 | Evropska unija | 1 504 | 22 |

Pogodbenica konvencije

Ravni emisij iz leta 2005 v tisoč tonah delcev PM2,5

Zmanjšanje glede na raven iz leta 2005 (%)

1

Avstrija

22

20

2

Belorusija

46

10

3

Belgija

24

20

4

Bolgarija

44

20

5

Kanada (18)

6

Hrvaška

13

18

7

Ciper

2,9

46

8

Češka

22

17

9

Danska

25

33

10

Estonija

20

15

11

Finska

36

30

12

Francija

304

27

13

Nemčija

121

26

14

Grčija

56

35

15

Madžarska

31

13

16

Irska

11

18

17

Italija

166

10

18

Latvija

27

16

19

Litva

8,7

20

20

Luksemburg

3,1

15

21

Malta

1,3

25

22

Nizozemska (19)

21

37

23

Norveška

52

30

24

Poljska

133

16

25

Portugalska

65

15

26

Romunija

106

28

27

Slovaška

37

36

28

Slovenija

14

25

29

Španija (19)

93

15

30

Švedska

29

19

31

Švica

11

26

32

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska

81

30

33

Združene države Amerike (20)

34

Evropska unija

1 504

22

P.   Priloga III

Priloga III

| 1. | V stavku pod naslovom se besedilo „je navedeno to zemljepisno območje PEMA“ nadomesti z besedilom „so navedena naslednja območja PEMA“. |
| --- | --- |

1.

V stavku pod naslovom se besedilo „je navedeno to zemljepisno območje PEMA“ nadomesti z besedilom „so navedena naslednja območja PEMA“.

| 2. | Pred besedilom v zvezi z območjem PEMA Ruske federacije se vstavita nov podnaslov in odstavek:


  „PEMA Kanade

  Območje PEMA Kanade za žveplo je območje, ki obsega 1 milijon kvadratnih kilometrov, in sicer celotno območje provinc Otok princa Edvarda, Nova Škotska in Novi Brunswick, celotno območje province Québec južno od ravne linije med mestom Havre-St. Pierre na severni obali Zaliva sv. Lovrenca in točko, kjer meja Québec-Ontario seka obalno črto zaliva James Bay, ter celotno območje province Ontario južno od ravne linije med točko, kjer meja Ontario-Québec seka obalno črto zaliva James Bay in reko Nipigon blizu severne obale jezera Lake Superior.“ |
| --- | --- |

2.

Pred besedilom v zvezi z območjem PEMA Ruske federacije se vstavita nov podnaslov in odstavek:

„PEMA Kanade

„PEMA Kanade

Območje PEMA Kanade za žveplo je območje, ki obsega 1 milijon kvadratnih kilometrov, in sicer celotno območje provinc Otok princa Edvarda, Nova Škotska in Novi Brunswick, celotno območje province Québec južno od ravne linije med mestom Havre-St. Pierre na severni obali Zaliva sv. Lovrenca in točko, kjer meja Québec-Ontario seka obalno črto zaliva James Bay, ter celotno območje province Ontario južno od ravne linije med točko, kjer meja Ontario-Québec seka obalno črto zaliva James Bay in reko Nipigon blizu severne obale jezera Lake Superior.“

| 3. | Odstavek pod podnaslovom „PEMA Ruske federacije“ se nadomesti z naslednjim:

  „PEMA Ruske federacije obsega evropsko ozemlje Ruske federacije. Evropsko ozemlje Ruske federacije je del ozemlja Rusije znotraj upravnih in zemljepisnih meja sestavnih enot Ruske federacije, ki so v vzhodni Evropi in mejijo na azijsko celino v skladu s tradicionalno mejo, ki poteka s severa na jug vzdolž gorovja Ural in meje s Kazahstanom do Kaspijskega morja, nato pa vzdolž državne meje z Azerbajdžanom in Gruzijo na Severnem Kavkazu do Črnega morja.“ |
| --- | --- |

3.

Odstavek pod podnaslovom „PEMA Ruske federacije“ se nadomesti z naslednjim:

„PEMA Ruske federacije obsega evropsko ozemlje Ruske federacije. Evropsko ozemlje Ruske federacije je del ozemlja Rusije znotraj upravnih in zemljepisnih meja sestavnih enot Ruske federacije, ki so v vzhodni Evropi in mejijo na azijsko celino v skladu s tradicionalno mejo, ki poteka s severa na jug vzdolž gorovja Ural in meje s Kazahstanom do Kaspijskega morja, nato pa vzdolž državne meje z Azerbajdžanom in Gruzijo na Severnem Kavkazu do Črnega morja.“

Q.   Priloga IV

Priloga IV

| 1. | Besedilo Priloge IV se nadomesti z naslednjim:


  „Mejne vrednosti emisij žvepla iz nepremičnih virov









  1. | Oddelek A se nanaša na vse pogodbenice, razen Kanado in Združene države Amerike, oddelek B se nanaša na Kanado, oddelek C pa na Združene države Amerike. |
| --- | --- | --- |

1.

Besedilo Priloge IV se nadomesti z naslednjim:

„Mejne vrednosti emisij žvepla iz nepremičnih virov

„Mejne vrednosti emisij žvepla iz nepremičnih virov

1.

Oddelek A se nanaša na vse pogodbenice, razen Kanado in Združene države Amerike, oddelek B se nanaša na Kanado, oddelek C pa na Združene države Amerike.

A.   Vse pogodbenice, razen Kanade in Združenih držav Amerike

Vse pogodbenice, razen Kanade in Združenih držav Amerike

| 2. | V tem oddelku ‚mejna vrednost emisij‘ (MVE) pomeni količino SO2 (ali SOx, kjer je tako navedeno), ki jo vsebujejo odpadni plini iz naprave in ki ne sme biti presežena. Če ni drugače določeno, se izračuna kot masa SO2 (SOx, izražen kot SO2) na prostornino odpadnih plinov (izraženo kot mg/m3) pri privzetih standardnih pogojih za temperaturo in tlak za suhi plin (prostornina pri 273,15 K, 101,3 kPa). V zvezi s količino kisika v odpadnem plinu se uporabljajo v spodnjih razpredelnicah navedene vrednosti za vsako kategorijo vira. Razredčevanje za zmanjšanje koncentracij onesnaževal v odpadnih plinih ni dovoljeno. Zagon, ustavitev in vzdrževanje opreme so izvzeti. |
| --- | --- |

2.

V tem oddelku ‚mejna vrednost emisij‘ (MVE) pomeni količino SO2

x

2

x

2

3

| 3. | Preveri se skladnost z mejnimi vrednostmi emisij, najnižjimi stopnjami razžveplevanja, stopnjami zajema žvepla in mejnimi vrednostmi za vsebnost žvepla:






  (a) | emisije se spremljajo z meritvami ali z izračuni, če ti dosežejo vsaj enako točnost. Skladnost z mejnimi vrednostmi emisij se preverja z neprekinjenimi ali sekvenčnimi meritvami, atestiranjem ali katero koli drugo tehnično zanesljivo metodo, vključno s preverjenimi metodami izračunavanja. Pri neprekinjenih meritvah se skladnost z mejnimi vrednostmi emisij doseže, če potrjeno mesečno povprečje emisij ne preseže mejne vrednosti, razen če je za posamezno kategorijo virov določeno drugače. Pri sekvenčnih meritvah ali drugih ustreznih postopkih ugotavljanja ali izračunavanja se skladnost z mejnimi vrednostmi emisij doseže, če srednja vrednost, ki temelji na ustreznem številu meritev v reprezentativnih razmerah, ne preseže mejne vrednosti emisij. Pri preverjanju se lahko upošteva nenatančnost merilnih metod; |
| --- | --- | --- |

3.

Preveri se skladnost z mejnimi vrednostmi emisij, najnižjimi stopnjami razžveplevanja, stopnjami zajema žvepla in mejnimi vrednostmi za vsebnost žvepla:

(a)

emisije se spremljajo z meritvami ali z izračuni, če ti dosežejo vsaj enako točnost. Skladnost z mejnimi vrednostmi emisij se preverja z neprekinjenimi ali sekvenčnimi meritvami, atestiranjem ali katero koli drugo tehnično zanesljivo metodo, vključno s preverjenimi metodami izračunavanja. Pri neprekinjenih meritvah se skladnost z mejnimi vrednostmi emisij doseže, če potrjeno mesečno povprečje emisij ne preseže mejne vrednosti, razen če je za posamezno kategorijo virov določeno drugače. Pri sekvenčnih meritvah ali drugih ustreznih postopkih ugotavljanja ali izračunavanja se skladnost z mejnimi vrednostmi emisij doseže, če srednja vrednost, ki temelji na ustreznem številu meritev v reprezentativnih razmerah, ne preseže mejne vrednosti emisij. Pri preverjanju se lahko upošteva nenatančnost merilnih metod;

| (b) | v primeru kurilnih naprav, za katere se uporabljajo najnižje stopnje razžveplevanja iz odstavka 5(a)(ii), se redno spremlja tudi vsebnost žvepla v gorivu, pristojne organe pa je treba redno obveščati o bistvenih spremembah vrste uporabljenega goriva. Za stopnje razžveplevanja se uporabljajo mesečne povprečne vrednosti; |
| --- | --- |

(b)

v primeru kurilnih naprav, za katere se uporabljajo najnižje stopnje razžveplevanja iz odstavka 5(a)(ii), se redno spremlja tudi vsebnost žvepla v gorivu, pristojne organe pa je treba redno obveščati o bistvenih spremembah vrste uporabljenega goriva. Za stopnje razžveplevanja se uporabljajo mesečne povprečne vrednosti;

| (c) | skladnost z najnižjo stopnjo zajema žvepla se preverja z rednimi meritvami ali katero koli drugo tehnično zanesljivo metodo; |
| --- | --- |

(c)

skladnost z najnižjo stopnjo zajema žvepla se preverja z rednimi meritvami ali katero koli drugo tehnično zanesljivo metodo;

| (d) | skladnost z mejnimi vrednostmi žvepla za plinsko olje se preverja z rednimi ciljno usmerjenimi meritvami. |
| --- | --- |

(d)

skladnost z mejnimi vrednostmi žvepla za plinsko olje se preverja z rednimi ciljno usmerjenimi meritvami.

| 4. | Spremljanje pomembnih onesnaževal in meritve Parametrov postopka, pa tudi zagotavljanje kakovosti avtomatiziranih merilnih sistemov ter referenčne meritve za kalibracijo teh sistemov se izvedejo skladno s standardi Evropskega odbora za standardizacijo (CEN). Če standardi CEN niso na voljo, se uporabljajo standardi Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) oziroma nacionalni ali mednarodni standardi, ki bodo zagotovili z znanstvenega vidika enako kakovostne podatke. |
| --- | --- |

4.

Spremljanje pomembnih onesnaževal in meritve Parametrov postopka, pa tudi zagotavljanje kakovosti avtomatiziranih merilnih sistemov ter referenčne meritve za kalibracijo teh sistemov se izvedejo skladno s standardi Evropskega odbora za standardizacijo (CEN). Če standardi CEN niso na voljo, se uporabljajo standardi Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) oziroma nacionalni ali mednarodni standardi, ki bodo zagotovili z znanstvenega vidika enako kakovostne podatke.

| 5. | Naslednji pododstavki določajo posebne določbe za kurilne naprave iz odstavka 7:






  (a) | pogodbenica lahko odstopi od obveznosti izpolnjevanja zahtev glede doseganja mejnih vrednosti emisij iz odstavka 7 v naslednjih primerih:






  (i) | za kurilno napravo, ki v ta namen običajno uporablja gorivo z nizko vsebnostjo žvepla, kadar upravljavec ne more dosegati teh mejnih vrednosti zaradi motenj v dobavi goriva z nizko vsebnostjo žvepla, ki so posledica hudega pomanjkanja; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Naslednji pododstavki določajo posebne določbe za kurilne naprave iz odstavka 7:

(a)

pogodbenica lahko odstopi od obveznosti izpolnjevanja zahtev glede doseganja mejnih vrednosti emisij iz odstavka 7 v naslednjih primerih:

(i)

za kurilno napravo, ki v ta namen običajno uporablja gorivo z nizko vsebnostjo žvepla, kadar upravljavec ne more dosegati teh mejnih vrednosti zaradi motenj v dobavi goriva z nizko vsebnostjo žvepla, ki so posledica hudega pomanjkanja;

| (ii) | za kurilno napravo, ki uporablja domače trdno gorivo in ne more dosegati mejnih vrednosti emisij iz odstavka 7, je treba upoštevati vsaj naslednje mejne vrednosti za stopnje razžveplevanja:






  (aa) | obstoječe naprave: 50–100 MWt: 80 %; |
| --- | --- | --- |

(ii)

za kurilno napravo, ki uporablja domače trdno gorivo in ne more dosegati mejnih vrednosti emisij iz odstavka 7, je treba upoštevati vsaj naslednje mejne vrednosti za stopnje razžveplevanja:

(aa)

obstoječe naprave: 50–100 MWt: 80 %;

| (bb) | obstoječe naprave: 100–300 MWt: 90 %; |
| --- | --- |

(bb)

obstoječe naprave: 100–300 MWt: 90 %;

| (cc) | obstoječe naprave: > 300 MWt: 95 %; |
| --- | --- |

(cc)

obstoječe naprave: > 300 MWt: 95 %;

| (dd) | nove naprave: 50–300 MWt: 93 %; |
| --- | --- |

(dd)

nove naprave: 50–300 MWt: 93 %;

| (ee) | nove naprave: > 300 MWt: 97 %; |
| --- | --- |

(ee)

nove naprave: > 300 MWt: 97 %;

| (iii) | za kurilne naprave, ki običajno uporabljajo samo plinasto gorivo in zaradi nenadnih motenj v oskrbi s plinom izjemoma uporabljajo druge vrste goriva ter bi morale biti zato opremljene z napravami za čiščenje odpadnih plinov; |
| --- | --- |

(iii)

za kurilne naprave, ki običajno uporabljajo samo plinasto gorivo in zaradi nenadnih motenj v oskrbi s plinom izjemoma uporabljajo druge vrste goriva ter bi morale biti zato opremljene z napravami za čiščenje odpadnih plinov;

| (iv) | za obstoječe kurilne naprave, ki med 1. januarjem 2016 in najpozneje 31. decembrom 2023 ne bodo obratovale več kot 17 500 obratovalnih ur; |
| --- | --- |

(iv)

za obstoječe kurilne naprave, ki med 1. januarjem 2016 in najpozneje 31. decembrom 2023 ne bodo obratovale več kot 17 500 obratovalnih ur;

| (v) | za obstoječe kurilne naprave na trdna ali tekoča goriva, ki ne obratujejo več kot 1 500 obratovalnih ur na leto kot povprečje za obdobje petih let, se uporabljajo naslednje mejne vrednosti emisij:






  (aa) | za trdna goriva: 800 mg/m3; |
| --- | --- | --- |

(v)

za obstoječe kurilne naprave na trdna ali tekoča goriva, ki ne obratujejo več kot 1 500 obratovalnih ur na leto kot povprečje za obdobje petih let, se uporabljajo naslednje mejne vrednosti emisij:

(aa)

za trdna goriva: 800 mg/m3;

3

| (bb) | za tekoča goriva: 850 mg/m3 za naprave z nazivno vhodno toplotno močjo največ 300 MWt in 400 mg/m3 za naprave z nazivno vhodno toplotno močjo, večjo od 300 MWt; |
| --- | --- |

(bb)

za tekoča goriva: 850 mg/m3 za naprave z nazivno vhodno toplotno močjo največ 300 MWt in 400 mg/m3 za naprave z nazivno vhodno toplotno močjo, večjo od 300 MWt;

3

3

| (b) | če se zmogljivost kurilne naprave poveča za 50 MWt ali več, se mejne vrednosti emisij, kot so določene v odstavku 7 za nove naprave, uporabljajo za razširjeni del naprave, na katerega se nanaša sprememba. Mejna vrednost emisij se izračuna kot tehtano povprečje glede na dejansko vhodno toplotno moč za obstoječi in novi del naprave; |
| --- | --- |

(b)

če se zmogljivost kurilne naprave poveča za 50 MWt ali več, se mejne vrednosti emisij, kot so določene v odstavku 7 za nove naprave, uporabljajo za razširjeni del naprave, na katerega se nanaša sprememba. Mejna vrednost emisij se izračuna kot tehtano povprečje glede na dejansko vhodno toplotno moč za obstoječi in novi del naprave;

| (c) | pogodbenice zagotovijo, da se uvedejo določbe za postopke v zvezi z okvarami ali izpadi naprav za zmanjševanje emisij; |
| --- | --- |

(c)

pogodbenice zagotovijo, da se uvedejo določbe za postopke v zvezi z okvarami ali izpadi naprav za zmanjševanje emisij;

| (d) | v primeru večgorivnih kurilnih naprav, ki hkrati uporabljajo dve ali več vrst goriva, se mejna vrednost emisij določi kot tehtano povprečje mejnih vrednosti emisij za posamezna goriva na podlagi vhodne toplotne moči, ki jo prispeva posamezno gorivo. |
| --- | --- |

(d)

v primeru večgorivnih kurilnih naprav, ki hkrati uporabljajo dve ali več vrst goriva, se mejna vrednost emisij določi kot tehtano povprečje mejnih vrednosti emisij za posamezna goriva na podlagi vhodne toplotne moči, ki jo prispeva posamezno gorivo.

| 6. | Pogodbenice lahko uvedejo pravila, po katerih so kurilne naprave in predelovalni obrati v rafinerijah mineralnih olj lahko oproščeni zahtev glede doseganja posameznih mejnih vrednosti SO2 iz te priloge, če so v skladu z mejno vrednostjo SO2, določeno na podlagi koncepta mehurčka in najboljših razpoložljivih tehnologij. |
| --- | --- |

6.

Pogodbenice lahko uvedejo pravila, po katerih so kurilne naprave in predelovalni obrati v rafinerijah mineralnih olj lahko oproščeni zahtev glede doseganja posameznih mejnih vrednosti SO2

2

| 7. | Kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo nad 50 MWt (1):

  Razpredelnica 1


  Mejne vrednosti emisij SO2 iz kurilnih naprav
   (21)









  Vrsta goriva | Vhodna toplotna moč (MWt) | Mejna vrednost emisij za SO2 mg/m3

   (22) |
| --- | --- | --- | --- |
| trdna goriva | 50–100 | nove naprave: | 400 (premog, lignit in druga trdna goriva) |

7.

Kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo nad 50 MWt (1

Razpredelnica 1

Razpredelnica 1

Mejne vrednosti emisij SO2 iz kurilnih naprav
   (21)

Mejne vrednosti emisij SO2

21

Vrsta goriva

Vrsta goriva

Vhodna toplotna moč (MWt)

Vhodna toplotna moč (MWt)

Mejna vrednost emisij za SO2 mg/m3

   (22)

Mejna vrednost emisij za SO2

3

22

trdna goriva

50–100

nove naprave:

400 (premog, lignit in druga trdna goriva)

| | 300 (šota) |
| --- | --- |

300 (šota)

| | 200 (biomasa) |
| --- | --- |

200 (biomasa)

obstoječe naprave:

| | 400 (premog, lignit in druga trdna goriva) |
| --- | --- |

400 (premog, lignit in druga trdna goriva)

| | 300 (šota) |
| --- | --- |

300 (šota)

| | 200 (biomasa) |
| --- | --- |

200 (biomasa)

100–300

nove naprave:

| | 200 (premog, lignit in druga trdna goriva) |
| --- | --- |

200 (premog, lignit in druga trdna goriva)

| | 300 (šota) |
| --- | --- |

300 (šota)

| | 200 (biomasa) |
| --- | --- |

200 (biomasa)

obstoječe naprave:

| | 250 (premog, lignit in druga trdna goriva) |
| --- | --- |

250 (premog, lignit in druga trdna goriva)

| | 300 (šota) |
| --- | --- |

300 (šota)

| | 200 (biomasa) |
| --- | --- |

200 (biomasa)

> 300

nove naprave:

| | 150 (premog, lignit in druga trdna goriva) (FBC: 200) |
| --- | --- |

150 (premog, lignit in druga trdna goriva) (FBC: 200)

| | 150 (šota) (FBC: 200) |
| --- | --- |

150 (šota) (FBC: 200)

| | 150 (biomasa) |
| --- | --- |

150 (biomasa)

obstoječe naprave:

| | 200 (premog, lignit in druga trdna goriva) |
| --- | --- |

200 (premog, lignit in druga trdna goriva)

| | 200 (šota) |
| --- | --- |

200 (šota)

| | 200 (biomasa) |
| --- | --- |

200 (biomasa)

tekoča goriva

50–100

nove naprave: 350

obstoječe naprave: 350

100–300

nove naprave: 200

obstoječe naprave: 250

> 300

nove naprave: 150

obstoječe naprave: 200

plinasta goriva (splošno)

> 50

nove naprave: 35

obstoječe naprave: 35

utekočinjeni plin

> 50

nove naprave: 5

obstoječe naprave: 5

koksarniški plin ali plavžni plin

> 50

nove naprave:

| | 200 za plavžni plin |
| --- | --- |

200 za plavžni plin

| | 400 za koksarniški plin |
| --- | --- |

400 za koksarniški plin

obstoječe naprave:

| | 200 za plavžni plin |
| --- | --- |

200 za plavžni plin

| | 400 za koksarniški plin |
| --- | --- |

400 za koksarniški plin

uplinjeni ostanki destilacij

> 50

nove naprave: 35

obstoječe naprave: 800

Opomba: FBC = zgorevanje v zvrtinčeni plasti (kroženje, zgorevanje pod tlakom in kipenje).

Opomba

| 8. | Plinsko olje:

  Razpredelnica 2


  Mejne vrednosti za vsebnost žvepla v plinskem olju
   (23) | Vsebnost žvepla (masni odstotek) |
| --- | --- | --- |
| plinsko olje | < 0,10 |

8.

Plinsko olje:

Razpredelnica 2

Razpredelnica 2

Mejne vrednosti za vsebnost žvepla v plinskem olju
   (23)

Mejne vrednosti za vsebnost žvepla v plinskem olju

23

Vsebnost žvepla (masni odstotek)

Vsebnost žvepla (masni odstotek)

plinsko olje

< 0,10

| 9. | Rafinerije mineralnih olj in plina:
  Naprave za razžveplanje: za naprave, ki proizvedejo več kot 50 Mg žvepla na dan:

  Razpredelnica 3


  Mejna vrednost, izražena kot najnižja stopnja zajema žvepla z uporabo naprav za razžveplanje








  Vrsta naprave | Najnižja stopnja zajema žvepla
   (24)
  (%) |
| --- | --- | --- |
| nova naprava | 99,5 |
| obstoječa naprava | 98,5 |

9.

Rafinerije mineralnih olj in plina:

Naprave za razžveplanje: za naprave, ki proizvedejo več kot 50 Mg žvepla na dan:

Razpredelnica 3

Razpredelnica 3

Mejna vrednost, izražena kot najnižja stopnja zajema žvepla z uporabo naprav za razžveplanje

Mejna vrednost, izražena kot najnižja stopnja zajema žvepla z uporabo naprav za razžveplanje

Vrsta naprave

Vrsta naprave

Najnižja stopnja zajema žvepla
   (24)
  (%)

Najnižja stopnja zajema žvepla

24

(%)

nova naprava

99,5

obstoječa naprava

98,5

| 10. | Proizvodnja titanovega dioksida:

  Razpredelnica 4


  Mejne vrednosti emisij SOx, nastalih pri proizvodnji titanovega dioksida (letno povprečje)








  Vrsta naprave | Mejna vrednost emisij za SOx (izražen kot SO2) (kg/t TiO2) |
| --- | --- | --- |
| sulfatni postopek, skupne emisije | 6 |
| kloridni postopek, skupne emisije | 1,7 |

10.

Proizvodnja titanovega dioksida:

Razpredelnica 4

Razpredelnica 4

Mejne vrednosti emisij SOx, nastalih pri proizvodnji titanovega dioksida (letno povprečje)

Mejne vrednosti emisij SOx

Vrsta naprave

Vrsta naprave

Mejna vrednost emisij za SOx (izražen kot SO2) (kg/t TiO2)

Mejna vrednost emisij za SOx

2

2

sulfatni postopek, skupne emisije

6

kloridni postopek, skupne emisije

1,7

B.   Kanada

Kanada

| 11. | Mejne vrednosti za nadzor nad emisijami žveplovih oksidov bodo za nepremične vire ustrezno določene ob upoštevanju podatkov o razpoložljivih tehnologijah za uravnavanje, mejnih vrednosti, ki se uporabljajo v drugih jurisdikcijah, in naslednjih listin:






  (a) | Odredba o razvrščanju strupenih snovi na Seznam 1 kanadskega Zakona o varstvu okolja, 1999, SOR/2011-34; |
| --- | --- | --- |

11.

Mejne vrednosti za nadzor nad emisijami žveplovih oksidov bodo za nepremične vire ustrezno določene ob upoštevanju podatkov o razpoložljivih tehnologijah za uravnavanje, mejnih vrednosti, ki se uporabljajo v drugih jurisdikcijah, in naslednjih listin:

(a)

Odredba o razvrščanju strupenih snovi na Seznam 1 kanadskega Zakona o varstvu okolja, 1999, SOR/2011-34;

| (b) | predlog uredbe, Odredba o razvrščanju strupenih snovi na Seznam 1 kanadskega Zakona o varstvu okolja, 1999; |
| --- | --- |

(b)

predlog uredbe, Odredba o razvrščanju strupenih snovi na Seznam 1 kanadskega Zakona o varstvu okolja, 1999;

| (c) | Smernice za emisije iz novih virov za toplotno proizvodnjo električne energije; |
| --- | --- |

(c)

Smernice za emisije iz novih virov za toplotno proizvodnjo električne energije;

| (d) | Nacionalne smernice za emisije iz nepremičnih plinskih turbin, PN1072, in |
| --- | --- |

(d)

Nacionalne smernice za emisije iz nepremičnih plinskih turbin, PN1072, in

| (e) | Smernice glede obratovanja in emisij iz sežigalnic trdnih komunalnih odpadkov, PN1085. |
| --- | --- |

(e)

Smernice glede obratovanja in emisij iz sežigalnic trdnih komunalnih odpadkov, PN1085.

C.   Združene države Amerike

Združene države Amerike

| 12. | Mejne vrednosti za nadzor nad emisijami žveplovega dioksida iz nepremičnih virov za naslednje kategorije nepremičnih virov ter viri, za katere se uporabljajo, so navedeni v naslednjih dokumentih:






  (a) | Naprave za pridobivanje pare v elektroenergetskih sistemih – Zakonik zveznih predpisov 40 (ZZP), 60. del, poddela D in D a; |
| --- | --- | --- |

12.

Mejne vrednosti za nadzor nad emisijami žveplovega dioksida iz nepremičnih virov za naslednje kategorije nepremičnih virov ter viri, za katere se uporabljajo, so navedeni v naslednjih dokumentih:

(a)

Naprave za pridobivanje pare v elektroenergetskih sistemih – Zakonik zveznih predpisov 40 (ZZP), 60. del, poddela D in D a;

| (b) | Industrijske-poslovne-institucionalne naprave za pridobivanje pare – ZZP 40, 60. del, poddela D b in D c; |
| --- | --- |

(b)

Industrijske-poslovne-institucionalne naprave za pridobivanje pare – ZZP 40, 60. del, poddela D b in D c;

| (c) | Naprave za pridobivanje žveplove kisline – ZZP 40, 60. del, poddel H; |
| --- | --- |

(c)

Naprave za pridobivanje žveplove kisline – ZZP 40, 60. del, poddel H;

| (d) | Rafinerije nafte – ZZP 40, 60. del, poddela J in J a; |
| --- | --- |

(d)

Rafinerije nafte – ZZP 40, 60. del, poddela J in J a;

| (e) | Talilnice primarnega bakra – ZZP 40, 60. del, poddel P; |
| --- | --- |

(e)

Talilnice primarnega bakra – ZZP 40, 60. del, poddel P;

| (f) | Talilnice primarnega cinka – ZZP 40, 60. del, poddel Q; |
| --- | --- |

(f)

Talilnice primarnega cinka – ZZP 40, 60. del, poddel Q;

| (g) | Talilnice primarnega svinca – ZZP 40, 60. del, poddel R; |
| --- | --- |

(g)

Talilnice primarnega svinca – ZZP 40, 60. del, poddel R;

| (h) | Nepremične plinske turbine — ZZP 40, 60. del, poddel GG; |
| --- | --- |

(h)

Nepremične plinske turbine — ZZP 40, 60. del, poddel GG;

| (i) | Predelava zemeljskega plina na kopnem – ZZP 40, 60. del, poddel LLL; |
| --- | --- |

(i)

Predelava zemeljskega plina na kopnem – ZZP 40, 60. del, poddel LLL;

| (j) | Sežigalnice komunalnih odpadkov — ZZP 40, 60. del, poddela E a in E b; |
| --- | --- |

(j)

Sežigalnice komunalnih odpadkov — ZZP 40, 60. del, poddela E a in E b;

| (k) | Sežigalnice medicinskih/infektivnih odpadkov in odpadkov iz zdravstva – ZZP 40, 60. del, poddel E c; |
| --- | --- |

(k)

Sežigalnice medicinskih/infektivnih odpadkov in odpadkov iz zdravstva – ZZP 40, 60. del, poddel E c;

| (l) | Nepremične plinske turbine – ZZP 40, 60. del, poddel KKKK; |
| --- | --- |

(l)

Nepremične plinske turbine – ZZP 40, 60. del, poddel KKKK;

| (m) | Majhne sežigalnice komunalnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddel AAAA; |
| --- | --- |

(m)

Majhne sežigalnice komunalnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddel AAAA;

| (n) | Komercialne in industrijske sežigalnice trdnih komunalnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddel CCCC, in |
| --- | --- |

(n)

Komercialne in industrijske sežigalnice trdnih komunalnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddel CCCC, in

| (o) | Druge sežigalnice trdnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddel EEEE.“ |
| --- | --- |

(o)

Druge sežigalnice trdnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddel EEEE.“

R.   Priloga V

Priloga V

Besedilo Priloge V se nadomesti z naslednjim:

„Mejne vrednosti emisij dušikovih oksidov iz nepremičnih virov

| 1. | Oddelek A se nanaša na vse pogodbenice, razen Kanado in Združene države Amerike, oddelek B se nanaša na Kanado, oddelek C pa na Združene države Amerike. |
| --- | --- |

1.

A.   Vse pogodbenice, razen Kanade in Združenih držav Amerike

| 2. | V tem oddelku ‚mejna vrednost emisij‘ (MVE) pomeni količino NOx (vsota NO in NO2, izražena kot NO2), ki jo vsebujejo odpadni plini iz naprave in ki ne sme biti presežena. Če ni drugače določeno, se izračuna kot masa NOx na prostornino odpadnih plinov (izraženo kot mg/m3) pri privzetih standardnih pogojih za temperaturo in tlak za suhi plin (prostornina pri 273,15 K, 101,3 kPa). V zvezi s količino kisika v odpadnem plinu se uporabljajo v spodnjih razpredelnicah navedene vrednosti za vsako kategorijo vira. Razredčevanje za znižanje koncentracij onesnaževal v odpadnih plinih ni dovoljeno. Zagon, ustavitev in vzdrževanje opreme so izvzeti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Emisije se spremljajo v vseh primerih, in sicer z meritvami NOx ali izračuni ali kombinacijo obojih, če je dosežena vsaj enaka točnost. Skladnost z mejnimi vrednostmi emisij se preverja z neprekinjenimi ali sekvenčnimi meritvami, atestiranjem ali katero koli drugo tehnično zanesljivo metodo, vključno s preverjenimi metodami izračunavanja. Pri neprekinjenih meritvah se skladnost z mejnimi vrednostmi emisij doseže, če potrjeno mesečno povprečje emisij ne preseže mejnih vrednosti. Pri sekvenčnih meritvah ali drugih ustreznih postopkih ugotavljanja ali izračunavanja se skladnost z mejnimi vrednostmi emisij doseže, če srednja vrednost, ki temelji na ustreznem številu meritev v reprezentativnih razmerah, ne preseže mejne vrednosti emisij. Pri preverjanju se lahko upošteva nenatančnost merilnih metod. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Spremljanje pomembnih onesnaževal in meritve parametrov postopka, pa tudi zagotavljanje kakovosti avtomatiziranih merilnih sistemov ter referenčne meritve za kalibracijo teh sistemov se izvedejo skladno s standardi CEN. Če standardi CEN niso na voljo, se uporabljajo standardi ISO ali nacionalni ali mednarodni standardi, ki bodo zagotovili z znanstvenega vidika enako kakovostne podatke. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Posebne določbe za kurilne naprave iz odstavka 6:






  (a) | pogodbenica lahko odstopi od obveznosti izpolnjevanja zahtev glede doseganja mejnih vrednosti emisij iz odstavka 6 v naslednjih primerih:






  (i) | za kurilne naprave, ki običajno uporabljajo samo plinasto gorivo in zaradi nenadnih motenj v oskrbi s plinom izjemoma uporabljajo druge vrste goriva ter bi morale biti zato opremljene z napravami za čiščenje odpadnih plinov, |
| --- | --- | --- | --- |

5.

(a)

pogodbenica lahko odstopi od obveznosti izpolnjevanja zahtev glede doseganja mejnih vrednosti emisij iz odstavka 6 v naslednjih primerih:

(i)

za kurilne naprave, ki običajno uporabljajo samo plinasto gorivo in zaradi nenadnih motenj v oskrbi s plinom izjemoma uporabljajo druge vrste goriva ter bi morale biti zato opremljene z napravami za čiščenje odpadnih plinov,

| (ii) | za obstoječe kurilne naprave, ki med 1. januarjem 2016 in najpozneje 31. decembrom 2023 ne bodo obratovale več kot 17 500 obratovalnih ur, ali |
| --- | --- |

(ii)

za obstoječe kurilne naprave, ki med 1. januarjem 2016 in najpozneje 31. decembrom 2023 ne bodo obratovale več kot 17 500 obratovalnih ur, ali

| (iii) | za obstoječe kurilne naprave na trdna ali tekoča goriva, ki niso kopenske plinske turbine (zajete v odstavku 7) in ki ne obratujejo več kot 1 500 obratovalnih ur na leto kot povprečje za obdobje petih let, se uporabljajo naslednje mejne vrednosti emisij:






  (aa) | za trdna goriva: 450 mg/m3; |
| --- | --- | --- |

(iii)

za obstoječe kurilne naprave na trdna ali tekoča goriva, ki niso kopenske plinske turbine (zajete v odstavku 7) in ki ne obratujejo več kot 1 500 obratovalnih ur na leto kot povprečje za obdobje petih let, se uporabljajo naslednje mejne vrednosti emisij:

(aa)

za trdna goriva: 450 mg/m3;

| (bb) | za tekoča goriva: 450 mg/m3; |
| --- | --- |

(bb)

za tekoča goriva: 450 mg/m3;

| (b) | če se zmogljivost kurilne naprave poveča za vsaj 50 MWt, se mejne vrednosti emisij, kot so določene v odstavku 6 za nove naprave, uporabljajo za razširjeni del naprave, na katerega se nanaša sprememba. Mejna vrednost emisij se izračuna kot tehtano povprečje glede na dejansko vhodno toplotno moč za obstoječi in novi del naprave; |
| --- | --- |

(b)

če se zmogljivost kurilne naprave poveča za vsaj 50 MWt, se mejne vrednosti emisij, kot so določene v odstavku 6 za nove naprave, uporabljajo za razširjeni del naprave, na katerega se nanaša sprememba. Mejna vrednost emisij se izračuna kot tehtano povprečje glede na dejansko vhodno toplotno moč za obstoječi in novi del naprave;

| (c) | pogodbenice zagotovijo, da se uvedejo določbe za postopke v zvezi z okvarami ali izpadi naprav za zmanjševanje emisij; |
| --- | --- |

(c)

pogodbenice zagotovijo, da se uvedejo določbe za postopke v zvezi z okvarami ali izpadi naprav za zmanjševanje emisij;

| (d) | v primeru večgorivnih kurilnih naprav, ki hkrati uporabljajo dve ali več vrst goriva, se mejna vrednost emisij določi kot tehtano povprečje mejnih vrednosti emisij za posamezna goriva na podlagi vhodne toplotne moči, ki jo prispeva posamezno gorivo. Pogodbenice lahko uvedejo pravila, po katerih so kurilne naprave in predelovalni obrati v rafinerijah mineralnih olj lahko oproščeni zahtev glede doseganja posameznih mejnih vrednosti NOx iz te priloge, če so v skladu z mejno vrednostjo NOx, določeno na podlagi koncepta mehurčka in najboljših razpoložljivih tehnologij. |
| --- | --- |

(d)

v primeru večgorivnih kurilnih naprav, ki hkrati uporabljajo dve ali več vrst goriva, se mejna vrednost emisij določi kot tehtano povprečje mejnih vrednosti emisij za posamezna goriva na podlagi vhodne toplotne moči, ki jo prispeva posamezno gorivo. Pogodbenice lahko uvedejo pravila, po katerih so kurilne naprave in predelovalni obrati v rafinerijah mineralnih olj lahko oproščeni zahtev glede doseganja posameznih mejnih vrednosti NOx iz te priloge, če so v skladu z mejno vrednostjo NOx, določeno na podlagi koncepta mehurčka in najboljših razpoložljivih tehnologij.

| 6. | Kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo nad 50 MWt: (2)


  Razpredelnica 1


  Mejne vrednosti emisij NOx iz kurilnih naprav
   (25)









  Vrsta goriva | Vhodna toplotna moč (MWt) | Mejna vrednost emisij za NOx (mg/m3)
   (26) |
| --- | --- | --- | --- |
| trdna goriva | 50–100 | nove naprave: | 300 (premog, lignit in druga trdna goriva) |

6.

Razpredelnica 1

Mejne vrednosti emisij NOx iz kurilnih naprav
   (25)

Vrsta goriva

Vhodna toplotna moč (MWt)

Mejna vrednost emisij za NOx (mg/m3)
   (26)

trdna goriva

50–100

nove naprave:

300 (premog, lignit in druga trdna goriva)

| | 450 (lignitni prah) |
| --- | --- |

450 (lignitni prah)

| | 250 (biomasa, šota) |
| --- | --- |

250 (biomasa, šota)

obstoječe naprave:

| | 300 (premog, lignit in druga trdna goriva) |
| --- | --- |

300 (premog, lignit in druga trdna goriva)

| | 450 (lignitni prah) |
| --- | --- |

450 (lignitni prah)

| | 300 (biomasa, šota) |
| --- | --- |

300 (biomasa, šota)

100–300

nove naprave:

| | 200 (premog, lignit in druga trdna goriva) |
| --- | --- |

200 (premog, lignit in druga trdna goriva)

| | 200 (biomasa, šota) |
| --- | --- |

200 (biomasa, šota)

obstoječe naprave:

| | 200 (premog, lignit in druga trdna goriva) |
| --- | --- |

200 (premog, lignit in druga trdna goriva)

| | 250 (biomasa, šota) |
| --- | --- |

250 (biomasa, šota)

> 300

nove naprave:

| | 150 (premog, lignit in druga trdna goriva) (splošno) |
| --- | --- |

150 (premog, lignit in druga trdna goriva) (splošno)

| | 150 (biomasa, šota) |
| --- | --- |

150 (biomasa, šota)

| | 200 (lignitni prah) |
| --- | --- |

200 (lignitni prah)

obstoječe naprave:

| | 200 (premog, lignit in druga trdna goriva) |
| --- | --- |

200 (premog, lignit in druga trdna goriva)

| | 200 (biomasa, šota) |
| --- | --- |

200 (biomasa, šota)

tekoča goriva

50–100

nove naprave: 300

obstoječe naprave: 450

100–300

nove naprave: 150

obstoječe naprave:

200 (splošno)

obstoječe naprave v rafinerijah in kemičnih obratih:

450 (za sežiganje ostankov, ki nastanejo pri destilaciji in pretvorbi med rafiniranjem surove nafte, v kurilnih napravah za lastne potrebe ter za sežiganje tekočih ostankov proizvodnje kot nekomercialnega goriva)

> 300

nove naprave: 100

obstoječe naprave:

150 (splošno)

obstoječe naprave v rafinerijah in kemičnih obratih:

450 (za sežiganje ostankov, ki nastanejo pri destilaciji in pretvorbi med rafiniranjem surove nafte, v kurilnih napravah za lastne potrebe ter za sežiganje tekočih ostankov proizvodnje kot nekomercialnega goriva (< 500 MWt))

zemeljski plin

50–300

nove naprave: 100

obstoječe naprave: 100

> 300

nove naprave: 100

obstoječe naprave: 100

druga plinasta goriva

> 50

nove naprave: 200

obstoječe naprave: 300

| 7. | Kopenske plinske turbine z nazivno vhodno toplotno močjo nad 50 MWt: mejne vrednosti emisij NOx, izražene v mg/m3 (z referenčno 15-odstotno vsebnostjo O2), je treba uporabiti za posamezno turbino. Mejne vrednosti emisij iz razpredelnice 2 se uporabljajo samo pri več kot 70-odstotni obremenitvi.

  Razpredelnica 2


  Mejne vrednosti emisij NOx iz kopenskih plinskih turbin (vključno s plinskimi turbinami s kombiniranim krožnim procesom)









  Vrsta goriva | Vhodna toplotna moč (MWt) | Mejna vrednost emisij za NOx (mg/m3)
   (27) |
| --- | --- | --- | --- |
| tekoča goriva (lahki in vmesni destilati) | > 50 | nove naprave: 50 |
| obstoječe naprave: | 90 (splošno) |

7.

Razpredelnica 2

Mejne vrednosti emisij NOx iz kopenskih plinskih turbin (vključno s plinskimi turbinami s kombiniranim krožnim procesom)

Vrsta goriva

Vhodna toplotna moč (MWt)

Mejna vrednost emisij za NOx (mg/m3)
   (27)

tekoča goriva (lahki in vmesni destilati)

> 50

nove naprave: 50

obstoječe naprave:

90 (splošno)

| | 200 (naprave, ki obratujejo manj kot 1 500 ur na leto) |
| --- | --- |

200 (naprave, ki obratujejo manj kot 1 500 ur na leto)

zemeljski plin (28)

> 50

nove naprave:

50 (splošno) (30)

obstoječe naprave:

| | 50 (splošno) (29)
   (30) |
| --- | --- |

50 (splošno) (29)
   (30)

| | 150 (naprave, ki obratujejo manj kot 1 500 ur na leto) |
| --- | --- |

150 (naprave, ki obratujejo manj kot 1 500 ur na leto)

drugi plini

> 50

nove naprave: 50

obstoječe naprave:

| | 120 (splošno) |
| --- | --- |

120 (splošno)

| | 200 (naprave, ki obratujejo manj kot 1 500 ur na leto) |
| --- | --- |

200 (naprave, ki obratujejo manj kot 1 500 ur na leto)

| 8. | Proizvodnja cementa:

  Razpredelnica 3


  Mejne vrednosti emisij NOx, nastalih pri proizvodnji cementnega klinkerja
   (31)








  Vrsta naprave | Mejna vrednost emisij za NOx (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| splošno (obstoječe in nove naprave) | 500 |
| obstoječe peči Lepol in dolge rotacijske peči, v katerih ni sosežiganja odpadkov | 800 |

8.

Razpredelnica 3

Mejne vrednosti emisij NOx, nastalih pri proizvodnji cementnega klinkerja
   (31)

Vrsta naprave

Mejna vrednost emisij za NOx (mg/m3)

splošno (obstoječe in nove naprave)

500

obstoječe peči Lepol in dolge rotacijske peči, v katerih ni sosežiganja odpadkov

800

| 9. | Nepremični motorji:

  Razpredelnica 4


  Mejne vrednosti emisij NOx iz novih nepremičnih motorjev








  Tip in, moč motorja, specifikacija goriva | Mejna vrednost emisij
   (32)
   (33)
   (34)
  (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| plinski motorji > 1 MWt | |
| motorji na prisilni vžig (Ottovi motorji), vsa plinasta goriva | 95 (izboljšana revna mešanica) |
| 190 (standardna revna mešanica ali bogata mešanica s katalizatorjem) |
| motorji, ki uporabljajo dvoje goriv > 1 MWt | |
| v načinu na plin (vsa plinasta goriva) | 190 |
| v načinu na tekoče gorivo (vsa tekoča goriva) (35) | |
| 1–20 MWt | 225 |
| > 20 MWt | 225 |
| dizelski motorji > 5 MWt
  (kompresijski vžig) | |
| počasna (< 300 vrt./min)/srednja (300–1 200 vrt./min) hitrost | |
| 5–20 MWt: | |
| težko kurilno olje in bio olja | |
| lahko kurilno olje in zemeljski plin | 225 |
| 190 |
| > 20 MWt | |
| težko kurilno olje in biološka olja | 190 |
| lahko kurilno olje in zemeljski plin | 190 |
| visoka hitrost (> 1 200 vrt./min) | 190 |
| Opomba: referenčna vsebnost kisika je 15 % (). |

9.

Razpredelnica 4

Mejne vrednosti emisij NOx iz novih nepremičnih motorjev

Tip in, moč motorja, specifikacija goriva

Mejna vrednost emisij
   (32)
   (33)
   (34)
  (mg/m3)

plinski motorji > 1 MWt

motorji na prisilni vžig (Ottovi motorji), vsa plinasta goriva

95 (izboljšana revna mešanica)

190 (standardna revna mešanica ali bogata mešanica s katalizatorjem)

motorji, ki uporabljajo dvoje goriv > 1 MWt

v načinu na plin (vsa plinasta goriva)

190

v načinu na tekoče gorivo (vsa tekoča goriva) (35)

1–20 MWt

225

> 20 MWt

225

dizelski motorji > 5 MWt

(kompresijski vžig)

počasna (< 300 vrt./min)/srednja (300–1 200 vrt./min) hitrost

5–20 MWt:

težko kurilno olje in bio olja

lahko kurilno olje in zemeljski plin

225

190

> 20 MWt

težko kurilno olje in biološka olja

190

lahko kurilno olje in zemeljski plin

190

visoka hitrost (> 1 200 vrt./min)

190

Opomba: referenčna vsebnost kisika je 15 % ().

| 10. | Naprave za sintranje železove rude:

  Razpredelnica 5


  Mejne vrednosti emisij NOx iz naprav za sintranje železove rude








  Vrsta naprave | Mejna vrednost emisij za NOx (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| naprave za sintranje: nova naprava | 400 |
| naprave za sintranje: obstoječa naprava | 400 |
| (a) | Proizvodnja in predelava kovin: naprave za praženje ali sintranje kovinskih rud, naprave za proizvodnjo surovega železa ali jekla (primarno ali sekundarno taljenje), vključno z neprekinjenim litjem, z zmogljivostjo več kot 2,5 Mg/uro, naprave za predelavo železa in jekla (obrati za vroče valjanje > 20 Mg surovega jekla na uro). |

10.

Razpredelnica 5

Mejne vrednosti emisij NOx iz naprav za sintranje železove rude

Vrsta naprave

Mejna vrednost emisij za NOx (mg/m3)

naprave za sintranje: nova naprava

400

naprave za sintranje: obstoječa naprava

400

(a)

Proizvodnja in predelava kovin: naprave za praženje ali sintranje kovinskih rud, naprave za proizvodnjo surovega železa ali jekla (primarno ali sekundarno taljenje), vključno z neprekinjenim litjem, z zmogljivostjo več kot 2,5 Mg/uro, naprave za predelavo železa in jekla (obrati za vroče valjanje > 20 Mg surovega jekla na uro).

| (b) | Kot izjema od odstavka 3 bi bilo treba te mejne vrednosti emisij obravnavati kot povprečja preko daljšega časovnega obdobja. |
| --- | --- |

(b)

Kot izjema od odstavka 3 bi bilo treba te mejne vrednosti emisij obravnavati kot povprečja preko daljšega časovnega obdobja.

| 11. | Proizvodnja dušikove kisline:

  Razpredelnica 6


  Mejne vrednosti emisij NOx iz proizvodnje dušikove kisline, razen naprav za koncentriranje kislin








  Vrsta naprav | Mejna vrednost emisij za NOx (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| nove naprave | 160 |
| obstoječe naprave | 190 |

11.

Razpredelnica 6

Mejne vrednosti emisij NOx iz proizvodnje dušikove kisline, razen naprav za koncentriranje kislin

Vrsta naprav

Mejna vrednost emisij za NOx (mg/m3)

nove naprave

160

obstoječe naprave

190

B.   Kanada

| 12. | Mejne vrednosti za nadzor nad emisijami NOx bodo za nepremične vire ustrezno določene ob upoštevanju podatkov o razpoložljivih tehnologijah za uravnavanje, mejnih vrednosti, ki se uporabljajo v drugih jurisdikcijah, in naslednjih listin:






  (a) | Smernice za emisije iz novih virov za toplotno proizvodnjo električne energije; |
| --- | --- | --- |

12.

(a)

Smernice za emisije iz novih virov za toplotno proizvodnjo električne energije;

| (b) | Nacionalne smernice za emisije iz nepremičnih plinskih turbin, PN1072; |
| --- | --- |

(b)

Nacionalne smernice za emisije iz nepremičnih plinskih turbin, PN1072;

| (c) | Nacionalne smernice za emisije iz cementnih peči, PN1284; |
| --- | --- |

(c)

Nacionalne smernice za emisije iz cementnih peči, PN1284;

| (d) | Nacionalne smernice za emisije iz industrijskih/komercialnih kotlov in grelnikov, PN1286; |
| --- | --- |

(d)

Nacionalne smernice za emisije iz industrijskih/komercialnih kotlov in grelnikov, PN1286;

| (e) | Smernice za upravljanje in emisije za sežigalnice komunalnih trdnih odpadkov, PN1085; |
| --- | --- |

(e)

Smernice za upravljanje in emisije za sežigalnice komunalnih trdnih odpadkov, PN1085;

| (f) | Načrt za upravljanje z dušikovimi oksidi (NOx) in hlapnimi organskimi spojinami (HOS) – Faza I, PN1066, in |
| --- | --- |

(f)

Načrt za upravljanje z dušikovimi oksidi (NOx) in hlapnimi organskimi spojinami (HOS) – Faza I, PN1066, in

| (g) | Smernice glede obratovanja in emisij za sežigalnice trdnih komunalnih odpadkov, PN1085. |
| --- | --- |

(g)

Smernice glede obratovanja in emisij za sežigalnice trdnih komunalnih odpadkov, PN1085.

C.   Združene države Amerike

| 13. | Mejne vrednosti za nadzor nad emisijami NOx iz nepremičnih virov za naslednje kategorije nepremičnih virov ter viri, za katere se uporabljajo, so navedeni v naslednjih dokumentih:






  (a) | Energetske naprave na premog – Zakonik zveznih predpisov (ZZP) 40, 76. del; |
| --- | --- | --- |

13.

(a)

Energetske naprave na premog – Zakonik zveznih predpisov (ZZP) 40, 76. del;

| (b) | Naprave za proizvodnjo pare v elektroenergetskih sistemih – ZZP 40, 60. del, poddela D in D a; |
| --- | --- |

(b)

Naprave za proizvodnjo pare v elektroenergetskih sistemih – ZZP 40, 60. del, poddela D in D a;

| (c) | Industrijske-poslovne-institucionalne naprave za proizvodnjo pare – ZZP 40, 60. del, poddel D b; |
| --- | --- |

(c)

Industrijske-poslovne-institucionalne naprave za proizvodnjo pare – ZZP 40, 60. del, poddel D b;

| (d) | Naprave za pridobivanje dušikove kisline – ZZP 40, 60. del, poddel G; |
| --- | --- |

(d)

Naprave za pridobivanje dušikove kisline – ZZP 40, 60. del, poddel G;

| (e) | Nepremične plinske turbine – ZZP 40, 60. del, poddel GG; |
| --- | --- |

(e)

Nepremične plinske turbine – ZZP 40, 60. del, poddel GG;

| (f) | Sežigalnice komunalnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddela E a in E b; |
| --- | --- |

(f)

Sežigalnice komunalnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddela E a in E b;

| (g) | Sežigalnice medicinskih/infektivnih odpadkov in odpadkov iz zdravstva – ZZP 40, 60. del, poddel E c; |
| --- | --- |

(g)

Sežigalnice medicinskih/infektivnih odpadkov in odpadkov iz zdravstva – ZZP 40, 60. del, poddel E c;

| (h) | Rafinerije nafte – ZZP 40, 60. del, poddela J in J a; |
| --- | --- |

(h)

Rafinerije nafte – ZZP 40, 60. del, poddela J in J a;

| (i) | Nepremični motorji z notranjim zgorevanjem – prisilni vžig, ZZP 40, 60. del, poddel JJJJ; |
| --- | --- |

(i)

Nepremični motorji z notranjim zgorevanjem – prisilni vžig, ZZP 40, 60. del, poddel JJJJ;

| (j) | Nepremični motorji z notranjim zgorevanjem – kompresijski vžig, ZZP 40, 60. del, poddel IIII; |
| --- | --- |

(j)

Nepremični motorji z notranjim zgorevanjem – kompresijski vžig, ZZP 40, 60. del, poddel IIII;

| (k) | Nepremične plinske turbine – ZZP 40, 60. del, poddel KKKK; |
| --- | --- |

(k)

Nepremične plinske turbine – ZZP 40, 60. del, poddel KKKK;

| (l) | Majhne sežigalnice komunalnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddel AAAA, |
| --- | --- |

(l)

Majhne sežigalnice komunalnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddel AAAA,

| (m) | Portlandski cement – ZZP 40, 60. del, poddel F; |
| --- | --- |

(m)

Portlandski cement – ZZP 40, 60. del, poddel F;

| (n) | Komercialne in industrijske sežigalnice trdnih komunalnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddel CCCC, in |
| --- | --- |

(n)

Komercialne in industrijske sežigalnice trdnih komunalnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddel CCCC, in

| (o) | Druge sežigalnice trdnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddel EEEE.“ |
| --- | --- |

(o)

Druge sežigalnice trdnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddel EEEE.“

S.   Priloga VI

Priloga VI

Besedilo Priloge VI se nadomesti z naslednjim:

„Mejne vrednosti emisij hlapnih organskih spojin iz nepremičnih virov

| 1. | Oddelek A se nanaša na vse pogodbenice, razen Kanado in Združene države Amerike, oddelek B se nanaša na Kanado, oddelek C pa na Združene države Amerike. |
| --- | --- |

1.

A.   Vse pogodbenice, razen Kanade in Združenih držav Amerike

| 2. | Ta oddelek te priloge zajema nepremične vire emisij HOS, navedene v spodnjih odstavkih od 8 do 22. Naprave ali deli naprav, namenjeni raziskavam, razvoju in preskušanju novih proizvodov in postopkov, so izvzeti. Pragovne vrednosti so navedene v spodnjih razpredelnicah po posameznih področjih. Na splošno se nanašajo na porabo topila ali emisijski masni pretok. Kadar upravljavec opravlja več dejavnosti, ki spadajo pod isto podtočko, na isti napravi in na istem mestu, se poraba topila ali emisijski masni pretok dejavnosti seštevata. Če pragovna vrednost ni podana, se navedena mejna vrednost uporablja za vse ustrezne naprave. |
| --- | --- |

2.

| 3. | V oddelku A te priloge:






  (a) | ‚skladiščenje in distribucija motornega bencina‘ pomeni natovarjanje tovornih vozil, železniških vagonov, rečnih in morskih plovil v centralnih skladiščih in na polnilnih inštalacijah rafinerij mineralnih olj, vključno s polnjenjem vozil na bencinskih servisih; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

‚skladiščenje in distribucija motornega bencina‘ pomeni natovarjanje tovornih vozil, železniških vagonov, rečnih in morskih plovil v centralnih skladiščih in na polnilnih inštalacijah rafinerij mineralnih olj, vključno s polnjenjem vozil na bencinskih servisih;

| (b) | ‚nanašanje lepil‘ pomeni vsako dejavnost, pri kateri se na površino nanaša lepilo, razen nanašanja lepil in izdelave laminatov v povezavi s tiskanjem in proizvodnjo lesnih in plastičnih laminatov; |
| --- | --- |

(b)

‚nanašanje lepil‘ pomeni vsako dejavnost, pri kateri se na površino nanaša lepilo, razen nanašanja lepil in izdelave laminatov v povezavi s tiskanjem in proizvodnjo lesnih in plastičnih laminatov;

| (c) | ‚proizvodnja lesnih in plastičnih laminatov‘ pomeni kakršno koli lepljenje lesa in/ali plastike za izdelavo laminatov; |
| --- | --- |

(c)

‚proizvodnja lesnih in plastičnih laminatov‘ pomeni kakršno koli lepljenje lesa in/ali plastike za izdelavo laminatov;

| (d) | ‚površinska zaščita‘ pomeni kakršno koli dejavnost, pri kateri se nanaša eno ali več zveznih plasti premaza na:






  (i) | nova vozila, opredeljena kot vozila kategorije M1 in kategorije N1, če se lakirajo v isti napravi kot vozila kategorije M1; |
| --- | --- | --- |

(d)

‚površinska zaščita‘ pomeni kakršno koli dejavnost, pri kateri se nanaša eno ali več zveznih plasti premaza na:

(i)

nova vozila, opredeljena kot vozila kategorije M1 in kategorije N1, če se lakirajo v isti napravi kot vozila kategorije M1;

| (ii) | kabine tovornjakov, opredeljene kot prostor za voznika, in vsa povezana ohišja za tehnično opremo vozil kategorij N2 in N3; |
| --- | --- |

(ii)

kabine tovornjakov, opredeljene kot prostor za voznika, in vsa povezana ohišja za tehnično opremo vozil kategorij N2 in N3;

| (iii) | kombinirana in tovorna vozila, opredeljena kot vozila kategorij N1, N2 in N3, kabine tovornih vozil so izvzete; |
| --- | --- |

(iii)

kombinirana in tovorna vozila, opredeljena kot vozila kategorij N1, N2 in N3, kabine tovornih vozil so izvzete;

| (iv) | avtobuse, opredeljene kot vozila kategorij M2 in M3; |
| --- | --- |

(iv)

avtobuse, opredeljene kot vozila kategorij M2 in M3;

| (v) | druge kovinske in plastične površine, vključno s površinami letal, ladij, vlakov itd.; |
| --- | --- |

(v)

druge kovinske in plastične površine, vključno s površinami letal, ladij, vlakov itd.;

| (vi) | lesene površine; |
| --- | --- |

(vi)

lesene površine;

| (vii) | površine tekstilij, tkanin, folij in papirja ter |
| --- | --- |

(vii)

površine tekstilij, tkanin, folij in papirja ter

| (viii) | usnje. |
| --- | --- |

(viii)

usnje.

Med te vire ne spada površinska zaščita podlage s kovinskimi premazi z elektroforetskimi postopki ali obrizgavanjem s kemikalijami. Če površinska zaščita vključuje fazo, v kateri se isti predmet tudi tiska, se šteje, da je tiskarska faza del površinske zaščite. Vendar tiskanje, ki se izvaja kot ločena dejavnost, ni zajeto v tej opredelitvi. V tem pomenu izrazov so:

| — | vozila M1 vozila, ki se uporabljajo za prevoz potnikov, z največ osmimi sedeži poleg sedeža voznika, |
| --- | --- |

—

vozila M1 vozila, ki se uporabljajo za prevoz potnikov, z največ osmimi sedeži poleg sedeža voznika,

| — | vozila M2 vozila, ki se uporabljajo za prevoz potnikov, z več kot osmimi sedeži poleg sedeža voznika, katerih največja dovoljena masa ne presega 5 Mg, |
| --- | --- |

—

vozila M2 vozila, ki se uporabljajo za prevoz potnikov, z več kot osmimi sedeži poleg sedeža voznika, katerih največja dovoljena masa ne presega 5 Mg,

| — | vozila M3 vozila, ki se uporabljajo za prevoz potnikov, z več kot osmimi sedeži poleg sedeža voznika, katerih največja dovoljena masa presega 5 Mg, |
| --- | --- |

—

vozila M3 vozila, ki se uporabljajo za prevoz potnikov, z več kot osmimi sedeži poleg sedeža voznika, katerih največja dovoljena masa presega 5 Mg,

| — | vozila N1 vozila, ki se uporabljajo za prevoz blaga in katerih največja dovoljena masa ne presega 3,5 Mg, |
| --- | --- |

—

vozila N1 vozila, ki se uporabljajo za prevoz blaga in katerih največja dovoljena masa ne presega 3,5 Mg,

| — | vozila N2 vozila, ki se uporabljajo za prevoz blaga in katerih največja dovoljena masa presega 3,5 Mg, vendar ne presega 12 Mg, |
| --- | --- |

—

vozila N2 vozila, ki se uporabljajo za prevoz blaga in katerih največja dovoljena masa presega 3,5 Mg, vendar ne presega 12 Mg,

| — | vozila N3 vozila, ki se uporabljajo za prevoz blaga in katerih največja dovoljena masa presega 12 Mg. |
| --- | --- |

—

vozila N3 vozila, ki se uporabljajo za prevoz blaga in katerih največja dovoljena masa presega 12 Mg.

| (e) | ‚površinska zaščita kovinskih kolutov‘ pomeni kakršno koli dejavnost, pri kateri se koluti jekla, nerjaveče jeklo, prevlečeno jeklo, bakrove zlitine ali aluminijasti trakovi prevlečejo z zaščitnim filmom ali laminatom v neprekinjenem postopku; |
| --- | --- |

(e)

‚površinska zaščita kovinskih kolutov‘ pomeni kakršno koli dejavnost, pri kateri se koluti jekla, nerjaveče jeklo, prevlečeno jeklo, bakrove zlitine ali aluminijasti trakovi prevlečejo z zaščitnim filmom ali laminatom v neprekinjenem postopku;

| (f) | ‚suho čiščenje‘ pomeni vsako obrtno ali industrijsko dejavnost, pri kateri se v napravi za čiščenje oblačil, dekorativnega tekstila, preprog in podobnih potrošniških izdelkov uporabljajo HOS, razen ročnega odstranjevanja madežev v tekstilni in oblačilni industriji; |
| --- | --- |

(f)

‚suho čiščenje‘ pomeni vsako obrtno ali industrijsko dejavnost, pri kateri se v napravi za čiščenje oblačil, dekorativnega tekstila, preprog in podobnih potrošniških izdelkov uporabljajo HOS, razen ročnega odstranjevanja madežev v tekstilni in oblačilni industriji;

| (g) | ‚proizvodnja premaznih sredstev, sredstev za zaščito lesa, tiskarskih barv ali lepil‘ pomeni proizvodnjo navedenih končnih izdelkov in polizdelkov, če se izdelujejo v isti napravi z mešanjem pigmentov, smol in lepil z organskimi topili ali drugimi osnovami. Ta skupina vključuje tudi dispergiranje in preddispergiranje, uravnavanje viskoznosti in odtenka ter pakiranje končnega izdelka v posode; |
| --- | --- |

(g)

‚proizvodnja premaznih sredstev, sredstev za zaščito lesa, tiskarskih barv ali lepil‘ pomeni proizvodnjo navedenih končnih izdelkov in polizdelkov, če se izdelujejo v isti napravi z mešanjem pigmentov, smol in lepil z organskimi topili ali drugimi osnovami. Ta skupina vključuje tudi dispergiranje in preddispergiranje, uravnavanje viskoznosti in odtenka ter pakiranje končnega izdelka v posode;

| (h) | ‚tiskanje‘ pomeni vsako dejavnost, povezano z reprodukcijo besedila in/ali slik, pri katerem se s slikovnimi nosilci nanaša tiskarska barva na poljubno površino, in vključuje naslednje poddejavnosti:
  (i)   fleksotisk: tiskarska tehnika, pri kateri se uporabljajo tiskarske plošče iz gume ali elastičnih fotopolimerov, katerih tiskane površine so izbočene, in tekoče tiskarske barve, ki se sušijo z izparevanjem topila;
  (ii)   rotacijski ofsetni tisk z vročim sušenjem: rotacijsko tiskanje, pri katerem se uporablja nosilec slike s tiskovno in netiskovno površino v isti ravnini, pri čemer rotacijsko pomeni, da se material, ki bo natisnjen, podaja v stroj s svitka in ne v posameznih polah. Netiskovna površina se obdela tako, da privlači vodo in odbija tiskarske barve. Tiskovna površina se obdela tako, da sprejema tiskarske barve in jih prenaša na površino, ki se tiska. Izhlapevanje poteka v peči, v kateri se natisnjeni material segreva z vročim zrakom;
  (iii)   rotacijski globoki tisk (bakrotisk) za publikacije: rotacijski globoki tisk za tiskanje revij, brošur, katalogov ali podobnega, pri katerem se uporabljajo tiskarske barve na podlagi toluena;
  (iv)   rotacijski globoki tisk: tiskanje, pri katerem se uporabljajo valjasti nosilec slike s tiskovno površino pod netiskovno površino in tekoče tiskarske barve, ki se sušijo z izhlapevanjem topila. Vdolbine se polnijo s tiskarskimi barvami, odvečne tiskarske barve pa se z netiskovnih površin očistijo, preden površina, ki se tiska, pride v stik z valjem in dvigne tiskarske barve iz vdolbin;
  (v)   rotacijski sitotisk: rotacijsko tiskanje, pri katerem se tiskarska barva nanaša na material, ki se tiska, tako da se potiska skozi porozen nosilec slike z neprekrito tiskano površino in prekrito netiskano površino, pri katerem se uporabljajo tekoče tiskarske barve, ki se sušijo le z izhlapevanjem. Material, ki se tiska, se v stroj daje s svitka in ne v posameznih polah;
  (vi)   laminiranje med tiskarsko dejavnostjo: lepljenje dveh ali več vrst fleksibilnega materiala pri izdelovanju laminatov ter
  (vii)   nanašanje prevlek: dejavnost, pri kateri se na fleksibilni material za tiskanje nanaša prevleka ali lepilna plast zaradi poznejše zatesnitve embalaže; |
| --- | --- |

(h)

‚tiskanje‘ pomeni vsako dejavnost, povezano z reprodukcijo besedila in/ali slik, pri katerem se s slikovnimi nosilci nanaša tiskarska barva na poljubno površino, in vključuje naslednje poddejavnosti:

(i)   fleksotisk: tiskarska tehnika, pri kateri se uporabljajo tiskarske plošče iz gume ali elastičnih fotopolimerov, katerih tiskane površine so izbočene, in tekoče tiskarske barve, ki se sušijo z izparevanjem topila;

(ii)   rotacijski ofsetni tisk z vročim sušenjem: rotacijsko tiskanje, pri katerem se uporablja nosilec slike s tiskovno in netiskovno površino v isti ravnini, pri čemer rotacijsko pomeni, da se material, ki bo natisnjen, podaja v stroj s svitka in ne v posameznih polah. Netiskovna površina se obdela tako, da privlači vodo in odbija tiskarske barve. Tiskovna površina se obdela tako, da sprejema tiskarske barve in jih prenaša na površino, ki se tiska. Izhlapevanje poteka v peči, v kateri se natisnjeni material segreva z vročim zrakom;

(iii)   rotacijski globoki tisk (bakrotisk) za publikacije: rotacijski globoki tisk za tiskanje revij, brošur, katalogov ali podobnega, pri katerem se uporabljajo tiskarske barve na podlagi toluena;

(iv)   rotacijski globoki tisk: tiskanje, pri katerem se uporabljajo valjasti nosilec slike s tiskovno površino pod netiskovno površino in tekoče tiskarske barve, ki se sušijo z izhlapevanjem topila. Vdolbine se polnijo s tiskarskimi barvami, odvečne tiskarske barve pa se z netiskovnih površin očistijo, preden površina, ki se tiska, pride v stik z valjem in dvigne tiskarske barve iz vdolbin;

(v)   rotacijski sitotisk: rotacijsko tiskanje, pri katerem se tiskarska barva nanaša na material, ki se tiska, tako da se potiska skozi porozen nosilec slike z neprekrito tiskano površino in prekrito netiskano površino, pri katerem se uporabljajo tekoče tiskarske barve, ki se sušijo le z izhlapevanjem. Material, ki se tiska, se v stroj daje s svitka in ne v posameznih polah;

(vi)   laminiranje med tiskarsko dejavnostjo: lepljenje dveh ali več vrst fleksibilnega materiala pri izdelovanju laminatov ter

(vii)   nanašanje prevlek: dejavnost, pri kateri se na fleksibilni material za tiskanje nanaša prevleka ali lepilna plast zaradi poznejše zatesnitve embalaže;

| (i) | ‚izdelovanje farmacevtskih izdelkov‘ pomeni kemično sintezo, fermentacijo, ekstrakcijo, formulacijo in dodelavo farmacevtskih izdelkov ter proizvodnjo polizdelkov, če poteka na istem kraju; |
| --- | --- |

(i)

‚izdelovanje farmacevtskih izdelkov‘ pomeni kemično sintezo, fermentacijo, ekstrakcijo, formulacijo in dodelavo farmacevtskih izdelkov ter proizvodnjo polizdelkov, če poteka na istem kraju;

| (j) | ‚predelava naravnega ali sintetičnega kavčuka‘ pomeni kakršno koli mešanje v mešalnikih in dvovaljčnikih, blendiranje, kalandriranje, ekstrudiranje in vulkaniziranje naravnega ali sintetičnega kavčuka ter pomožne dejavnosti za pretvorbo naravnega ali sintetičnega kavčuka v končni izdelek; |
| --- | --- |

(j)

‚predelava naravnega ali sintetičnega kavčuka‘ pomeni kakršno koli mešanje v mešalnikih in dvovaljčnikih, blendiranje, kalandriranje, ekstrudiranje in vulkaniziranje naravnega ali sintetičnega kavčuka ter pomožne dejavnosti za pretvorbo naravnega ali sintetičnega kavčuka v končni izdelek;

| (k) | ‚čiščenje površin‘ pomeni vsako dejavnost, razen kemičnega čiščenja, pri kateri se uporabljajo organska topila za odstranjevanje nečistoč s površine materiala, kar vključuje tudi razmaščevanje; čiščenje, ki vključuje več čistilnih faz pred kakršno koli dejavnostjo ali po njej, se šteje za enovito dejavnost površinskega čiščenja. Ta dejavnost se ne nanaša na čiščenje opreme, temveč na čiščenje površine proizvodov; |
| --- | --- |

(k)

‚čiščenje površin‘ pomeni vsako dejavnost, razen kemičnega čiščenja, pri kateri se uporabljajo organska topila za odstranjevanje nečistoč s površine materiala, kar vključuje tudi razmaščevanje; čiščenje, ki vključuje več čistilnih faz pred kakršno koli dejavnostjo ali po njej, se šteje za enovito dejavnost površinskega čiščenja. Ta dejavnost se ne nanaša na čiščenje opreme, temveč na čiščenje površine proizvodov;

| (l) | ‚standardni pogoji‘ pomeni temperaturo 273,15 K in tlak 101,3 kPa; |
| --- | --- |

(l)

‚standardni pogoji‘ pomeni temperaturo 273,15 K in tlak 101,3 kPa;

| (m) | ‚organska spojina‘ pomeni kakršno koli spojino, ki vsebuje vsaj ogljik in enega ali več od naslednjih elementov: vodik, kateri koli halogen, kisik, žveplo, fosfor, silicij ali dušik, razen ogljikovih oksidov ter anorganskih karbonatov in bikarbonatov; |
| --- | --- |

(m)

‚organska spojina‘ pomeni kakršno koli spojino, ki vsebuje vsaj ogljik in enega ali več od naslednjih elementov: vodik, kateri koli halogen, kisik, žveplo, fosfor, silicij ali dušik, razen ogljikovih oksidov ter anorganskih karbonatov in bikarbonatov;

| (n) | ‚hlapna organska spojina‘ (HOS) pomeni katero koli organsko spojino in frakcijo kreozota s parnim tlakom 0,01 kPa ali več pri 293,15 K ali z ustrezno hlapnostjo pri določenih pogojih uporabe; |
| --- | --- |

(n)

‚hlapna organska spojina‘ (HOS) pomeni katero koli organsko spojino in frakcijo kreozota s parnim tlakom 0,01 kPa ali več pri 293,15 K ali z ustrezno hlapnostjo pri določenih pogojih uporabe;

| (o) | ‚organsko topilo‘ pomeni katero koli HOS, ki se uporablja sama ali skupaj z drugimi snovmi, ne da bi se pri tem kemijsko spremenila, za raztapljanje ali za razredčenje surovin, proizvodov ali odpadnih materialov, ali se uporablja kot čistilno sredstvo za raztapljanje nečistoč, kot disperzni medij, kot sredstvo za uravnavanje viskoznosti ali površinske napetosti, kot plastifikator ali kot zaščitno sredstvo; |
| --- | --- |

(o)

‚organsko topilo‘ pomeni katero koli HOS, ki se uporablja sama ali skupaj z drugimi snovmi, ne da bi se pri tem kemijsko spremenila, za raztapljanje ali za razredčenje surovin, proizvodov ali odpadnih materialov, ali se uporablja kot čistilno sredstvo za raztapljanje nečistoč, kot disperzni medij, kot sredstvo za uravnavanje viskoznosti ali površinske napetosti, kot plastifikator ali kot zaščitno sredstvo;

| (p) | ‚odpadni plini‘ so s HOS ali drugimi onesnaževali onesnaženi plini, ki se izpuščajo v zrak iz naprav za čiščenje odpadnih plinov ali drugih odvodnikov odpadnih plinov. Volumski pretok odpadnih plinov je izražen v m3/h pri standardnih pogojih; |
| --- | --- |

(p)

‚odpadni plini‘ so s HOS ali drugimi onesnaževali onesnaženi plini, ki se izpuščajo v zrak iz naprav za čiščenje odpadnih plinov ali drugih odvodnikov odpadnih plinov. Volumski pretok odpadnih plinov je izražen v m3/h pri standardnih pogojih;

| (q) | ‚ekstrahiranje rastlinskih olj ali živalskih maščob ter rafiniranje rastlinskih olj‘ pomeni kakršno koli ekstrahiranje rastlinskih olj iz semen in drugih delov rastlin, predelovanje suhih ostankov za proizvodnjo živalske krme ter čiščenje masti in rastlinskih olj, pridobljenih iz semen ter delov rastlin in/ali živali; |
| --- | --- |

(q)

‚ekstrahiranje rastlinskih olj ali živalskih maščob ter rafiniranje rastlinskih olj‘ pomeni kakršno koli ekstrahiranje rastlinskih olj iz semen in drugih delov rastlin, predelovanje suhih ostankov za proizvodnjo živalske krme ter čiščenje masti in rastlinskih olj, pridobljenih iz semen ter delov rastlin in/ali živali;

| (r) | ‚ličanje vozil‘ pomeni vsako industrijsko ali obrtno dejavnost površinske zaščite, vključno s čiščenjem in razmaščevanjem, namenjeno:






  (i) | prvemu lakiranju cestnih vozil ali njihovih delov z materialom za ličanje, če poteka zunaj prvotne proizvodne linije, ali površinski zaščiti priklopnikov (vključno s polpriklopniki); |
| --- | --- | --- |

(r)

‚ličanje vozil‘ pomeni vsako industrijsko ali obrtno dejavnost površinske zaščite, vključno s čiščenjem in razmaščevanjem, namenjeno:

(i)

prvemu lakiranju cestnih vozil ali njihovih delov z materialom za ličanje, če poteka zunaj prvotne proizvodne linije, ali površinski zaščiti priklopnikov (vključno s polpriklopniki);

| (ii) | ta priloga ne zajema ličanja vozil, opredeljenega kot površinska zaščita motornih vozil ali njihovega posameznega dela med popravljanjem, konzerviranjem ali dekoriranjem zunaj proizvodnih obratov. Izdelki, ki se uporabljajo v okviru te dejavnosti, so obravnavani v Prilogi XI; |
| --- | --- |

(ii)

ta priloga ne zajema ličanja vozil, opredeljenega kot površinska zaščita motornih vozil ali njihovega posameznega dela med popravljanjem, konzerviranjem ali dekoriranjem zunaj proizvodnih obratov. Izdelki, ki se uporabljajo v okviru te dejavnosti, so obravnavani v Prilogi XI;

| (s) | ‚impregnacija lesa‘ pomeni kakršno koli impregnacijo lesa z zaščitnimi sredstvi; |
| --- | --- |

(s)

‚impregnacija lesa‘ pomeni kakršno koli impregnacijo lesa z zaščitnimi sredstvi;

| (t) | ‚površinska zaščita žice za navitja‘ pomeni kakršno koli površinsko zaščito kovinskih prevodnikov, ki se uporabljajo za navijanje tuljav v transformatorjih in motorjih itd.; |
| --- | --- |

(t)

‚površinska zaščita žice za navitja‘ pomeni kakršno koli površinsko zaščito kovinskih prevodnikov, ki se uporabljajo za navijanje tuljav v transformatorjih in motorjih itd.;

| (u) | ‚ubežne emisije‘ so emisije hlapnih organskih spojin v zrak, tla ali vodo, ki niso zajete v odpadnih plinih, in, če ni drugače navedeno, tudi topila v katerih koli izdelkih; to vključuje nezajete emisije HOS, spuščene v zunanje okolje skozi okna, vrata, zračnike in podobne odprtine. Ubežne emisije se lahko izračunajo na podlagi bilance topil (glej dodatek I te priloge); |
| --- | --- |

(u)

‚ubežne emisije‘ so emisije hlapnih organskih spojin v zrak, tla ali vodo, ki niso zajete v odpadnih plinih, in, če ni drugače navedeno, tudi topila v katerih koli izdelkih; to vključuje nezajete emisije HOS, spuščene v zunanje okolje skozi okna, vrata, zračnike in podobne odprtine. Ubežne emisije se lahko izračunajo na podlagi bilance topil (glej dodatek I te priloge);

| (v) | ‚skupne emisije HOS‘ pomeni vsoto ubežnih emisij HOS in emisij HOS v odpadnih plinih; |
| --- | --- |

(v)

‚skupne emisije HOS‘ pomeni vsoto ubežnih emisij HOS in emisij HOS v odpadnih plinih;

| (w) | ‚vnos‘ pomeni količino organskih topil in njihovo količino v pripravkih, ki se uporablja pri izvajanju dejavnosti, skupaj s topili, ki se reciklirajo v obratu ali zunaj njega, in se upošteva vsakokrat, ko se uporabi pri izvajanju dejavnosti; |
| --- | --- |

(w)

‚vnos‘ pomeni količino organskih topil in njihovo količino v pripravkih, ki se uporablja pri izvajanju dejavnosti, skupaj s topili, ki se reciklirajo v obratu ali zunaj njega, in se upošteva vsakokrat, ko se uporabi pri izvajanju dejavnosti;

| (x) | ‚mejna vrednost emisij‘ (MVE) pomeni največjo količino HOS (razen metana), ki jih izpušča naprava in med normalnim obratovanjem ne sme biti presežena. Za odpadne pline se izrazi kot masa HOS na prostornino odpadnih plinov (izražena kot C/m3, če ni drugače določeno) pri privzetih standardnih pogojih za temperaturo in tlak za suhi plin. Volumni plina, ki se odpadnemu plinu dodajo zaradi hlajenja ali redčenja, se ne upoštevajo pri določitvi koncentracije mase onesnaževala v odpadnih plinih. Mejne vrednosti emisij za odpadne pline so označene kot MVEc, mejne vrednosti za ubežne emisije pa kot MVEf; |
| --- | --- |

(x)

‚mejna vrednost emisij‘ (MVE) pomeni največjo količino HOS (razen metana), ki jih izpušča naprava in med normalnim obratovanjem ne sme biti presežena. Za odpadne pline se izrazi kot masa HOS na prostornino odpadnih plinov (izražena kot C/m3, če ni drugače določeno) pri privzetih standardnih pogojih za temperaturo in tlak za suhi plin. Volumni plina, ki se odpadnemu plinu dodajo zaradi hlajenja ali redčenja, se ne upoštevajo pri določitvi koncentracije mase onesnaževala v odpadnih plinih. Mejne vrednosti emisij za odpadne pline so označene kot MVEc, mejne vrednosti za ubežne emisije pa kot MVEf;

| (y) | ‚normalno obratovanje‘ pomeni celoten čas obratovanja, razen zagona, ustavitve in vzdrževanja opreme; |
| --- | --- |

(y)

‚normalno obratovanje‘ pomeni celoten čas obratovanja, razen zagona, ustavitve in vzdrževanja opreme;

| (z) | ‚snovi, škodljive za zdravje ljudi‘, so razdeljene v dve kategoriji:






  (i) | halogenirane HOS z možnim tveganjem za nepovratne učinke in |
| --- | --- | --- |

(z)

‚snovi, škodljive za zdravje ljudi‘, so razdeljene v dve kategoriji:

(i)

halogenirane HOS z možnim tveganjem za nepovratne učinke in

| (ii) | nevarne snovi, ki so rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje ali lahko povzročajo raka, dedne genetske poškodbe ali raka zaradi vdihavanja, lahko pa tudi škodujejo plodnosti ali nerojenemu otroku;






  (aa) | ‚proizvodnja obutve‘ pomeni kakršno koli proizvodnjo obutve ali njenih delov; |
| --- | --- | --- |

(ii)

nevarne snovi, ki so rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje ali lahko povzročajo raka, dedne genetske poškodbe ali raka zaradi vdihavanja, lahko pa tudi škodujejo plodnosti ali nerojenemu otroku;

(aa)

‚proizvodnja obutve‘ pomeni kakršno koli proizvodnjo obutve ali njenih delov;

| (bb) | ‚poraba topil‘ pomeni celoten vnos organskih topil v obrat v koledarskem letu ali katerem koli drugem 12-mesečnem obdobju brez vseh HOS, ki se regenerirajo za ponovno uporabo. |
| --- | --- |

(bb)

‚poraba topil‘ pomeni celoten vnos organskih topil v obrat v koledarskem letu ali katerem koli drugem 12-mesečnem obdobju brez vseh HOS, ki se regenerirajo za ponovno uporabo.

| 4. | Izpolnjene morajo biti naslednje zahteve:






  (a) | emisije se v vseh primerih spremljajo z meritvami ali izračuni (4), če ti dosežejo vsaj enako točnost. Skladnost z mejnimi vrednostmi emisij se preverja z neprekinjenimi ali sekvenčnimi meritvami, atestiranjem ali katero koli drugo tehnično zanesljivo metodo. Za emisije v odpadnih plinih v primeru neprekinjenih meritev velja, da se skladnost z mejnimi vrednostmi emisij doseže, če potrjeno dnevno povprečje emisij ne preseže mejnih vrednosti emisij. Pri sekvenčnih meritvah ali drugih ustreznih postopkih ugotavljanja se skladnost z mejnimi vrednostmi emisij doseže, če povprečje vseh odčitkov ali drugih postopkov v okviru enega postopka spremljanja ne preseže mejne vrednosti. Pri preverjanju se lahko upošteva nenatančnost merilnih metod. Mejne vrednosti ubežnih emisij in skupne mejne vrednosti emisij se uporabljajo kot letna povprečja; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

emisije se v vseh primerih spremljajo z meritvami ali izračuni (4), če ti dosežejo vsaj enako točnost. Skladnost z mejnimi vrednostmi emisij se preverja z neprekinjenimi ali sekvenčnimi meritvami, atestiranjem ali katero koli drugo tehnično zanesljivo metodo. Za emisije v odpadnih plinih v primeru neprekinjenih meritev velja, da se skladnost z mejnimi vrednostmi emisij doseže, če potrjeno dnevno povprečje emisij ne preseže mejnih vrednosti emisij. Pri sekvenčnih meritvah ali drugih ustreznih postopkih ugotavljanja se skladnost z mejnimi vrednostmi emisij doseže, če povprečje vseh odčitkov ali drugih postopkov v okviru enega postopka spremljanja ne preseže mejne vrednosti. Pri preverjanju se lahko upošteva nenatančnost merilnih metod. Mejne vrednosti ubežnih emisij in skupne mejne vrednosti emisij se uporabljajo kot letna povprečja;

| (b) | koncentracije onesnaževal zraka v vodih za plin se merijo reprezentativno. Spremljanje pomembnih onesnaževal in meritve parametrov postopka, pa tudi zagotavljanje kakovosti avtomatiziranih sistemov ter referenčne meritve za umerjanje teh sistemov se izvedejo skladno s standardi CEN. Če standardi CEN niso na voljo, se uporabljajo standardi ISO ali nacionalni ali mednarodni standardi, ki bodo zagotovili z znanstvenega vidika enako kakovostne podatke. |
| --- | --- |

(b)

koncentracije onesnaževal zraka v vodih za plin se merijo reprezentativno. Spremljanje pomembnih onesnaževal in meritve parametrov postopka, pa tudi zagotavljanje kakovosti avtomatiziranih sistemov ter referenčne meritve za umerjanje teh sistemov se izvedejo skladno s standardi CEN. Če standardi CEN niso na voljo, se uporabljajo standardi ISO ali nacionalni ali mednarodni standardi, ki bodo zagotovili z znanstvenega vidika enako kakovostne podatke.

| 5. | Naslednje mejne vrednosti emisij se uporabljajo za odpadne pline, ki vsebujejo snovi, škodljive za zdravje ljudi:






  (a) | 20 mg/m3 (izraženo kot vsota mas posameznih spojin) za izpuste halogeniranih HOS s pripisanimi standardnimi opozorili: ‚sum povzročitve raka‘ in/ali ‚sum povzročitve genetskih okvar‘, če masni tok vsote upoštevanih spojin znaša 100 g/h ali več, in |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

20 mg/m3 (izraženo kot vsota mas posameznih spojin) za izpuste halogeniranih HOS s pripisanimi standardnimi opozorili: ‚sum povzročitve raka‘ in/ali ‚sum povzročitve genetskih okvar‘, če masni tok vsote upoštevanih spojin znaša 100 g/h ali več, in

| (b) | 2 mg/m3 (izraženo kot vsota mas posameznih spojin) za izpuste HOS s pripisanimi standardnimi opozorili: ‚lahko povzroči raka‘, ‚lahko povzroči genetske okvare‘, ‚lahko povzroči raka pri vdihavanju‘, ‚lahko škoduje plodnosti‘ ali ‚lahko škoduje nerojenemu otroku‘, če masni tok vsote upoštevanih spojin znaša 10 g/h ali več. |
| --- | --- |

(b)

2 mg/m3 (izraženo kot vsota mas posameznih spojin) za izpuste HOS s pripisanimi standardnimi opozorili: ‚lahko povzroči raka‘, ‚lahko povzroči genetske okvare‘, ‚lahko povzroči raka pri vdihavanju‘, ‚lahko škoduje plodnosti‘ ali ‚lahko škoduje nerojenemu otroku‘, če masni tok vsote upoštevanih spojin znaša 10 g/h ali več.

| 6. | V zvezi s skupinami virov iz odstavkov od 9 do 22 lahko pogodbenica, če se dokaže, da skladnost posamezne naprave z mejnimi vrednostmi za ubežne emisije (MVEf) ni tehnično in ekonomsko dosegljiva, izvzame navedeno napravo, če se ne pričakuje večja nevarnost za zdravje ljudi ali okolje in se uporabijo najboljše razpoložljive tehnologije. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Mejne vrednosti emisij HOS za skupine virov, opredeljene v odstavku 3, znašajo, kot je določeno v odstavkih 8 do 22 spodaj. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Skladiščenje in distribucija motornega bencina:






  (a) | naprave za skladiščenje motornega bencina v terminalih, če presegajo pragovne vrednosti iz razpredelnice 1, morajo biti:






  (i) | cisterne s pritrjenim pokrovom, povezane z napravo za rekuperacijo hlapov, ki ne presega mejnih vrednosti emisij iz razpredelnice 1, ali |
| --- | --- | --- | --- |

8.

(a)

naprave za skladiščenje motornega bencina v terminalih, če presegajo pragovne vrednosti iz razpredelnice 1, morajo biti:

(i)

cisterne s pritrjenim pokrovom, povezane z napravo za rekuperacijo hlapov, ki ne presega mejnih vrednosti emisij iz razpredelnice 1, ali

| (ii) | zasnovane z zunanjim ali notranjim plavajočim pokrovom, opremljenim s primarnim in sekundarnim tesnilom, ki izpolnjujejo zahteve za učinkovitost zmanjševanja iz razpredelnice 1; |
| --- | --- |

(ii)

zasnovane z zunanjim ali notranjim plavajočim pokrovom, opremljenim s primarnim in sekundarnim tesnilom, ki izpolnjujejo zahteve za učinkovitost zmanjševanja iz razpredelnice 1;

| (b) | kot odstopanje od zgornjih zahtev morajo biti cisterne s pritrjenim pokrovom, ki so začele obratovati pred 1. januarjem 1996 in niso povezane z napravo za rekuperacijo hlapov, opremljene s primarnim tesnilom, ki dosega 90-odstotno učinkovitost zmanjševanja. |
| --- | --- |

(b)

kot odstopanje od zgornjih zahtev morajo biti cisterne s pritrjenim pokrovom, ki so začele obratovati pred 1. januarjem 1996 in niso povezane z napravo za rekuperacijo hlapov, opremljene s primarnim tesnilom, ki dosega 90-odstotno učinkovitost zmanjševanja.

Razpredelnica 1

Mejne vrednosti emisij HOS, nastalih pri skladiščenju in distribuciji motornega bencina, natovarjanje morskih plovil je izvzeto (faza I)

| Dejavnost | Prag | MVE ali učinkovitost zmanjševanja |
| --- | --- | --- |
| polnjenje in praznjenje premičnih rezervoarjev v terminalih | letna količina pretočenega bencina: 5 000 m3 | 10 g HOS/m3, vključno z metanom (36) |
| naprave za skladiščenje v terminalih | obstoječi terminali ali skladišča nafte z letno količino pretočenega bencina 10 000 Mg ali več
  novi terminali (brez praga, razen za terminale na majhnih oddaljenih otokih z največjo količino pretočenega bencina 5 000 Mg/leto) | 95 mas. % (37) |
| bencinski servisi | količina pretočenega bencina večja od 100 m3/leto | 0,01 mas. % pretočene količine (38) |

Dejavnost

Prag

MVE ali učinkovitost zmanjševanja

polnjenje in praznjenje premičnih rezervoarjev v terminalih

letna količina pretočenega bencina: 5 000 m3

10 g HOS/m3, vključno z metanom (36)

naprave za skladiščenje v terminalih

obstoječi terminali ali skladišča nafte z letno količino pretočenega bencina 10 000 Mg ali več

novi terminali (brez praga, razen za terminale na majhnih oddaljenih otokih z največjo količino pretočenega bencina 5 000 Mg/leto)

95 mas. % (37)

bencinski servisi

količina pretočenega bencina večja od 100 m3/leto

0,01 mas. % pretočene količine (38)

Razpredelnica 2

Mejne vrednosti emisij HOS za polnjenje vozil na bencinskih servisih (faza II)

| Prag | Najmanjša učinkovitost zajema hlapov mas. %
   (39) |
| --- | --- |
| nov bencinski servis, če je njegova dejanska ali predvidena pretočena količina večja od 500 m3 na leto
  obstoječ bencinski servis, če je njegova dejanska ali predvidena pretočena količina po letu 2019 večja od 3 000 m3 na leto
  obstoječ bencinski servis, če je njegova dejanska ali predvidena pretočena količina večja od 500 m3 na leto in če se na njem opravi večja preureditev | enaka ali večja od 85 % mas. % z razmerjem hlapi/bencin, ki je enako ali večje od 0,95, vendar enako ali manjše od 1,05 (v/v) |

Prag

Najmanjša učinkovitost zajema hlapov mas. %
   (39)

nov bencinski servis, če je njegova dejanska ali predvidena pretočena količina večja od 500 m3 na leto

obstoječ bencinski servis, če je njegova dejanska ali predvidena pretočena količina po letu 2019 večja od 3 000 m3 na leto

obstoječ bencinski servis, če je njegova dejanska ali predvidena pretočena količina večja od 500 m3 na leto in če se na njem opravi večja preureditev

enaka ali večja od 85 % mas. % z razmerjem hlapi/bencin, ki je enako ali večje od 0,95, vendar enako ali manjše od 1,05 (v/v)

| 9. | Nanašanje lepil:

  Razpredelnica 3


  Mejne vrednosti za nanašanje lepil








  Dejavnost in prag | Mejne vrednosti emisij za HOS


  (dnevne za MVEc in letne za MVEf ter skupne MVE) |
| --- | --- | --- |
| proizvodnja obutve (poraba topil > 5 Mg/leto) | 25 (40) g HOS/par čevljev |
| drugo nanašanje lepil (poraba topil 5–15 Mg/leto) | MVEc = 50 mg (41) C/m3

  MVEf = 25 mas. % ali manj vnosa topil

  ali skupna MVE 1,2 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa |
| drugo nanašanje lepil (poraba topil 15–200 Mg/leto) | MVEc = 50 mg (41) C/m3

  MVEf = 20 mas. % ali manj vnosa topil

  ali skupna MVE 1 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa |
| drugo nanašanje lepil (poraba topil > 200 Mg/leto) | MVEc = 50 mg (42) C/m3

  MVEf = 15 mas. % ali manj vnosa topil

  ali skupna MVE 0,8 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa |

9.

Razpredelnica 3

Mejne vrednosti za nanašanje lepil

Dejavnost in prag

Mejne vrednosti emisij za HOS

(dnevne za MVEc in letne za MVEf ter skupne MVE)

proizvodnja obutve (poraba topil > 5 Mg/leto)

25 (40) g HOS/par čevljev

drugo nanašanje lepil (poraba topil 5–15 Mg/leto)

MVEc = 50 mg (41) C/m3

MVEf = 25 mas. % ali manj vnosa topil

ali skupna MVE 1,2 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa

drugo nanašanje lepil (poraba topil 15–200 Mg/leto)

MVEc = 50 mg (41) C/m3

MVEf = 20 mas. % ali manj vnosa topil

ali skupna MVE 1 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa

drugo nanašanje lepil (poraba topil > 200 Mg/leto)

MVEc = 50 mg (42) C/m3

MVEf = 15 mas. % ali manj vnosa topil

ali skupna MVE 0,8 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa

| 10. | Laminiranje lesa in plastike:

  Razpredelnica 4


  Mejne vrednosti za laminiranje lesa in plastike








  Dejavnost in prag | Mejne vrednosti emisij za HOS (letne) |
| --- | --- | --- |
| laminiranje lesa in plastike (poraba topil > 5 Mg/leto) | skupna MVE 30 g HOS/m2 končnega izdelka |

10.

Razpredelnica 4

Mejne vrednosti za laminiranje lesa in plastike

Dejavnost in prag

Mejne vrednosti emisij za HOS (letne)

laminiranje lesa in plastike (poraba topil > 5 Mg/leto)

skupna MVE 30 g HOS/m2 končnega izdelka

| 11. | Površinska zaščita (površinska zaščita vozil):

  Razpredelnica 5


  Mejne vrednosti za površinsko zaščito v industriji vozil








  Dejavnost in prag | Mejne vrednosti emisij za HOS
   (43)
  (letne za skupne MVE) |
| --- | --- | --- |
| proizvodnja avtomobilov (M1, M2) (poraba topil > 15 Mg/leto in ≤ 5 000 površinsko zaščitenih predmetov na leto ali > 3 500  dokončanih šasij) | 90 g HOS/m2 ali 1,5 kg/karoserijo + 70 g/m2 |
| proizvodnja avtomobilov (M1, M2) (poraba topil 15–200 Mg/leto in > 5 000  površinsko zaščitenih predmetov na leto) | obstoječe naprave: 60 g HOS/m2 ali 1,9 kg/karoserijo + 41 g/m2 |
| nove naprave: 45 g HOS/m2 ali 1,3 kg/karoserijo + 33 g/m2 |
| proizvodnja avtomobilov (M1, M2) (poraba topil > 200 Mg/leto in > 5 000 površinsko zaščitenih predmetov na leto) | 35 g HOS/m2 ali 1 kg/karoserijo + 26 g/m2
   (44) |
| proizvodnja kabin tovornih vozil (N1, N2, N3) (poraba topil > 15 Mg/leto in ≤ 5 000  površinsko zaščitenih predmetov/leto) | obstoječe naprave: 85 g HOS/m2 |
| nove naprave: 65 g HOS/m2 |
| proizvodnja kabin tovornih vozil (N1, N2, N3) (poraba topil 15–200 Mg/leto in > 5 000  površinsko zaščitenih predmetov/leto) | obstoječe naprave: 75 g HOS/m2 |
| nove naprave: 55 g HOS/m2 |
| proizvodnja kabin tovornih vozil (N1, N2, N3) (poraba topil > 200 Mg/leto in > 5 000  površinsko zaščitenih predmetov/leto) | 55 g HOS/m2 |
| proizvodnja tovornih in kombiniranih vozil (poraba topil > 15 Mg/leto in ≤ 2 500  površinsko zaščitenih predmetov na leto) | obstoječe naprave: 120 g HOS/m2 |
| nove naprave: 90 g HOS/m2 |
| proizvodnja tovornih in kombiniranih vozil (poraba topil 15–200 Mg/leto in > 2 500  površinsko zaščitenih predmetov na leto) | obstoječe naprave: 90 g HOS/m2 |
| nove naprave: 70 g HOS/m2 |
| proizvodnja tovornih in kombiniranih vozil (poraba topil > 200 Mg/leto in > 2 500  površinsko zaščitenih predmetov na leto) | 50 g HOS/m2 |
| proizvodnja avtobusov (poraba topil > 15 Mg/leto in ≤ 2 000 površinsko zaščitenih predmetov na leto) | obstoječe naprave: 290 g HOS/m2 |
| nove naprave: 210 g HOS/m2 |
| proizvodnja avtobusov (poraba topil 15–200 Mg/leto in > 2 000 površinsko zaščitenih predmetov na leto) | obstoječe naprave: 225 g HOS/m2 |
| nove naprave: 150 g HOS/m2 |
| proizvodnja avtobusov (poraba topil > 200 Mg/leto in > 2 000 površinsko zaščitenih predmetov na leto) | 150 g HOS/m2 |

11.

Razpredelnica 5

Mejne vrednosti za površinsko zaščito v industriji vozil

Dejavnost in prag

Mejne vrednosti emisij za HOS
   (43)
  (letne za skupne MVE)

proizvodnja avtomobilov (M1, M2) (poraba topil > 15 Mg/leto in ≤ 5 000 površinsko zaščitenih predmetov na leto ali > 3 500  dokončanih šasij)

90 g HOS/m2 ali 1,5 kg/karoserijo + 70 g/m2

proizvodnja avtomobilov (M1, M2) (poraba topil 15–200 Mg/leto in > 5 000  površinsko zaščitenih predmetov na leto)

obstoječe naprave: 60 g HOS/m2 ali 1,9 kg/karoserijo + 41 g/m2

nove naprave: 45 g HOS/m2 ali 1,3 kg/karoserijo + 33 g/m2

proizvodnja avtomobilov (M1, M2) (poraba topil > 200 Mg/leto in > 5 000 površinsko zaščitenih predmetov na leto)

35 g HOS/m2 ali 1 kg/karoserijo + 26 g/m2
   (44)

proizvodnja kabin tovornih vozil (N1, N2, N3) (poraba topil > 15 Mg/leto in ≤ 5 000  površinsko zaščitenih predmetov/leto)

obstoječe naprave: 85 g HOS/m2

nove naprave: 65 g HOS/m2

proizvodnja kabin tovornih vozil (N1, N2, N3) (poraba topil 15–200 Mg/leto in > 5 000  površinsko zaščitenih predmetov/leto)

obstoječe naprave: 75 g HOS/m2

nove naprave: 55 g HOS/m2

proizvodnja kabin tovornih vozil (N1, N2, N3) (poraba topil > 200 Mg/leto in > 5 000  površinsko zaščitenih predmetov/leto)

55 g HOS/m2

proizvodnja tovornih in kombiniranih vozil (poraba topil > 15 Mg/leto in ≤ 2 500  površinsko zaščitenih predmetov na leto)

obstoječe naprave: 120 g HOS/m2

nove naprave: 90 g HOS/m2

proizvodnja tovornih in kombiniranih vozil (poraba topil 15–200 Mg/leto in > 2 500  površinsko zaščitenih predmetov na leto)

obstoječe naprave: 90 g HOS/m2

nove naprave: 70 g HOS/m2

proizvodnja tovornih in kombiniranih vozil (poraba topil > 200 Mg/leto in > 2 500  površinsko zaščitenih predmetov na leto)

50 g HOS/m2

proizvodnja avtobusov (poraba topil > 15 Mg/leto in ≤ 2 000 površinsko zaščitenih predmetov na leto)

obstoječe naprave: 290 g HOS/m2

nove naprave: 210 g HOS/m2

proizvodnja avtobusov (poraba topil 15–200 Mg/leto in > 2 000 površinsko zaščitenih predmetov na leto)

obstoječe naprave: 225 g HOS/m2

nove naprave: 150 g HOS/m2

proizvodnja avtobusov (poraba topil > 200 Mg/leto in > 2 000 površinsko zaščitenih predmetov na leto)

150 g HOS/m2

| 12. | Površinska zaščita (kovinskih, plastičnih in lesenih površin ter površin tekstilij, tkanin, folij in papirja):

  Razpredelnica 6


  Mejne vrednosti za površinsko zaščito v različnih industrijskih panogah








  Dejavnost in prag | Mejne vrednosti emisij za HOS (dnevne za MVEc in letne za MVEf ter skupne MVE) |
| --- | --- | --- |
| površinska zaščita lesa (poraba topil 15–25 Mg/leto) | MVEc = 100 (45) mg C/m3

  MVEf = 25 mas. % ali manj vnosa topil

  ali skupna MVE 1,6 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa |
| površinska zaščita lesa (poraba topil 25–200 Mg/leto) | MVEc = 50 mg C/m3 za sušenje in 75 mg C/m3 za nanašanje premaznih sredstev
  MVEf = 20 mas. % ali manj vnosa topil

  ali skupna MVE 1 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa |
| površinska zaščita lesa (poraba topil > 200 Mg/leto) | MVEc = 50 mg C/m3 za sušenje in 75 mg C/m3 za nanašanje premaznih sredstev
  MVEf = 15 mas. % ali manj vnosa topil

  ali skupna MVE 0,75 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa |
| površinska zaščita kovinskih in plastičnih izdelkov (poraba topil 5–15 Mg/leto) | MVEc = 100 (45)
   (46) mg C/m3

  MVEf = 25 (46) mas. % ali manj vnosa topil

  ali skupna MVE 0,6 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa |
| druga površinska zaščita, vključno z zaščito površin tekstilij, tkanin, folij in papirja (razen sitotiska za tekstilije, glej tiskanje) (poraba topil 5–15 Mg/leto) | MVEc = 100 mg (45)
   (46) C/m3

  MVEf = 25 (46) mas. % ali manj vnosa topil

  ali skupna MVE 1,6 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa |
| površinska zaščita tekstilij, tkanin, folij in papirja (razen sitotiska za tekstilije, glej tiskanje) (poraba topil > 15 Mg/leto) | MVEc = 50 mg C/m3 za sušenje in 75 mg C/m3 za nanašanje premaznih sredstev (46)
   (47)

  MVEf = 20 (46) mas. % ali manj vnosa topil

  ali skupna MVE 1 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa |
| površinska zaščita plastičnih obdelovancev (poraba topil 15–200 Mg/leto) | MVEc = 50 mg C/m3 za sušenje in 75 mg C/m3 za nanašanje premaznih sredstev (46)

  MVEf = 20 (46) mas. % ali manj vnosa topil

  ali skupna MVE 0,375 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa |
| površinska zaščita plastičnih obdelovancev (poraba topil > 200 Mg/leto) | MVEc = 50 mg C/m3 za sušenje in 75 mg C/m3 za nanašanje premaznih sredstev (46)

  MVEf = 20 (46) mas. % ali manj vnosa topil

  ali skupna MVE 0,35 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa |
| površinska zaščita kovinskih površin (poraba topil 15–200 Mg/leto) | MVEc = 50 mg C/m3 za sušenje in 75 mg C/m3 za nanašanje premaznih sredstev (46)

  MVEf = 20 (46) mas. % ali manj vnosa topil

  ali skupna MVE 0,375 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa |
| Izjema za površinske zaščite v stiku z živili:
  skupna MVE 0,5825 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa |
| površinska zaščita kovinskih površin (poraba topil > 200 Mg/leto) | MVEc = 50 mg C/m3 za sušenje in 75 mg C/m3 za nanašanje premaznih sredstev (46)

  MVEf = 20 (46) mas. % ali manj vnosa topil

  ali skupna MVE 0,33 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa
  Izjema za površinske zaščite v stiku z živili:
  skupna MVE 0,5825 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa |

12.

Razpredelnica 6

Mejne vrednosti za površinsko zaščito v različnih industrijskih panogah

Dejavnost in prag

Mejne vrednosti emisij za HOS (dnevne za MVEc in letne za MVEf ter skupne MVE)

površinska zaščita lesa (poraba topil 15–25 Mg/leto)

MVEc = 100 (45) mg C/m3

MVEf = 25 mas. % ali manj vnosa topil

ali skupna MVE 1,6 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa

površinska zaščita lesa (poraba topil 25–200 Mg/leto)

MVEc = 50 mg C/m3 za sušenje in 75 mg C/m3 za nanašanje premaznih sredstev

MVEf = 20 mas. % ali manj vnosa topil

ali skupna MVE 1 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa

površinska zaščita lesa (poraba topil > 200 Mg/leto)

MVEc = 50 mg C/m3 za sušenje in 75 mg C/m3 za nanašanje premaznih sredstev

MVEf = 15 mas. % ali manj vnosa topil

ali skupna MVE 0,75 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa

površinska zaščita kovinskih in plastičnih izdelkov (poraba topil 5–15 Mg/leto)

MVEc = 100 (45)
   (46) mg C/m3

MVEf = 25 (46) mas. % ali manj vnosa topil

ali skupna MVE 0,6 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa

druga površinska zaščita, vključno z zaščito površin tekstilij, tkanin, folij in papirja (razen sitotiska za tekstilije, glej tiskanje) (poraba topil 5–15 Mg/leto)

MVEc = 100 mg (45)
   (46) C/m3

MVEf = 25 (46) mas. % ali manj vnosa topil

ali skupna MVE 1,6 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa

površinska zaščita tekstilij, tkanin, folij in papirja (razen sitotiska za tekstilije, glej tiskanje) (poraba topil > 15 Mg/leto)

MVEc = 50 mg C/m3 za sušenje in 75 mg C/m3 za nanašanje premaznih sredstev (46)
   (47)

MVEf = 20 (46) mas. % ali manj vnosa topil

ali skupna MVE 1 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa

površinska zaščita plastičnih obdelovancev (poraba topil 15–200 Mg/leto)

MVEc = 50 mg C/m3 za sušenje in 75 mg C/m3 za nanašanje premaznih sredstev (46)

MVEf = 20 (46) mas. % ali manj vnosa topil

ali skupna MVE 0,375 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa

površinska zaščita plastičnih obdelovancev (poraba topil > 200 Mg/leto)

MVEc = 50 mg C/m3 za sušenje in 75 mg C/m3 za nanašanje premaznih sredstev (46)

MVEf = 20 (46) mas. % ali manj vnosa topil

ali skupna MVE 0,35 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa

površinska zaščita kovinskih površin (poraba topil 15–200 Mg/leto)

MVEc = 50 mg C/m3 za sušenje in 75 mg C/m3 za nanašanje premaznih sredstev (46)

MVEf = 20 (46) mas. % ali manj vnosa topil

ali skupna MVE 0,375 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa

Izjema za površinske zaščite v stiku z živili:

skupna MVE 0,5825 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa

površinska zaščita kovinskih površin (poraba topil > 200 Mg/leto)

MVEc = 50 mg C/m3 za sušenje in 75 mg C/m3 za nanašanje premaznih sredstev (46)

MVEf = 20 (46) mas. % ali manj vnosa topil

ali skupna MVE 0,33 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa

Izjema za površinske zaščite v stiku z živili:

skupna MVE 0,5825 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa

| 13. | Površinska zaščita (usnja in žičnih navitij):

  Razpredelnica 7


  Mejne vrednosti za površinsko zaščito usnja in žic za navitja








  Dejavnost in prag | Mejne vrednosti emisij za HOS (letne za skupne MVE) |
| --- | --- | --- |
| površinska zaščita usnja na pohištvu in določenih usnjenih izdelkih, ki se uporabljajo kot majhne potrošniške dobrine, kot so torbice, pasovi, denarnice itd. (poraba topil > 10 Mg/leto) | skupna MVE 150 g/m2 |
| druga površinska zaščita usnja (poraba topil 10–25 Mg/leto) | skupna MVE 85 g/m2 |
| druga površinska zaščita usnja (poraba topil > 25 Mg/leto) | skupna MVE 75 g/m2 |
| površinska zaščita žic za navitja (poraba topil > 5 Mg/leto) | skupna MVE 10 g/kg se uporablja za naprave, pri katerih je povprečni premer žice ≤ 0,1 mm |
| skupna MVE 5 g/kg se uporablja za vse druge naprave |

13.

Razpredelnica 7

Mejne vrednosti za površinsko zaščito usnja in žic za navitja

Dejavnost in prag

Mejne vrednosti emisij za HOS (letne za skupne MVE)

površinska zaščita usnja na pohištvu in določenih usnjenih izdelkih, ki se uporabljajo kot majhne potrošniške dobrine, kot so torbice, pasovi, denarnice itd. (poraba topil > 10 Mg/leto)

skupna MVE 150 g/m2

druga površinska zaščita usnja (poraba topil 10–25 Mg/leto)

skupna MVE 85 g/m2

druga površinska zaščita usnja (poraba topil > 25 Mg/leto)

skupna MVE 75 g/m2

površinska zaščita žic za navitja (poraba topil > 5 Mg/leto)

skupna MVE 10 g/kg se uporablja za naprave, pri katerih je povprečni premer žice ≤ 0,1 mm

skupna MVE 5 g/kg se uporablja za vse druge naprave

| 14. | Površinska zaščita (kovinskih kolutov):

  Razpredelnica 8


  Mejne vrednosti za površinsko zaščito kovinskih kolutov








  Dejavnost in prag | Mejne vrednosti emisij za HOS


  (dnevne za MVEc in letne za MVEf ter skupne MVE) |
| --- | --- | --- |
| obstoječe naprave (poraba topil 25–200 Mg/leto) | MVEc = 50 mg (48) C/m3

  MVEf = 10 mas. % ali manj vnosa topil

  ali skupna MVE 0,45 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa |
| obstoječe naprave (poraba topil > 200 Mg/leto) | MVEc = 50 mg (48) C/m3

  MVEf = 10 mas. % ali manj vnosa topil

  ali skupna MVE 0,45 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa |
| nove naprave (poraba topil 25–200 Mg/leto) | MVEc = 50 mg C/m3
   (48)

  MVEf = 5 mas. % ali manj vnosa topil

  ali skupna MVE 0,3 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa |
| nove naprave (poraba topil > 200 Mg/leto) | MVEc = 50 mg (48) C/m3

  MVEf = 5 mas. % ali manj vnosa topil

  ali skupna MVE 0,3 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa |

14.

Razpredelnica 8

Mejne vrednosti za površinsko zaščito kovinskih kolutov

Dejavnost in prag

Mejne vrednosti emisij za HOS

(dnevne za MVEc in letne za MVEf ter skupne MVE)

obstoječe naprave (poraba topil 25–200 Mg/leto)

MVEc = 50 mg (48) C/m3

MVEf = 10 mas. % ali manj vnosa topil

ali skupna MVE 0,45 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa

obstoječe naprave (poraba topil > 200 Mg/leto)

MVEc = 50 mg (48) C/m3

MVEf = 10 mas. % ali manj vnosa topil

ali skupna MVE 0,45 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa

nove naprave (poraba topil 25–200 Mg/leto)

MVEc = 50 mg C/m3
   (48)

MVEf = 5 mas. % ali manj vnosa topil

ali skupna MVE 0,3 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa

nove naprave (poraba topil > 200 Mg/leto)

MVEc = 50 mg (48) C/m3

MVEf = 5 mas. % ali manj vnosa topil

ali skupna MVE 0,3 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa

| 15. | Kemično čiščenje:

  Razpredelnica 9


  Mejne vrednosti za kemično čiščenje








  Dejavnost | Mejne vrednosti emisij za HOS
   (49)
   (50)
  (letne za skupne MVE) |
| --- | --- | --- |
| nove in obstoječe naprave | skupna MVE 20 g HOS/kg |

15.

Razpredelnica 9

Mejne vrednosti za kemično čiščenje

Dejavnost

Mejne vrednosti emisij za HOS
   (49)
   (50)
  (letne za skupne MVE)

nove in obstoječe naprave

skupna MVE 20 g HOS/kg

| 16. | Proizvodnja premaznih sredstev, sredstev za zaščito lakov, barv in lepil:

  Razpredelnica 10


  Mejne vrednosti za proizvodnjo premaznih sredstev, sredstev za zaščito lakov, barv in lepil








  Dejavnost in prag | Mejne vrednosti emisij za HOS


  (dnevne za MVEc in letne za MVEf ter skupne MVE) |
| --- | --- | --- |
| nove in obstoječe naprave s porabo topil med 100 in 1 000 Mg/leto | MVEc = 150 mg C/m3

  MVEf (51) = 5 mas. % ali manj vnosa topil

  ali skupna MVE 5 mas. % ali manj vnosa topil |
| nove in obstoječe naprave s porabo topil > 1 000  Mg/leto | MVEc = 150 mg C/m3

  MVEf (51) = 3 mas. % ali manj vnosa topil

  ali skupna MVE 3 mas. % ali manj vnosa topil |

16.

Razpredelnica 10

Mejne vrednosti za proizvodnjo premaznih sredstev, sredstev za zaščito lakov, barv in lepil

Dejavnost in prag

Mejne vrednosti emisij za HOS

(dnevne za MVEc in letne za MVEf ter skupne MVE)

nove in obstoječe naprave s porabo topil med 100 in 1 000 Mg/leto

MVEc = 150 mg C/m3

MVEf (51) = 5 mas. % ali manj vnosa topil

ali skupna MVE 5 mas. % ali manj vnosa topil

nove in obstoječe naprave s porabo topil > 1 000  Mg/leto

MVEc = 150 mg C/m3

MVEf (51) = 3 mas. % ali manj vnosa topil

ali skupna MVE 3 mas. % ali manj vnosa topil

| 17. | Tiskanje (fleksotisk, rotacijski ofsetni tisk z vročim sušenjem, rotacijski globoki tisk za publikacije itd.):

  Razpredelnica 11


  Mejne vrednosti za tiskanje








  Dejavnost in prag | Mejne vrednosti emisij za HOS (dnevne za MVEc in letne za MVEf ter skupne MVE) |
| --- | --- | --- |
| rotacijski ofsetni tisk z vročim sušenjem (poraba topil 15–25 Mg/leto) | MVEc = 100 mg C/m3

  MVEf = 30 mas. % ali manj vnosa topil (52) |
| rotacijski ofsetni tisk z vročim sušenjem (poraba topil 25–200 Mg/leto) | nove in obstoječe naprave | MVEc = 20 mg C/m3 |

17.

Razpredelnica 11

Mejne vrednosti za tiskanje

Dejavnost in prag

Mejne vrednosti emisij za HOS (dnevne za MVEc in letne za MVEf ter skupne MVE)

rotacijski ofsetni tisk z vročim sušenjem (poraba topil 15–25 Mg/leto)

MVEc = 100 mg C/m3

MVEf = 30 mas. % ali manj vnosa topil (52)

rotacijski ofsetni tisk z vročim sušenjem (poraba topil 25–200 Mg/leto)

nove in obstoječe naprave

MVEc = 20 mg C/m3

| | MVEf = 30 mas. % ali manj vnosa topil (52) |
| --- | --- |

MVEf = 30 mas. % ali manj vnosa topil (52)

rotacijski ofsetni tisk z vročim sušenjem (poraba topil > 200 Mg/leto)

za nove in nadgrajene tiskarske stroje

skupna MVE = 10 mas. % ali manj porabe tiskarskih barv (52)

za obstoječe tiskarske stroje

skupna MVE = 15 mas. % ali manj porabe tiskarskih barv (52)

globoki tisk za publikacije (poraba topil 25–200 Mg/leto)

za nove naprave

| | MVEc = 75 mg C/m3 |
| --- | --- |

MVEc = 75 mg C/m3

| | MVEf = 10 mas. % ali manj vnosa topil |
| --- | --- |

MVEf = 10 mas. % ali manj vnosa topil

| | ali skupna MVE 0,6 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa |
| --- | --- |

ali skupna MVE 0,6 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa

za obstoječe naprave

| | MVEc = 75 mg C/m3 |
| --- | --- |

MVEc = 75 mg C/m3

| | MVEf = 15 mas. % ali manj vnosa topil |
| --- | --- |

MVEf = 15 mas. % ali manj vnosa topil

| | ali skupna MVE 0,8 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa |
| --- | --- |

ali skupna MVE 0,8 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa

globoki tisk za publikacije (poraba topil > 200 Mg/leto)

za nove naprave

skupna MVE = 5 mas. % ali manj vnosa topil

za obstoječe naprave

skupna MVE = 7 mas. % ali manj vnosa topil

rotacijski globoki tisk in fleksotisk za embalažo (poraba topil 15–25 Mg/leto)

MVEc = 100 mg C/m3

MVEf = 25 mas. % ali manj vnosa topil

ali skupna MVE 1,2 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa

rotacijski globoki tisk in fleksotisk za embalažo (poraba topil 25–200 Mg/leto) ter rotacijski sitotisk (poraba topil > 30 Mg/leto)

MVEc = 100 mg C/m3

MVEf = 20 mas. % ali manj vnosa topil

ali skupna MVE 1,0 kg ali manj HOS/kg trdnega vnosa

rotacijski globoki tisk in fleksotisk za embalažo (poraba topil > 200 Mg/leto)

za obrate, kjer so vsi stroji priključeni na napravo za oksidacijo:

skupna MVE = 0,5 kg HOS/kg trdnega vnosa

za obrate, kjer so vsi stroji priključeni na napravo za adsorpcijo ogljika:

skupna MVE = 0,6 kg HOS/kg trdnega vnosa

za obstoječe kombinirane obrate, kjer nekateri obstoječi stroji morda niso povezani s sežigalnico ali napravo za rekuperacijo topil:

| | emisije iz strojev, povezanih z napravami za oksidacijo ali adsorpcijo ogljika, so manjše od mejnih vrednosti emisij 0,5 oziroma 0,6 kg HOS/kg trdnega vnosa. |
| --- | --- |

emisije iz strojev, povezanih z napravami za oksidacijo ali adsorpcijo ogljika, so manjše od mejnih vrednosti emisij 0,5 oziroma 0,6 kg HOS/kg trdnega vnosa.

| | za stroje, ki niso povezani z napravami za obdelavo plinov: uporaba izdelkov z nizko vsebnostjo topil ali brez topil, povezava z napravami za obdelavo odpadnih plinov, če je na voljo prosta zmogljivost, in preferenčno delo s snovmi z visoko vsebnostjo topil na strojih, ki so povezani z napravo za obdelavo odpadnih plinov. |
| --- | --- |

za stroje, ki niso povezani z napravami za obdelavo plinov: uporaba izdelkov z nizko vsebnostjo topil ali brez topil, povezava z napravami za obdelavo odpadnih plinov, če je na voljo prosta zmogljivost, in preferenčno delo s snovmi z visoko vsebnostjo topil na strojih, ki so povezani z napravo za obdelavo odpadnih plinov.

| | skupne emisije manjše od 1,0 kg HOS/kg trdnega vnosa |
| --- | --- |

skupne emisije manjše od 1,0 kg HOS/kg trdnega vnosa

| 18. | Proizvodnja farmacevtskih izdelkov:

  Razpredelnica 12


  Mejne vrednosti za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov








  Dejavnost in prag | Mejne vrednosti emisij za HOS


  (dnevne za MVEc in letne za MVEf ter skupne MVE) |
| --- | --- | --- |
| nove naprave (poraba topil > 50 Mg/leto) | MVEc = 20 mg C/m3
   (53)
   (54)

  MVEf = 5 mas. % ali manj vnosa topil (54) |
| obstoječe naprave (poraba topil > 50 Mg/leto) | MVEc = 20 mg C/m3
   (53)
   (55)

  MVEf = 15 mas. % ali manj vnosa topil (55) |

18.

Razpredelnica 12

Mejne vrednosti za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov

Dejavnost in prag

Mejne vrednosti emisij za HOS

(dnevne za MVEc in letne za MVEf ter skupne MVE)

nove naprave (poraba topil > 50 Mg/leto)

MVEc = 20 mg C/m3
   (53)
   (54)

MVEf = 5 mas. % ali manj vnosa topil (54)

obstoječe naprave (poraba topil > 50 Mg/leto)

MVEc = 20 mg C/m3
   (53)
   (55)

MVEf = 15 mas. % ali manj vnosa topil (55)

| 19. | Predelava naravnega ali sintetičnega kavčuka

  Razpredelnica 13


  Mejne vrednosti za predelavo naravnega ali sintetičnega kavčuka








  Dejavnost in prag | Mejne vrednosti emisij za HOS


  (dnevne za MVEc in letne za MVEf ter skupne MVE) |
| --- | --- | --- |
| nove in obstoječe naprave: predelava naravnega ali sintetičnega kavčuka (poraba topil > 15 Mg/leto) | MVEc = 20 mg C/m3
   (56)

  MVEf = 25 mas. % vnosa topil (57)


  ali skupna MVE = 25 mas. % vnosa topil |

19.

Razpredelnica 13

Mejne vrednosti za predelavo naravnega ali sintetičnega kavčuka

Dejavnost in prag

Mejne vrednosti emisij za HOS

(dnevne za MVEc in letne za MVEf ter skupne MVE)

nove in obstoječe naprave: predelava naravnega ali sintetičnega kavčuka (poraba topil > 15 Mg/leto)

MVEc = 20 mg C/m3
   (56)

MVEf = 25 mas. % vnosa topil (57)

ali skupna MVE = 25 mas. % vnosa topil

| 20. | Čiščenje površin:

  Razpredelnica 14


  Mejne vrednosti za čiščenje površin










  Dejavnost in prag | Prag za porabo topil (Mg/leto) | Mejne vrednosti emisij za HOS


  (dnevne za MVEc in letne za MVEf ter skupne MVE) |
| --- | --- | --- | --- |
| čiščenje površin s snovmi iz odstavka 3(z)(i) te priloge | 1–5 | MVEc = 20 mg, izraženo kot vsota mas posameznih spojin/m3 | MVEf = 15 mas. % vnosa topil |
| > 5 | MVEc = 20 mg, izraženo kot vsota mas posameznih spojin/m3 | MVEf = 10 mas. % vnosa topil |
| drugo čiščenje površin | 2–10 | MVEc = 75 mg C/m3
   (58) | MVEf = 20 mas. % (58) vnosa topil |
| > 10 | MVEc = 75 mg C/m3
   (58) | MVEf = 15 mas. % (58) vnosa topila |

20.

Razpredelnica 14

Mejne vrednosti za čiščenje površin

Dejavnost in prag

Prag za porabo topil (Mg/leto)

Mejne vrednosti emisij za HOS

(dnevne za MVEc in letne za MVEf ter skupne MVE)

čiščenje površin s snovmi iz odstavka 3(z)(i) te priloge

1–5

MVEc = 20 mg, izraženo kot vsota mas posameznih spojin/m3

MVEf = 15 mas. % vnosa topil

> 5

MVEc = 20 mg, izraženo kot vsota mas posameznih spojin/m3

MVEf = 10 mas. % vnosa topil

drugo čiščenje površin

2–10

MVEc = 75 mg C/m3
   (58)

MVEf = 20 mas. % (58) vnosa topil

> 10

MVEc = 75 mg C/m3
   (58)

MVEf = 15 mas. % (58) vnosa topila

| 21. | Ekstrahiranje rastlinskih olj ali živalskih maščob ter rafiniranje rastlinskih olj:

  Razpredelnica 15


  Mejne vrednosti za ekstrahiranje rastlinskih olj ali živalskih maščob ter rafiniranje rastlinskih olj









  Dejavnost in prag | Mejne vrednosti emisij za HOS (letne za skupne MVE) |
| --- | --- | --- |
| nove in obstoječe naprave (poraba topil > 10 Mg/leto) | skupna MVE (kg HOS/Mg izdelka) |
| živalska maščoba: | 1,5 |
| ricinus: | 3,0 |
| repično seme: | 1,0 |
| sončnično seme: | 1,0 |
| soja (normalni zdrob): | 0,8 |
| soja (beli kosmiči): | 1,2 |
| druga semena in drugi deli rastlin: | 3,0 (59) |
| vsi postopki frakcioniranja, razen degumiranja: (60) | 1,5 |
| degumiranje: | 4,0 |

21.

Razpredelnica 15

Mejne vrednosti za ekstrahiranje rastlinskih olj ali živalskih maščob ter rafiniranje rastlinskih olj

Dejavnost in prag

Mejne vrednosti emisij za HOS (letne za skupne MVE)

nove in obstoječe naprave (poraba topil > 10 Mg/leto)

skupna MVE (kg HOS/Mg izdelka)

živalska maščoba:

1,5

ricinus:

3,0

repično seme:

1,0

sončnično seme:

1,0

soja (normalni zdrob):

0,8

soja (beli kosmiči):

1,2

druga semena in drugi deli rastlin:

3,0 (59)

vsi postopki frakcioniranja, razen degumiranja: (60)

1,5

degumiranje:

4,0

| 22. | Impregnacija lesa:

  Razpredelnica 16


  Mejne vrednosti za impregnacijo lesa








  Dejavnost in prag | Mejne vrednosti emisij za HOS (dnevne za MVEc in letne za MVEf ter skupne MVE) |
| --- | --- | --- |
| impregnacija lesa (poraba topil 25–200 Mg/leto) | MVEc = 100 (61) mg C/m3

  MVEf = 45 mas. % ali manj vnosa topil

  ali 11 kg ali manj HOS/m3 |
| impregnacija lesa (poraba topil > 200 Mg/leto) | MVEc = 100 (61) mg C/m3

  MVEf = 35 mas. % ali manj vnosa topil

  ali 9 kg ali manj HOS/m3 |

22.

Razpredelnica 16

Mejne vrednosti za impregnacijo lesa

Dejavnost in prag

Mejne vrednosti emisij za HOS (dnevne za MVEc in letne za MVEf ter skupne MVE)

impregnacija lesa (poraba topil 25–200 Mg/leto)

MVEc = 100 (61) mg C/m3

MVEf = 45 mas. % ali manj vnosa topil

ali 11 kg ali manj HOS/m3

impregnacija lesa (poraba topil > 200 Mg/leto)

MVEc = 100 (61) mg C/m3

MVEf = 35 mas. % ali manj vnosa topil

ali 9 kg ali manj HOS/m3

B.   Kanada

| 23. | Mejne vrednosti za nadzor nad emisijami hlapnih organskih spojin bodo za nepremične vire ustrezno določene ob upoštevanju podatkov o razpoložljivih tehnologijah za uravnavanje, mejnih vrednosti, ki se uporabljajo v drugih jurisdikcijah, in naslednjih listin:






  (a) | Predpisi o mejnih koncentracijah HOS za arhitekturna premazna sredstva, SOR/2009-264; |
| --- | --- | --- |

23.

(a)

Predpisi o mejnih koncentracijah HOS za arhitekturna premazna sredstva, SOR/2009-264;

| (b) | Mejne koncentracije HOS v proizvodih za ličanje vozil, SOR/2009-197; |
| --- | --- |

(b)

Mejne koncentracije HOS v proizvodih za ličanje vozil, SOR/2009-197;

| (c) | predlagani predpisi za mejne koncentracije HOS v določenih izdelkih; |
| --- | --- |

(c)

predlagani predpisi za mejne koncentracije HOS v določenih izdelkih;

| (d) | Smernice za zmanjšanje izpustov etilenoksida iz naprav za sterilizacijo; |
| --- | --- |

(d)

Smernice za zmanjšanje izpustov etilenoksida iz naprav za sterilizacijo;

| (e) | Okoljevarstvene smernice za nadzorovanje emisij hlapnih organskih spojin, nastalih v novih organskih kemičnih postopkih, PN1108; |
| --- | --- |

(e)

Okoljevarstvene smernice za nadzorovanje emisij hlapnih organskih spojin, nastalih v novih organskih kemičnih postopkih, PN1108;

| (f) | Okoljevarstveni kodeks postopkov za merjenje in nadzorovanje ubežnih emisij HOS pri puščanju opreme, PN1106; |
| --- | --- |

(f)

Okoljevarstveni kodeks postopkov za merjenje in nadzorovanje ubežnih emisij HOS pri puščanju opreme, PN1106;

| (g) | Program za 40-odstotno zmanjšanje emisij hlapnih organskih spojin, nastalih pri uporabi lepil in tesnilnih snovi, PN1116; |
| --- | --- |

(g)

Program za 40-odstotno zmanjšanje emisij hlapnih organskih spojin, nastalih pri uporabi lepil in tesnilnih snovi, PN1116;

| (h) | Načrt za 20-odstotno zmanjšanje emisij HOS, nastalih pri površinski obdelavi izdelkov za široko porabo, PN1114; |
| --- | --- |

(h)

Načrt za 20-odstotno zmanjšanje emisij HOS, nastalih pri površinski obdelavi izdelkov za široko porabo, PN1114;

| (i) | Okoljske smernice za nadzorovanje emisij hlapnih organskih spojin iz nadzemnih naprav za skladiščenje motornega bencina, PN1180; |
| --- | --- |

(i)

Okoljske smernice za nadzorovanje emisij hlapnih organskih spojin iz nadzemnih naprav za skladiščenje motornega bencina, PN1180;

| (j) | Okoljski kodeks postopkov za rekuperiranje bencinskih hlapov med polnjenjem vozil na bencinskih servisih in drugih napravah za oskrbo z motornim bencinom, PN1184; |
| --- | --- |

(j)

Okoljski kodeks postopkov za rekuperiranje bencinskih hlapov med polnjenjem vozil na bencinskih servisih in drugih napravah za oskrbo z motornim bencinom, PN1184;

| (k) | Okoljski kodeks postopkov za zmanjšanje emisij topil iz industrijskih in komercialnih naprav za razmaščevanje, PN1182; |
| --- | --- |

(k)

Okoljski kodeks postopkov za zmanjšanje emisij topil iz industrijskih in komercialnih naprav za razmaščevanje, PN1182;

| (l) | Normativi funkcionalnosti za nove vire in smernice za zmanjšanje emisij hlapnih organskih spojin iz naprav za nanašanje premazov kanadskih proizvajalcev originalne avtomobilske opreme, PN1234; |
| --- | --- |

(l)

Normativi funkcionalnosti za nove vire in smernice za zmanjšanje emisij hlapnih organskih spojin iz naprav za nanašanje premazov kanadskih proizvajalcev originalne avtomobilske opreme, PN1234;

| (m) | Okoljske smernice za zmanjšanje emisij hlapnih organskih spojin pri predelavi plastičnih mas, PN1276; |
| --- | --- |

(m)

Okoljske smernice za zmanjšanje emisij hlapnih organskih spojin pri predelavi plastičnih mas, PN1276;

| (n) | Nacionalni akcijski načrt za okoljevarstveni nadzor nad snovmi, ki tanjšajo ozonski plašč, in njihovimi alternativami v obliki halogeniranih ogljikovodikov, PN1291; |
| --- | --- |

(n)

Nacionalni akcijski načrt za okoljevarstveni nadzor nad snovmi, ki tanjšajo ozonski plašč, in njihovimi alternativami v obliki halogeniranih ogljikovodikov, PN1291;

| (o) | Načrt za upravljanje z dušikovimi oksidi (NOx) in hlapnimi organskimi spojinami (HOS) – Faza I, PN1066; |
| --- | --- |

(o)

Načrt za upravljanje z dušikovimi oksidi (NOx) in hlapnimi organskimi spojinami (HOS) – Faza I, PN1066;

| (p) | Okoljski kodeks postopkov za zmanjšanje emisij hlapnih organskih spojin, nastalih pri komercialnem/industrijskem tiskanju, PN1301; |
| --- | --- |

(p)

Okoljski kodeks postopkov za zmanjšanje emisij hlapnih organskih spojin, nastalih pri komercialnem/industrijskem tiskanju, PN1301;

| (q) | Priporočeni standardi in smernice CCME (5) za zmanjšanje emisij HOS, nastalih pri uporabi kanadskih industrijskih premaznih sredstev za vzdrževanje, PN1320, in |
| --- | --- |

(q)

Priporočeni standardi in smernice CCME (5) za zmanjšanje emisij HOS, nastalih pri uporabi kanadskih industrijskih premaznih sredstev za vzdrževanje, PN1320, in

| (r) | Smernice za zmanjšanje emisij HOS iz sektorja proizvodnje lesenega pohištva, PN1338. |
| --- | --- |

(r)

Smernice za zmanjšanje emisij HOS iz sektorja proizvodnje lesenega pohištva, PN1338.

C.   Združene države Amerike

| 24. | Mejne vrednosti za nadzor nad emisijami HOS iz nepremičnih virov za naslednje kategorije nepremičnih virov ter viri, za katere se uporabljajo, so navedeni v naslednjih dokumentih:






  (a) | Naprave za skladiščenje naftnih tekočin – Zakonik zveznih predpisov (ZZP) 40, 60. del, poddela K in K a; |
| --- | --- | --- |

24.

(a)

Naprave za skladiščenje naftnih tekočin – Zakonik zveznih predpisov (ZZP) 40, 60. del, poddela K in K a;

| (b) | Posode za skladiščenje hlapnih organskih tekočin – ZZP 40, 60. del, poddel K b; |
| --- | --- |

(b)

Posode za skladiščenje hlapnih organskih tekočin – ZZP 40, 60. del, poddel K b;

| (c) | Rafinerije nafte – ZZP 40, 60. del, poddel J; |
| --- | --- |

(c)

Rafinerije nafte – ZZP 40, 60. del, poddel J;

| (d) | Površinska obdelava kovinskega pohištva – ZZP 40, 60. del, poddel EE; |
| --- | --- |

(d)

Površinska obdelava kovinskega pohištva – ZZP 40, 60. del, poddel EE;

| (e) | Površinska obdelava avtomobilov in lahkih tovornih vozil – ZZP 40, 60. del, poddel MM; |
| --- | --- |

(e)

Površinska obdelava avtomobilov in lahkih tovornih vozil – ZZP 40, 60. del, poddel MM;

| (f) | Rotacijski globoki tisk (bakrotisk) za publikacije – ZZP 40, 60. del, poddel QQ; |
| --- | --- |

(f)

Rotacijski globoki tisk (bakrotisk) za publikacije – ZZP 40, 60. del, poddel QQ;

| (g) | Na pritisk občutljivi trakovi in površinsko premazovanje nalepk – ZZP 40, 60. del, poddel RR; |
| --- | --- |

(g)

Na pritisk občutljivi trakovi in površinsko premazovanje nalepk – ZZP 40, 60. del, poddel RR;

| (h) | Površinska obdelava velikih aparatov, kovinskih kolutov in pločevink za pijačo – ZZP 40, 60. del, poddeli SS, TT in WW; |
| --- | --- |

(h)

Površinska obdelava velikih aparatov, kovinskih kolutov in pločevink za pijačo – ZZP 40, 60. del, poddeli SS, TT in WW;

| (i) | Polnilne inštalacije v skladiščih motornega bencina – ZZP 40, 60. del, poddel XX; |
| --- | --- |

(i)

Polnilne inštalacije v skladiščih motornega bencina – ZZP 40, 60. del, poddel XX;

| (j) | Proizvodnja avtomobilskih gum – ZZP 40, 60. del, poddel BBB; |
| --- | --- |

(j)

Proizvodnja avtomobilskih gum – ZZP 40, 60. del, poddel BBB;

| (k) | Proizvodnja polimerov – ZZP 40, 60. del, poddel DDD; |
| --- | --- |

(k)

Proizvodnja polimerov – ZZP 40, 60. del, poddel DDD;

| (l) | Premazovanje in tiskanje upogljivega vinila in uretana – ZZP 40, 60. del, poddel FFF; |
| --- | --- |

(l)

Premazovanje in tiskanje upogljivega vinila in uretana – ZZP 40, 60. del, poddel FFF;

| (m) | Puščanje opreme v naftnih rafinerijah in sistemi zbiranja odpadnih vod – ZZP 40, 60. del, poddela GGG in QQQ; |
| --- | --- |

(m)

Puščanje opreme v naftnih rafinerijah in sistemi zbiranja odpadnih vod – ZZP 40, 60. del, poddela GGG in QQQ;

| (n) | Proizvodnja sintetičnih vlaken – ZZP 40, 60. del, poddel HHH; |
| --- | --- |

(n)

Proizvodnja sintetičnih vlaken – ZZP 40, 60. del, poddel HHH;

| (o) | Naftne kemične čistilnice – ZZP 40, 60. del, poddel JJJ; |
| --- | --- |

(o)

Naftne kemične čistilnice – ZZP 40, 60. del, poddel JJJ;

| (p) | Obrati za predelavo zemeljskega plina na kopnem – ZZP 40, 60. del, poddel KKK; |
| --- | --- |

(p)

Obrati za predelavo zemeljskega plina na kopnem – ZZP 40, 60. del, poddel KKK;

| (q) | Puščanje opreme SOCMI, naprave za oksidacijo, destilacija in procesi v reaktorju – ZZP 40, 60. del, poddel VV, poddel III, poddela NNN in RRR; |
| --- | --- |

(q)

Puščanje opreme SOCMI, naprave za oksidacijo, destilacija in procesi v reaktorju – ZZP 40, 60. del, poddel VV, poddel III, poddela NNN in RRR;

| (r) | Premazovanje magnetnih trakov – ZZP 40, 60. del, poddel SSS; |
| --- | --- |

(r)

Premazovanje magnetnih trakov – ZZP 40, 60. del, poddel SSS;

| (s) | Industrijska obdelava površin – ZZP 40, 60. del, poddel TTT; |
| --- | --- |

(s)

Industrijska obdelava površin – ZZP 40, 60. del, poddel TTT;

| (t) | Polimerni premazi naprav za podporne podlage – ZZP 40, 60. del, poddel VVV |
| --- | --- |

(t)

Polimerni premazi naprav za podporne podlage – ZZP 40, 60. del, poddel VVV

| (u) | Nepremični motorji z notranjim zgorevanjem – prisilni vžig, ZZP 40, 60. del, poddel JJJJ; |
| --- | --- |

(u)

Nepremični motorji z notranjim zgorevanjem – prisilni vžig, ZZP 40, 60. del, poddel JJJJ;

| (v) | Nepremični motorji z notranjim zgorevanjem – kompresijski vžig, ZZP 40, 60. del, poddel IIII, in |
| --- | --- |

(v)

Nepremični motorji z notranjim zgorevanjem – kompresijski vžig, ZZP 40, 60. del, poddel IIII, in

| (w) | Nove prenosne posode za gorivo in posode v uporabi – ZZP 40, 59. del, poddel F. |
| --- | --- |

(w)

Nove prenosne posode za gorivo in posode v uporabi – ZZP 40, 59. del, poddel F.

| 25. | Mejne vrednosti za nadzor nad emisijami HOS iz virov, za katere veljajo nacionalni emisijski standardi za nevarna onesnaževala zraka, so navedene v naslednjih listinah:






  (a) | Organska nevarna onesnaževala zraka, ki nastajajo pri proizvodnji sintetičnih in organskih kemikalij – ZZP 40, 63. del, poddel F; |
| --- | --- | --- |

25.

(a)

Organska nevarna onesnaževala zraka, ki nastajajo pri proizvodnji sintetičnih in organskih kemikalij – ZZP 40, 63. del, poddel F;

| (b) | Organska nevarna onesnaževala zraka, ki nastajajo pri proizvodnji sintetičnih in organskih kemikalij: izpusti med postopki, posode za skladiščenje, dejavnosti prenosa in odpadne vode – ZZP 40, 63. del, poddel G; |
| --- | --- |

(b)

Organska nevarna onesnaževala zraka, ki nastajajo pri proizvodnji sintetičnih in organskih kemikalij: izpusti med postopki, posode za skladiščenje, dejavnosti prenosa in odpadne vode – ZZP 40, 63. del, poddel G;

| (c) | Organska nevarna onesnaževala zraka: puščanje opreme – ZZP 40, 63. del, poddel H; |
| --- | --- |

(c)

Organska nevarna onesnaževala zraka: puščanje opreme – ZZP 40, 63. del, poddel H;

| (d) | Komercialne naprave za sterilizacijo z etilenoksidom – ZZP 40, 63. del, poddel O; |
| --- | --- |

(d)

Komercialne naprave za sterilizacijo z etilenoksidom – ZZP 40, 63. del, poddel O;

| (e) | Polnilne inštalacije v skladišču motornega bencina in regulacijske postaje plinovodov – ZZP 40, 63. del, poddel R; |
| --- | --- |

(e)

Polnilne inštalacije v skladišču motornega bencina in regulacijske postaje plinovodov – ZZP 40, 63. del, poddel R;

| (f) | Razmaščevalna sredstva, ki vsebujejo halogenirana topila – ZZP 40, 63. del, poddel T; |
| --- | --- |

(f)

Razmaščevalna sredstva, ki vsebujejo halogenirana topila – ZZP 40, 63. del, poddel T;

| (g) | Polimeri in smole (skupina I) – ZZP 40, 63. del, poddel U |
| --- | --- |

(g)

Polimeri in smole (skupina I) – ZZP 40, 63. del, poddel U

| (h) | Polimeri in smole (skupina II) – ZZP 40, 63. del, poddel W; |
| --- | --- |

(h)

Polimeri in smole (skupina II) – ZZP 40, 63. del, poddel W;

| (i) | Talilnice sekundarnega svinca – ZZP 40, 63. del, poddel X; |
| --- | --- |

(i)

Talilnice sekundarnega svinca – ZZP 40, 63. del, poddel X;

| (j) | Natovarjanje na pomorska tankerska plovila – ZZP 40, 63. del, poddel Y; |
| --- | --- |

(j)

Natovarjanje na pomorska tankerska plovila – ZZP 40, 63. del, poddel Y;

| (k) | Rafinerije nafte – ZZP 40, 63. del, poddel CC; |
| --- | --- |

(k)

Rafinerije nafte – ZZP 40, 63. del, poddel CC;

| (l) | Postopki predelave in odstranjevanja izven kraja nastanka – ZZP 40, 63. del, poddel DD; |
| --- | --- |

(l)

Postopki predelave in odstranjevanja izven kraja nastanka – ZZP 40, 63. del, poddel DD;

| (m) | Proizvodnja magnetnih trakov – ZZP 40, 63. del, poddel EE; |
| --- | --- |

(m)

Proizvodnja magnetnih trakov – ZZP 40, 63. del, poddel EE;

| (n) | Proizvodnja letalske in vesoljske opreme – ZZP 40, 63. del, poddel GG; |
| --- | --- |

(n)

Proizvodnja letalske in vesoljske opreme – ZZP 40, 63. del, poddel GG;

| (o) | Proizvodnja nafte in zemeljskega plina – ZZP 40, 63. del, poddel HH; |
| --- | --- |

(o)

Proizvodnja nafte in zemeljskega plina – ZZP 40, 63. del, poddel HH;

| (p) | Gradnja in popravilo ladij – ZZP 40, 63. del, poddel II; |
| --- | --- |

(p)

Gradnja in popravilo ladij – ZZP 40, 63. del, poddel II;

| (q) | Leseno pohištvo – ZZP 40, 63. del, poddel JJ; |
| --- | --- |

(q)

Leseno pohištvo – ZZP 40, 63. del, poddel JJ;

| (r) | Tiskanje in založništvo – ZZP 40, 63. del, poddel KK; |
| --- | --- |

(r)

Tiskanje in založništvo – ZZP 40, 63. del, poddel KK;

| (s) | Celuloza in papir II (sežiganje) – ZZP, 63. del, poddel MM; |
| --- | --- |

(s)

Celuloza in papir II (sežiganje) – ZZP, 63. del, poddel MM;

| (t) | Rezervoarji za skladiščenje – ZZP 40, 63. del, poddel OO; |
| --- | --- |

(t)

Rezervoarji za skladiščenje – ZZP 40, 63. del, poddel OO;

| (u) | Posode za shranjevanje – ZZP 40, 63. del, poddel PP; |
| --- | --- |

(u)

Posode za shranjevanje – ZZP 40, 63. del, poddel PP;

| (v) | Površinska zajezitev – ZZP 40, 63. del, poddel QQ; |
| --- | --- |

(v)

Površinska zajezitev – ZZP 40, 63. del, poddel QQ;

| (w) | Posamezni sistemi za odvajanje – ZZP 40, 63. del, poddel RR; |
| --- | --- |

(w)

Posamezni sistemi za odvajanje – ZZP 40, 63. del, poddel RR;

| (x) | Zaprti odzračevalni sistemi – ZZP 40, 63. del, poddel SS; |
| --- | --- |

(x)

Zaprti odzračevalni sistemi – ZZP 40, 63. del, poddel SS;

| (y) | Puščanje opreme: raven nadzora 1 – ZZP 40, 63. del, poddel TT; |
| --- | --- |

(y)

Puščanje opreme: raven nadzora 1 – ZZP 40, 63. del, poddel TT;

| (z) | Puščanje opreme: raven nadzora 2 – ZZP 40, 63. del, poddel UU; |
| --- | --- |

(z)

Puščanje opreme: raven nadzora 2 – ZZP 40, 63. del, poddel UU;

| (aa) | Naprave za ločevanje olja in vode ter naprave za ločevanje organskih snovi in vode – ZZP 40, 63. del, poddel VV; |
| --- | --- |

(aa)

Naprave za ločevanje olja in vode ter naprave za ločevanje organskih snovi in vode – ZZP 40, 63. del, poddel VV;

| (bb) | Posode za shranjevanje (cisterne): raven nadzora 2 – ZZP 40, 63. del, poddel WW; |
| --- | --- |

(bb)

Posode za shranjevanje (cisterne): raven nadzora 2 – ZZP 40, 63. del, poddel WW;

| (cc) | Procesne enote za proizvodnjo etilena – ZZP 40, 63. del, poddel XX; |
| --- | --- |

(cc)

Procesne enote za proizvodnjo etilena – ZZP 40, 63. del, poddel XX;

| (dd) | Generični standardi za tehnologije za največji dosegljiv nadzor za različne kategorije – ZZP 40, 63. del, poddel YY; |
| --- | --- |

(dd)

Generični standardi za tehnologije za največji dosegljiv nadzor za različne kategorije – ZZP 40, 63. del, poddel YY;

| (ee) | Sežigalnice nevarnih odpadkov – ZZP 40, 63. del, poddel EEE; |
| --- | --- |

(ee)

Sežigalnice nevarnih odpadkov – ZZP 40, 63. del, poddel EEE;

| (ff) | Proizvodnja farmacevtskih izdelkov – ZZP 40, 63. del, poddel GGG; |
| --- | --- |

(ff)

Proizvodnja farmacevtskih izdelkov – ZZP 40, 63. del, poddel GGG;

| (gg) | Prenos in skladiščenje naravnega plina – ZZP 40, 63. del, poddel HHH; |
| --- | --- |

(gg)

Prenos in skladiščenje naravnega plina – ZZP 40, 63. del, poddel HHH;

| (hh) | Proizvodnja poliuretanskih prožnih pen – ZZP 40, 63. del, poddel III; |
| --- | --- |

(hh)

Proizvodnja poliuretanskih prožnih pen – ZZP 40, 63. del, poddel III;

| (ii) | Polimeri in smole: skupina IV – ZZP 40, 63. del, poddel JJJ; |
| --- | --- |

(ii)

Polimeri in smole: skupina IV – ZZP 40, 63. del, poddel JJJ;

| (jj) | Proizvodnja portlandskega cementa – ZZP 40, 63. del, poddel LLL; |
| --- | --- |

(jj)

Proizvodnja portlandskega cementa – ZZP 40, 63. del, poddel LLL;

| (kk) | Proizvodnja učinkovin za pesticide – ZZP 40, 63. del, poddel MMM; |
| --- | --- |

(kk)

Proizvodnja učinkovin za pesticide – ZZP 40, 63. del, poddel MMM;

| (ll) | Polimeri in smole: skupina III – ZZP 40, 63. del, poddel OOO; |
| --- | --- |

(ll)

Polimeri in smole: skupina III – ZZP 40, 63. del, poddel OOO;

| (mm) | Polieter polioli – ZZP 40, 63. del, poddel PPP; |
| --- | --- |

(mm)

Polieter polioli – ZZP 40, 63. del, poddel PPP;

| (nn) | Proizvodnja sekundarnega aluminija – ZZP 40, 63. del, poddel RRR; |
| --- | --- |

(nn)

Proizvodnja sekundarnega aluminija – ZZP 40, 63. del, poddel RRR;

| (oo) | Rafinerije nafte – ZZP 40, 63. del, poddel UUU; |
| --- | --- |

(oo)

Rafinerije nafte – ZZP 40, 63. del, poddel UUU;

| (pp) | Čistilne naprave v javni lasti – ZZP 40, 63. del, poddel VVV; |
| --- | --- |

(pp)

Čistilne naprave v javni lasti – ZZP 40, 63. del, poddel VVV;

| (qq) | Proizvodnja prehranskega kvasa – ZZP 40, 63. del, poddel CCCC; |
| --- | --- |

(qq)

Proizvodnja prehranskega kvasa – ZZP 40, 63. del, poddel CCCC;

| (rr) | Distribucija organskih tekočin (nebencinskih) – ZZP 40, 63. del, poddel EEEE; |
| --- | --- |

(rr)

Distribucija organskih tekočin (nebencinskih) – ZZP 40, 63. del, poddel EEEE;

| (ss) | Proizvodnja raznih organskih kemikalij – ZZP 40, 63. del, poddel FFFF; |
| --- | --- |

(ss)

Proizvodnja raznih organskih kemikalij – ZZP 40, 63. del, poddel FFFF;

| (tt) | Ekstrakcija s topili v proizvodnji rastlinskega olja – ZZP 40, 63. del, poddel GGGG; |
| --- | --- |

(tt)

Ekstrakcija s topili v proizvodnji rastlinskega olja – ZZP 40, 63. del, poddel GGGG;

| (uu) | Premazna sredstva za avtomobile in lahka tovorna vozila – ZZP 40, 63. del, poddel IIII; |
| --- | --- |

(uu)

Premazna sredstva za avtomobile in lahka tovorna vozila – ZZP 40, 63. del, poddel IIII;

| (vv) | Premazna sredstva za papir in druge izdelke iz celuloznih vlaken – ZZP 40, 63. del, poddel JJJJ; |
| --- | --- |

(vv)

Premazna sredstva za papir in druge izdelke iz celuloznih vlaken – ZZP 40, 63. del, poddel JJJJ;

| (ww) | Sredstva za površinsko obdelavo kovinskih pločevink – ZZP 40, 63. del, poddel KKKK; |
| --- | --- |

(ww)

Sredstva za površinsko obdelavo kovinskih pločevink – ZZP 40, 63. del, poddel KKKK;

| (xx) | Premazna sredstva za razne kovinske dele in izdelke – ZZP 40, 63. del, poddel MMMM; |
| --- | --- |

(xx)

Premazna sredstva za razne kovinske dele in izdelke – ZZP 40, 63. del, poddel MMMM;

| (yy) | Sredstva za površinsko obdelavo velikih aparatov – ZZP 40, 63. del, poddel NNNN; |
| --- | --- |

(yy)

Sredstva za površinsko obdelavo velikih aparatov – ZZP 40, 63. del, poddel NNNN;

| (zz) | Tiskanje na tkanine, površinska zaščita in barvanje tkanin – ZZP 40, 63. del, poddel OOOO; |
| --- | --- |

(zz)

Tiskanje na tkanine, površinska zaščita in barvanje tkanin – ZZP 40, 63. del, poddel OOOO;

| (aaa) | Površinska obdelava plastičnih delov in izdelkov – ZZP 40, 63. del, poddel PPPP; |
| --- | --- |

(aaa)

Površinska obdelava plastičnih delov in izdelkov – ZZP 40, 63. del, poddel PPPP;

| (bbb) | Površinska obdelava lesenih gradbenih izdelkov – ZZP 40, 63. del, poddel QQQQ; |
| --- | --- |

(bbb)

Površinska obdelava lesenih gradbenih izdelkov – ZZP 40, 63. del, poddel QQQQ;

| (ccc) | Površinska obdelava kovinskega pohištva – ZZP 40, 63. del, poddel RRRR; |
| --- | --- |

(ccc)

Površinska obdelava kovinskega pohištva – ZZP 40, 63. del, poddel RRRR;

| (ddd) | Površinska obdelava kovinskih kolutov – ZZP 40, 63. del, poddel SSSS; |
| --- | --- |

(ddd)

Površinska obdelava kovinskih kolutov – ZZP 40, 63. del, poddel SSSS;

| (eee) | Postopki za dodelavo usnja – ZZP 40, 63. del, poddel TTTT; |
| --- | --- |

(eee)

Postopki za dodelavo usnja – ZZP 40, 63. del, poddel TTTT;

| (fff) | Proizvodnja izdelkov iz celuloze – ZZP 40, 63. del, poddel UUUU; |
| --- | --- |

(fff)

Proizvodnja izdelkov iz celuloze – ZZP 40, 63. del, poddel UUUU;

| (ggg) | Proizvodnja plovil – ZZP 40, 63. del, poddel VVVV; |
| --- | --- |

(ggg)

Proizvodnja plovil – ZZP 40, 63. del, poddel VVVV;

| (hhh) | Proizvodnja ojačenih plastik in sestavljenih proizvodov – ZZP 40, 63. del, poddel WWWW; |
| --- | --- |

(hhh)

Proizvodnja ojačenih plastik in sestavljenih proizvodov – ZZP 40, 63. del, poddel WWWW;

| (iii) | Proizvodnja avtomobilskih gum – ZZP 40, 63. del, poddel XXXX; |
| --- | --- |

(iii)

Proizvodnja avtomobilskih gum – ZZP 40, 63. del, poddel XXXX;

| (jjj) | Nepremični plinski motorji – ZZP 40, 63. del, poddel YYYY; |
| --- | --- |

(jjj)

Nepremični plinski motorji – ZZP 40, 63. del, poddel YYYY;

| (kkk) | Nepremični batni motorji z notranjim zgorevanjem: kompresijski vžig – ZZP 40, 63. del, poddel ZZZZ; |
| --- | --- |

(kkk)

Nepremični batni motorji z notranjim zgorevanjem: kompresijski vžig – ZZP 40, 63. del, poddel ZZZZ;

| (lll) | Proizvodnja polprevodnikov – ZZP 40, 63. del, poddel BBBBB; |
| --- | --- |

(lll)

Proizvodnja polprevodnikov – ZZP 40, 63. del, poddel BBBBB;

| (mmm) | Železo- in jeklolivarne – ZZP 40, 63. del, poddel EEEEE; |
| --- | --- |

(mmm)

Železo- in jeklolivarne – ZZP 40, 63. del, poddel EEEEE;

| (nnn) | Integrirana proizvodnja železa in jekla – ZZP 40, 63. del, poddel FFFFF; |
| --- | --- |

(nnn)

Integrirana proizvodnja železa in jekla – ZZP 40, 63. del, poddel FFFFF;

| (ooo) | Predelava asfalta in proizvodnja asfaltnih strešnih kritin – ZZP 40, 63. del, poddel LLLLL; |
| --- | --- |

(ooo)

Predelava asfalta in proizvodnja asfaltnih strešnih kritin – ZZP 40, 63. del, poddel LLLLL;

| (ppp) | Proizvodnja poliuretanskih prožnih pen – ZZP 40, 63. del, poddel MMMMM; |
| --- | --- |

(ppp)

Proizvodnja poliuretanskih prožnih pen – ZZP 40, 63. del, poddel MMMMM;

| (qqq) | Celice/stojala za preskušanje motorjev – ZZP 40, 63. del, poddel PPPPP; |
| --- | --- |

(qqq)

Celice/stojala za preskušanje motorjev – ZZP 40, 63. del, poddel PPPPP;

| (rrr) | Proizvodnja tornih proizvodov – ZZP 40, 63. del, poddel QQQQQ; |
| --- | --- |

(rrr)

Proizvodnja tornih proizvodov – ZZP 40, 63. del, poddel QQQQQ;

| (sss) | Proizvodnja ognjevzdržnih proizvodov – ZZP 40, 63. del, poddel SSSSS; |
| --- | --- |

(sss)

Proizvodnja ognjevzdržnih proizvodov – ZZP 40, 63. del, poddel SSSSS;

| (ttt) | Naprave za sterilizacijo z etilenoksidom v bolnišnicah – ZZP 40, 63. del, poddel WWWWW; |
| --- | --- |

(ttt)

Naprave za sterilizacijo z etilenoksidom v bolnišnicah – ZZP 40, 63. del, poddel WWWWW;

| (uuu) | Polnilne inštalacije za distribucijo v skladiščih motornega bencina, skladišča bencina in naprave v okviru cevovodov za bencin – ZZP 40, 63. del, poddel BBBBBB; |
| --- | --- |

(uuu)

Polnilne inštalacije za distribucijo v skladiščih motornega bencina, skladišča bencina in naprave v okviru cevovodov za bencin – ZZP 40, 63. del, poddel BBBBBB;

| (vvv) | Naprave za distribucijo motornega bencina – ZZP 40, 63. del, poddel CCCCCC; |
| --- | --- |

(vvv)

Naprave za distribucijo motornega bencina – ZZP 40, 63. del, poddel CCCCCC;

| (www) | Odstranjevanje barv in razne dejavnosti površinske obdelave v majhnih virih – ZZP 40, 63. del, poddel HHHHHH; |
| --- | --- |

(www)

Odstranjevanje barv in razne dejavnosti površinske obdelave v majhnih virih – ZZP 40, 63. del, poddel HHHHHH;

| (xxx) | Proizvodnja akrilnih vlaken/modakrilnih vlaken (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel LLLLLL; |
| --- | --- |

(xxx)

Proizvodnja akrilnih vlaken/modakrilnih vlaken (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel LLLLLL;

| (yyy) | Proizvodnja ogljenih saj (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel MMMMMM; |
| --- | --- |

(yyy)

Proizvodnja ogljenih saj (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel MMMMMM;

| (zzz) | Majhni viri v proizvodnji kemikalij: kromove spojine – ZZP 40, 63. del, poddel NNNNNN; |
| --- | --- |

(zzz)

Majhni viri v proizvodnji kemikalij: kromove spojine – ZZP 40, 63. del, poddel NNNNNN;

| (aaaa) | Proizvodnja kemikalij za majhne vire – ZZP 40, 63. del, poddel VVVVVV; |
| --- | --- |

(aaaa)

Proizvodnja kemikalij za majhne vire – ZZP 40, 63. del, poddel VVVVVV;

| (bbbb) | Predelava asfalta in proizvodnja asfaltnih strešnih kritin (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel AAAAAAA, in |
| --- | --- |

(bbbb)

Predelava asfalta in proizvodnja asfaltnih strešnih kritin (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel AAAAAAA, in

| (cccc) | Proizvodnja barv in sorodnih izdelkov (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel CCCCCCC. |
| --- | --- |

(cccc)

Proizvodnja barv in sorodnih izdelkov (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel CCCCCCC.

Dodatek

Bilanca topil

Uvod

| 1. | Ta dodatek k prilogi o mejnih vrednostih emisij hlapnih organskih spojin (HOS) iz nepremičnih virov vsebuje navodila za izvajanje bilance topil. Opredeljuje načela, ki jih je treba upoštevati (odstavek 2), daje osnovo za masno bilanco (odstavek 3) in zahteve za preverjanje skladnosti (odstavek 4). |
| --- | --- |

1.

Načela

| 2. | Namen bilance topil je:






  (a) | preverjanje skladnosti, kot je določeno v prilogi, in |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

preverjanje skladnosti, kot je določeno v prilogi, in

| (b) | prepoznavanje možnosti za zmanjševanje emisij v prihodnje. |
| --- | --- |

(b)

prepoznavanje možnosti za zmanjševanje emisij v prihodnje.

Opredelitev pojmov

| 3. | Navedene opredelitve so osnova za izračun bilance topil:






  (a) | vnosi organskih topil:






  — | I1 Količina organskih topil ali njihova količina v kupljenih pripravkih, ki se v postopku uporabijo kot surovina v časovnem obdobju, za katero se izračuna bilanca topil, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

(a)

vnosi organskih topil:

—

I1 Količina organskih topil ali njihova količina v kupljenih pripravkih, ki se v postopku uporabijo kot surovina v časovnem obdobju, za katero se izračuna bilanca topil,

| — | I2 Količina organskih topil ali njihova količina v pripravkih, ki se regenerirajo in ponovno uporabijo v postopku kot topilo. (Reciklirano topilo se šteje vsakokrat, ko je uporabljeno za izvajanje dejavnosti.); |
| --- | --- |

—

I2 Količina organskih topil ali njihova količina v pripravkih, ki se regenerirajo in ponovno uporabijo v postopku kot topilo. (Reciklirano topilo se šteje vsakokrat, ko je uporabljeno za izvajanje dejavnosti.);

| (b) | iznosi organskih topil:






  — | O1. Emisije HOS v odpadnih plinih, |
| --- | --- | --- |

(b)

iznosi organskih topil:

—

O1. Emisije HOS v odpadnih plinih,

| — | O2. Organska topila v odpadni vodi; če je potrebno, se pri izračunu O5 upošteva čiščenje odpadne vode, |
| --- | --- |

—

O2. Organska topila v odpadni vodi; če je potrebno, se pri izračunu O5 upošteva čiščenje odpadne vode,

| — | O3. Količina organskih topil, ki ostane v izdelkih kot nečistoča ali ostanek, |
| --- | --- |

—

O3. Količina organskih topil, ki ostane v izdelkih kot nečistoča ali ostanek,

| — | O4. Nezajete emisije organskih topil v zrak. To vključuje splošno prezračevanje prostorov, od koder zrak uhaja v zunanje okolje skozi okna, vrata, zračnike in podobne odprtine, |
| --- | --- |

—

O4. Nezajete emisije organskih topil v zrak. To vključuje splošno prezračevanje prostorov, od koder zrak uhaja v zunanje okolje skozi okna, vrata, zračnike in podobne odprtine,

| — | O5. Organska topila in/ali organske spojine, ki se izgubijo zaradi kemičnih ali fizikalnih reakcij (vključno s tistimi, ki so uničene, npr. s sežigom, drugo obdelavo odpadnih plinov ali odpadnih vod ali pa so zajete, npr. z adsorpcijo, če se ne prištevajo k O6, O7 ali O8), |
| --- | --- |

—

O5. Organska topila in/ali organske spojine, ki se izgubijo zaradi kemičnih ali fizikalnih reakcij (vključno s tistimi, ki so uničene, npr. s sežigom, drugo obdelavo odpadnih plinov ali odpadnih vod ali pa so zajete, npr. z adsorpcijo, če se ne prištevajo k O6, O7 ali O8),

| — | O6. Organska topila v zbranih odpadkih, |
| --- | --- |

—

O6. Organska topila v zbranih odpadkih,

| — | O7. Organska topila ali organska topila, vsebovana v pripravkih, ki se prodajajo ali so namenjena prodaji kot izdelek s tržno vrednostjo, |
| --- | --- |

—

O7. Organska topila ali organska topila, vsebovana v pripravkih, ki se prodajajo ali so namenjena prodaji kot izdelek s tržno vrednostjo,

| — | O8. Organska topila v pripravkih, regeneriranih za ponovno uporabo, vendar ne kot surovina v postopku, če niso šteta pod O7, |
| --- | --- |

—

O8. Organska topila v pripravkih, regeneriranih za ponovno uporabo, vendar ne kot surovina v postopku, če niso šteta pod O7,

| — | O9. Organska topila, izpuščena na druge načine. |
| --- | --- |

—

O9. Organska topila, izpuščena na druge načine.

Smernice za uporabo bilance topil za preverjanje skladnosti

| 4. | Uporaba bilance topil se določi na podlagi posebne zahteve, ki jo je treba preveriti, kakor je navedeno:






  (a) | preverjanje skladnosti z načinom zmanjševanja emisije iz odstavka (6)(a) v prilogi, mejno vrednostjo skupnih emisij, izraženo kot emisije topil na enoto proizvoda, ali kot je drugače navedeno v prilogi:






  (i) | za vse dejavnosti, ki uporabljajo način zmanjševanja emisij iz odstavka 6(a) v prilogi, je treba vsako leto pripraviti bilanco topil, da se določi poraba. Poraba se lahko izračuna po enačbi:
  C = I1 – O8
  Poleg tega je treba vsako leto določiti tudi količino trdnih snovi v porabljenih premaznih sredstvih za izračun letne referenčne emisije in ciljne emisije; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

(a)

preverjanje skladnosti z načinom zmanjševanja emisije iz odstavka (6)(a) v prilogi, mejno vrednostjo skupnih emisij, izraženo kot emisije topil na enoto proizvoda, ali kot je drugače navedeno v prilogi:

(i)

za vse dejavnosti, ki uporabljajo način zmanjševanja emisij iz odstavka 6(a) v prilogi, je treba vsako leto pripraviti bilanco topil, da se določi poraba. Poraba se lahko izračuna po enačbi:

C = I1 – O8

Poleg tega je treba vsako leto določiti tudi količino trdnih snovi v porabljenih premaznih sredstvih za izračun letne referenčne emisije in ciljne emisije;

| (ii) | za preverjanje skladnosti z mejnimi vrednostmi skupnih emisij, izraženih kot emisije topil na enoto proizvoda ali kot je drugače navedeno v prilogi, je treba vsako leto pripraviti bilanco topil, da se določijo emisije HOS. Emisije HOS se lahko izračunajo po enačbi:
  E = F + O1
  pri čemer so F ubežne emisije HOS, kot je določeno v pododstavku (b)(i) spodaj. Vrednost emisije je treba deliti z ustreznim parametrom izdelka; |
| --- | --- |

(ii)

za preverjanje skladnosti z mejnimi vrednostmi skupnih emisij, izraženih kot emisije topil na enoto proizvoda ali kot je drugače navedeno v prilogi, je treba vsako leto pripraviti bilanco topil, da se določijo emisije HOS. Emisije HOS se lahko izračunajo po enačbi:

E = F + O1

pri čemer so F ubežne emisije HOS, kot je določeno v pododstavku (b)(i) spodaj. Vrednost emisije je treba deliti z ustreznim parametrom izdelka;

| (b) | določitev ubežnih emisij HOS za primerjavo z vrednostmi ubežnih emisij iz priloge:






  (i) | metodologija: ubežne emisije HOS se lahko izračunajo po enačbi:
  F = I1 – O1 – O5 – O6 – O7 – O8
  ali
  F = O2 + O3 + O4 + O9
  Ta količina se lahko določi z neposrednimi meritvami količin. Izvedejo se lahko tudi drugi enakovredni izračuni, na primer z uporabo učinkovitosti zajema pri postopku. Vrednost ubežnih emisij je izražena kot delež vnosa topila, ki se lahko izračuna po enačbi:
  I = I1 + I2; |
| --- | --- | --- |

(b)

določitev ubežnih emisij HOS za primerjavo z vrednostmi ubežnih emisij iz priloge:

(i)

metodologija: ubežne emisije HOS se lahko izračunajo po enačbi:

F = I1 – O1 – O5 – O6 – O7 – O8

ali

F = O2 + O3 + O4 + O9

Ta količina se lahko določi z neposrednimi meritvami količin. Izvedejo se lahko tudi drugi enakovredni izračuni, na primer z uporabo učinkovitosti zajema pri postopku. Vrednost ubežnih emisij je izražena kot delež vnosa topila, ki se lahko izračuna po enačbi:

I = I1 + I2;

| (ii) | pogostost: ubežne emisije HOS se lahko določijo s kratko, vendar celovito vrsto meritev. Ubežnih emisij ni treba ponovno ugotavljati, če se ne spremeni tehnološka oprema. |
| --- | --- |

(ii)

pogostost: ubežne emisije HOS se lahko določijo s kratko, vendar celovito vrsto meritev. Ubežnih emisij ni treba ponovno ugotavljati, če se ne spremeni tehnološka oprema.

T.   Priloga VII

Priloga VII

Besedilo Priloge VII se nadomesti z naslednjim:

„Časovni roki iz člena 3

| 1. | Roki za začetek uporabe mejnih vrednosti iz odstavkov 2 in 3 člena 3 so:






  (a) | za nove nepremične vire eno leto po datumu začetka veljavnosti tega protokola za zadevno pogodbenico in |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

za nove nepremične vire eno leto po datumu začetka veljavnosti tega protokola za zadevno pogodbenico in

| (b) | za obstoječe nepremične vire eno leto po datumu začetka veljavnosti tega protokola za zadevno pogodbenico ali 31. decembra 2020, kar je pozneje. |
| --- | --- |

(b)

za obstoječe nepremične vire eno leto po datumu začetka veljavnosti tega protokola za zadevno pogodbenico ali 31. decembra 2020, kar je pozneje.

| 2. | Rok za začetek uporabe mejnih vrednosti za goriva in nove premične vire iz odstavka 5 člena 3 je datum začetka veljavnosti tega protokola za zadevno pogodbenico ali datumi, povezani z ukrepi iz Priloge VIII, kar je pozneje. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rok za začetek uporabe mejnih vrednosti za HOS v izdelkih iz odstavka 7 člena 3 je eno leto po datumu začetka veljavnosti tega protokola za zadevno pogodbenico. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ne glede na odstavke 1, 2 in 3, vendar ob upoštevanju odstavka 5, lahko pogodbenica Konvencije, ki postane pogodbenica tega protokola med 1. januarjem 2013 in 31. decembrom 2019, ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola ali pristopu k njemu poda izjavo, da bo podaljšala kateri koli rok za uporabo mejnih vrednosti iz odstavkov 2, 3, 5 in 7 člena 3, in sicer:






  (a) | za obstoječe nepremične vire na največ petnajst let po datumu začetka veljavnosti tega protokola za zadevno pogodbenico; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

za obstoječe nepremične vire na največ petnajst let po datumu začetka veljavnosti tega protokola za zadevno pogodbenico;

| (b) | za goriva in nove premične vire na največ pet let po datumu začetka veljavnosti tega protokola za zadevno pogodbenico in |
| --- | --- |

(b)

za goriva in nove premične vire na največ pet let po datumu začetka veljavnosti tega protokola za zadevno pogodbenico in

| (c) | za HOS v izdelkih na največ pet let po datumu začetka veljavnosti tega protokola za zadevno pogodbenico. |
| --- | --- |

(c)

za HOS v izdelkih na največ pet let po datumu začetka veljavnosti tega protokola za zadevno pogodbenico.

| 5. | Pogodbenica, ki je sprejela odločitev v zvezi s prilogama VI in/ali VIII v skladu s členom 3a tega protokola, ne sme podati tudi izjave v zvezi z isto prilogo v skladu z odstavkom 4.“ |
| --- | --- |

5.

U.   Priloga VIII

Priloga VIII

Besedilo Priloge VIII se nadomesti z naslednjim:

„Mejne vrednosti za goriva in nove premične vire

Uvod

| 1. | Oddelek A se nanaša na vse pogodbenice, razen Kanado in Združene države Amerike, oddelek B se nanaša na Kanado, oddelek C pa na Združene države Amerike. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ta priloga vsebuje mejne vrednosti emisij za NOx, izražene kot ekvivalenti dušikovega dioksida (NO2), za ogljikovodike, ki so večinoma hlapne organske spojine, ter za ogljikov monoksid (CO) in delce, kakor tudi okoljske specifikacije za goriva na trgu, namenjena vozilom. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Roki za začetek uporabe mejnih vrednosti iz te priloge so določeni v Prilogi VII. |
| --- | --- |

3.

A.   Vse pogodbenice, razen Kanade in Združenih držav Amerike

Osebna vozila in lahka vozila

| 4. | Mejne vrednosti za vozila na motorni pogon z najmanj štirimi kolesi, ki se uporabljajo za prevoz ljudi (kategorija M) in blaga (kategorija N), so navedene v razpredelnici 1. |
| --- | --- |

4.

Težka tovorna vozila

| 5. | Mejne vrednosti za motorje težkih tovornih vozil so navedene v razpredelnicah 2 in 3 glede na postopke preskušanja, ki se uporabljajo. |
| --- | --- |

5.

Necestna vozila in stroji na kompresijski vžig (CI) in prisilni vžig (SI)

| 6. | Mejne vrednosti za kmetijske in gozdarske traktorje ter motorje drugih necestnih vozil/premičnih strojev so navedene v razpredelnicah od 4 do 6. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Mejne vrednosti za lokomotive in železniška motorna vozila so navedene v razpredelnicah 7 in 8. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Mejne vrednosti za plovila, ki plujejo po celinskih plovnih poteh, so navedene v razpredelnici 9. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Mejne vrednosti za plovila za rekreacijo so navedene v razpredelnici 10. |
| --- | --- |

9.

Motorna kolesa in mopedi

| 10. | Mejne vrednosti za motorna kolesa in mopede so navedene v razpredelnicah 11 in 12. |
| --- | --- |

10.

Kakovost goriva

| 11. | Okoljske specifikacije za kakovost motornega bencina in dizelskega goriva so navedene v razpredelnicah 13 in 14. |
| --- | --- |

11.

Razpredelnica 1

Mejne vrednosti za osebna vozila in lahka vozila

| | Referenčna masa (RW) (kg) | Mejne vrednosti
   (62) |
| --- | --- | --- |
| Ogljikov monoksid | Ogljikovodiki (HC) skupaj | NMHOS | Dušikovi oksidi | Ogljikovodiki in dušikovi oksidi skupaj | Delci | Število delcev
   (62)
  (P) |
| L1 (g/km) | L2 (g/km) | L3 (g/km) | L4 (g/km) | L2 + L4 (g/km) | L5 (g/km) | L6 (#/km) |
| Kategorija | Razred, začetek uporabe
   (*1) | | motorni bencin | dizelsko gorivo | motorni bencin | dizelsko gorivo | motorni bencin | dizelsko gorivo | motorni bencin | dizelsko gorivo | motorni bencin | dizelsko gorivo | motorni bencin | dizelsko gorivo | motorni bencin | dizelsko gorivo |
| Euro 5 | M (63) | 1.1.2014 | vse | 1,0 | 0,50 | 0,10 | — | 0,068 | — | 0,06 | 0,18 | — | 0,23 | 0,0050 | 0,0050 | — | 6,0 × 1011 |
| N1
   (64) | I, 1.1.2014 | RW 1 305 | 1,0 | 0,50 | 0,10 | — | 0,068 | — | 0,06 | 0,18 | — | 0,23 | 0,0050 | 0,0050 | — | 6,0 × 1011 |
| II, 1.1.2014 | 1 305 < RW ≤ 1 760 | 1,81 | 0,63 | 0,13 | — | 0,090 | — | 0,075 | 0,235 | — | 0,295 | 0,0050 | 0,0050 | — | 6,0 × 1011 |
| III, 1.1.2014 | 1 760 < RW | 2,27 | 0,74 | 0,16 | — | 0,108 | — | 0,082 | 0,28 | — | 0,35 | 0,0050 | 0,0050 | — | 6,0 × 1011 |
| N2 | 1.1.2014 | | 2,27 | 0,74 | 0,16 | — | 0,108 | — | 0,082 | 0,28 | — | 0,35 | 0,0050 | 0,0050 | — | 6,0 × 1011 |
| Euro 6 | M (63) | 1.9.2015 | vse | 1,0 | 0,50 | 0,10 | — | 0,068 | — | 0,06 | 0,08 | — | 0,17 | 0,0045 | 0,0045 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |
| N1
   (64) | I, 1.9.2015 | RW ≤ 1 305 | 1,0 | 0,50 | 0,10 | — | 0,068 | — | 0,06 | 0,08 | — | 0,17 | 0,0045 | 0,0045 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |
| II, 1.9.2016 | 1 305 < RW ≤ 1 760 | 1,81 | 0,63 | 0,13 | — | 0,090 | — | 0,075 | 0,105 | — | 0,195 | 0,0045 | 0,0045 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |
| III, 1.9.2016 | 1 760 < RW | 2,27 | 0,74 | 0,16 | — | 0,108 | — | 0,082 | 0,125 | — | 0,215 | 0,0045 | 0,0045 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |
| N2 | 1.9.2016 | | 2,27 | 0,74 | 0,16 | — | 0,108 | — | 0,082 | 0,125 | — | 0,215 | 0,0045 | 0,0045 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |

Referenčna masa (RW) (kg)

Mejne vrednosti
   (62)

Ogljikov monoksid

Ogljikovodiki (HC) skupaj

NMHOS

Dušikovi oksidi

Ogljikovodiki in dušikovi oksidi skupaj

Delci

Število delcev
   (62)
  (P)

L1 (g/km)

L2 (g/km)

L3 (g/km)

L4 (g/km)

L2 + L4 (g/km)

L5 (g/km)

L6 (#/km)

Kategorija

Razred, začetek uporabe
   (*1)

motorni bencin

dizelsko gorivo

motorni bencin

dizelsko gorivo

motorni bencin

dizelsko gorivo

motorni bencin

dizelsko gorivo

motorni bencin

dizelsko gorivo

motorni bencin

dizelsko gorivo

motorni bencin

dizelsko gorivo

Euro 5

M (63)

1.1.2014

vse

1,0

0,50

0,10

—

0,068

—

0,06

0,18

—

0,23

0,0050

0,0050

—

6,0 × 1011

N1
   (64)

I, 1.1.2014

RW 1 305

1,0

0,50

0,10

—

0,068

—

0,06

0,18

—

0,23

0,0050

0,0050

—

6,0 × 1011

II, 1.1.2014

1 305 < RW ≤ 1 760

1,81

0,63

0,13

—

0,090

—

0,075

0,235

—

0,295

0,0050

0,0050

—

6,0 × 1011

III, 1.1.2014

1 760 < RW

2,27

0,74

0,16

—

0,108

—

0,082

0,28

—

0,35

0,0050

0,0050

—

6,0 × 1011

N2

1.1.2014

2,27

0,74

0,16

—

0,108

—

0,082

0,28

—

0,35

0,0050

0,0050

—

6,0 × 1011

Euro 6

M (63)

1.9.2015

vse

1,0

0,50

0,10

—

0,068

—

0,06

0,08

—

0,17

0,0045

0,0045

6,0 × 1011

6,0 × 1011

N1
   (64)

I, 1.9.2015

RW ≤ 1 305

1,0

0,50

0,10

—

0,068

—

0,06

0,08

—

0,17

0,0045

0,0045

6,0 × 1011

6,0 × 1011

II, 1.9.2016

1 305 < RW ≤ 1 760

1,81

0,63

0,13

—

0,090

—

0,075

0,105

—

0,195

0,0045

0,0045

6,0 × 1011

6,0 × 1011

III, 1.9.2016

1 760 < RW

2,27

0,74

0,16

—

0,108

—

0,082

0,125

—

0,215

0,0045

0,0045

6,0 × 1011

6,0 × 1011

N2

1.9.2016

2,27

0,74

0,16

—

0,108

—

0,082

0,125

—

0,215

0,0045

0,0045

6,0 × 1011

6,0 × 1011

Razpredelnica 2

Mejne vrednosti za težka tovorna vozila s preskusnim ciklom ob ustaljenih razmerah in preskusnim ciklom odzivnosti na obremenitev

| | Začetek uporabe | Ogljikov monoksid (g/kWh) | Ogljikovodiki (g/kWh) | Ogljikovodiki skupaj (g/kWh) | Dušikovi oksidi (g/kWh) | Delci (g/kWh) | Dim |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (m– 1) |
| B2 („EURO V“) (65) | 1.10.2009 | 1,5 | 0,46 | — | 2,0 | 0,02 | 0,5 |
| „EURO VI“ (66) | 31.12.2013 | 1,5 | — | 0,13 | 0,40 | 0,010 | — |

Začetek uporabe

Ogljikov monoksid (g/kWh)

Ogljikovodiki (g/kWh)

Ogljikovodiki skupaj (g/kWh)

Dušikovi oksidi (g/kWh)

Delci (g/kWh)

Dim

(m– 1)

B2 („EURO V“) (65)

1.10.2009

1,5

0,46

—

2,0

0,02

0,5

„EURO VI“ (66)

31.12.2013

1,5

—

0,13

0,40

0,010

—

Razpredelnica 3

Mejne vrednosti za težka tovorna vozila – preskusni cikel prehodnega stanja

| | Začetek uporabe
   (*2) | Ogljikov monoksid (g/kWh) | Ogljikovodiki skupaj (g/kWh) | Nemetanski ogljikovodiki (g/kWh) | Metan
   (67)
  (g/kWh) | Dušikovi oksidi (g/kWh) | Delci (g/kWh)
   (68) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B2 („EURO V“) (69) | 1.10.2009 | 4,0 | — | 0,55 | 1,1 | 2,0 | 0,030 |
| „EURO VI“ (CI) (70) | 31.12.2013 | 4,0 | 0,160 | — | — | 0,46 | 0,010 |
| „EURO VI“ (PI) (70) | 31.12.2013 | 4,0 | — | 0,160 | 0,50 | 0,46 | 0,010 |
| Opomba: PI = prisilni vžig, CI = kompresijski vžig. |

Začetek uporabe
   (*2)

Ogljikov monoksid (g/kWh)

Ogljikovodiki skupaj (g/kWh)

Nemetanski ogljikovodiki (g/kWh)

Metan
   (67)
  (g/kWh)

Dušikovi oksidi (g/kWh)

Delci (g/kWh)
   (68)

B2 („EURO V“) (69)

1.10.2009

4,0

—

0,55

1,1

2,0

0,030

„EURO VI“ (CI) (70)

31.12.2013

4,0

0,160

—

—

0,46

0,010

„EURO VI“ (PI) (70)

31.12.2013

4,0

—

0,160

0,50

0,46

0,010

Opomba: PI = prisilni vžig, CI = kompresijski vžig.

Razpredelnica 4

Mejne vrednosti za dizelske motorje necestnih premičnih strojev ter kmetijskih in gozdarskih traktorjev (faza IIIB)

| Izhodna moč (P) (kW) | Začetek uporabe
   (*3) | Ogljikov monoksid (g/kWh) | Ogljikovodiki (g/kWh) | Dušikovi oksidi (g/kWh) | Delci (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 130 ≤ P ≤ 560 | 31.12.2010 | 3,5 | 0,19 | 2,0 | 0,025 |
| 75 ≤ P < 130 | 31.12.2011 | 5,0 | 0,19 | 3,3 | 0,025 |
| 56 ≤ P < 75 | 31.12.2011 | 5,0 | 0,19 | 3,3 | 0,025 |
| 37 ≤ P < 56 | 31.12.2012 | 5,0 | 4,7 (71) | 4,7 (71) | 0,025 |

Izhodna moč (P) (kW)

Začetek uporabe
   (*3)

Ogljikov monoksid (g/kWh)

Ogljikovodiki (g/kWh)

Dušikovi oksidi (g/kWh)

Delci (g/kWh)

130 ≤ P ≤ 560

31.12.2010

3,5

0,19

2,0

0,025

75 ≤ P < 130

31.12.2011

5,0

0,19

3,3

0,025

56 ≤ P < 75

31.12.2011

5,0

0,19

3,3

0,025

37 ≤ P < 56

31.12.2012

5,0

4,7 (71)

4,7 (71)

0,025

Razpredelnica 5

Mejne vrednosti za dizelske motorje necestnih premičnih strojev ter kmetijskih in gozdarskih traktorjev (faza IV)

| Izhodna moč (P) (kW) | Začetek uporabe
   (*4) | Ogljikov monoksid (g/kWh) | Ogljikovodiki (g/kWh) | Dušikovi oksidi (g/kWh) | Delci (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 130 ≤ P ≤ 560 | 31.12.2013 | 3,5 | 0,19 | 0,4 | 0,025 |
| 56 ≤ P < 130 | 31.12.2014 | 5,0 | 0,19 | 0,4 | 0,025 |

Izhodna moč (P) (kW)

Začetek uporabe
   (*4)

Ogljikov monoksid (g/kWh)

Ogljikovodiki (g/kWh)

Dušikovi oksidi (g/kWh)

Delci (g/kWh)

130 ≤ P ≤ 560

31.12.2013

3,5

0,19

0,4

0,025

56 ≤ P < 130

31.12.2014

5,0

0,19

0,4

0,025

Razpredelnica 6

Mejne vrednosti za motorje s prisilnim vžigom za necestne premične stroje

| Motorji za ročne stroje |
| --- |
| Gibna prostornina (cm3) | Ogljikov monoksid (g/kWh) | Vsota ogljikovodikov in dušikovih oksidov (g/kWh)
   (72) |
| GP < 20 | 805 | 50 |
| 20 ≤ GP < 50 | 805 | 50 |
| GP ≥ 50 | 603 | 72 |
| Motorje za stroje, ki niso ročni |
| Gibna prostornina (cm3) | Ogljikov monoksid (g/kWh) | Vsota ogljikovodikov in dušikovih oksidov (g/kWh) |
| GP < 66 | 610 | 50 |
| 66 ≤ GP < 100 | 610 | 40 |
| 100≤ GP < 225 | 610 | 16,1 |
| GP ≥ 225 | 610 | 12,1 |
| Opomba: Pogodbenice dovolijo registracijo, kadar je ustrezno, in dajanje novih motorjev na trg, vgrajenih v strojno opremo ali ne, samo če dosegajo v razpredelnici navedene mejne vrednosti; strojna oprema in motorji, namenjeni za izvoz v države, ki niso pogodbenice tega protokola, so izvzeti. |

Motorji za ročne stroje

Gibna prostornina (cm3)

Ogljikov monoksid (g/kWh)

Vsota ogljikovodikov in dušikovih oksidov (g/kWh)
   (72)

GP < 20

805

50

20 ≤ GP < 50

805

50

GP ≥ 50

603

72

Motorje za stroje, ki niso ročni

Gibna prostornina (cm3)

Ogljikov monoksid (g/kWh)

Vsota ogljikovodikov in dušikovih oksidov (g/kWh)

GP < 66

610

50

66 ≤ GP < 100

610

40

100≤ GP < 225

610

16,1

GP ≥ 225

610

12,1

Opomba: Pogodbenice dovolijo registracijo, kadar je ustrezno, in dajanje novih motorjev na trg, vgrajenih v strojno opremo ali ne, samo če dosegajo v razpredelnici navedene mejne vrednosti; strojna oprema in motorji, namenjeni za izvoz v države, ki niso pogodbenice tega protokola, so izvzeti.

Razpredelnica 7

Mejne vrednosti za motorje za pogon lokomotiv

| Izhodna moč (P) (kW) | Ogljikov monoksid (g/kWh) | Ogljikovodiki (g/kWh) | Dušikovi oksidi (g/kWh) | Delci (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 130 < P | 3,5 | 0,19 | 2,0 | 0,025 |
| Opomba: Pogodbenice dovolijo registracijo, kadar je ustrezno, in dajanje novih motorjev na trg, vgrajenih v strojno opremo ali ne, samo če dosegajo v razpredelnici navedene mejne vrednosti; strojna oprema in motorji, namenjeni za izvoz v države, ki niso pogodbenice tega protokola, so izvzeti. |

Izhodna moč (P) (kW)

Ogljikov monoksid (g/kWh)

Ogljikovodiki (g/kWh)

Dušikovi oksidi (g/kWh)

Delci (g/kWh)

130 < P

3,5

0,19

2,0

0,025

Opomba: Pogodbenice dovolijo registracijo, kadar je ustrezno, in dajanje novih motorjev na trg, vgrajenih v strojno opremo ali ne, samo če dosegajo v razpredelnici navedene mejne vrednosti; strojna oprema in motorji, namenjeni za izvoz v države, ki niso pogodbenice tega protokola, so izvzeti.

Razpredelnica 8

Mejne vrednosti za motorje za pogon železniških motornih vozil

| Izhodna moč (P) (kW) | Ogljikov monoksid (g/kWh) | Vsota ogljikovodikov in dušikovih oksidov (g/kWh) | Delci (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| 130 < P | 3,5 | 4,0 | 0,025 |

Izhodna moč (P) (kW)

Ogljikov monoksid (g/kWh)

Vsota ogljikovodikov in dušikovih oksidov (g/kWh)

Delci (g/kWh)

130 < P

3,5

4,0

0,025

Razpredelnica 9

Mejne vrednosti za motorje za pogon plovil, ki plujejo po celinskih plovnih poteh

| Gibna prostornina (litrov na posamezni valj/kW) | Ogljikov monoksid (g/kWh) | Vsota ogljikovodikov in dušikovih oksidov (g/kWh) | Delci (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| GP < 0,9
  moč ≥ 37 kW | 5,0 | 7,5 | 0,4 |
| 0,9 ≤ GP < 1,2 | 5,0 | 7,2 | 0,3 |
| 1,2 ≤ GP < 2,5 | 5,0 | 7,2 | 0,2 |
| 2,5 ≤ GP < 5,0 | 5,0 | 7,2 | 0,2 |
| 5,0 ≤ GP < 15 | 5,0 | 7,8 | 0,27 |
| 15 ≤ GP < 20
  moč < 3 300 kW | 5,0 | 8,7 | 0,5 |
| 15 ≤ GP < 20
  moč > 3 300 kW | 5,0 | 9,8 | 0,5 |
| 20 ≤ GP < 25 | 5,0 | 9,8 | 0,5 |
| 25 ≤ GP < 30 | 5,0 | 11,0 | 0,5 |
| Opomba: Pogodbenice dovolijo registracijo, kadar je ustrezno, in dajanje novih motorjev na trg, vgrajenih v strojno opremo ali ne, samo če dosegajo v razpredelnici navedene mejne vrednosti; strojna oprema in motorji, namenjeni za izvoz v države, ki niso pogodbenice tega protokola, so izvzeti. |

Gibna prostornina (litrov na posamezni valj/kW)

Ogljikov monoksid (g/kWh)

Vsota ogljikovodikov in dušikovih oksidov (g/kWh)

Delci (g/kWh)

GP < 0,9

moč ≥ 37 kW

5,0

7,5

0,4

0,9 ≤ GP < 1,2

5,0

7,2

0,3

1,2 ≤ GP < 2,5

5,0

7,2

0,2

2,5 ≤ GP < 5,0

5,0

7,2

0,2

5,0 ≤ GP < 15

5,0

7,8

0,27

15 ≤ GP < 20

moč < 3 300 kW

5,0

8,7

0,5

15 ≤ GP < 20

moč > 3 300 kW

5,0

9,8

0,5

20 ≤ GP < 25

5,0

9,8

0,5

25 ≤ GP < 30

5,0

11,0

0,5

Opomba: Pogodbenice dovolijo registracijo, kadar je ustrezno, in dajanje novih motorjev na trg, vgrajenih v strojno opremo ali ne, samo če dosegajo v razpredelnici navedene mejne vrednosti; strojna oprema in motorji, namenjeni za izvoz v države, ki niso pogodbenice tega protokola, so izvzeti.

Razpredelnica 10

Mejne vrednosti za motorje plovil za rekreacijo

| Tip motorja | CO (g/kWh)


  CO = A + B/Pn
  N | Ogljikovodiki (HC) (g/kWh)


  HC = A + B/Pn
  N

   (73) | NOx



  g/kWh | Delci


  g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | n | A | B | n |
| dvotaktni | 150 | 600 | 1 | 30 | 100 | 0,75 | 10 | n. r. |
| štiritaktni | 150 | 600 | 1 | 6 | 50 | 0,75 | 15 | n. r. |
| CI | 5 | 0 | 0 | 1,5 | 2 | 0,5 | 9,8 | 1 |
| Kratica: n. r. = ni relevantno.

  Opomba: Pogodbenice dovolijo registracijo, kadar je ustrezno, in dajanje novih motorjev na trg, vgrajenih v strojno opremo ali ne, samo če dosegajo v razpredelnici navedene mejne vrednosti; strojna oprema in motorji, namenjeni za izvoz v države, ki niso pogodbenice tega protokola, so izvzeti. |

Tip motorja

CO (g/kWh)

CO = A + B/Pn
  N

Ogljikovodiki (HC) (g/kWh)

HC = A + B/Pn
  N

   (73)

NOx

g/kWh

Delci

g/kWh

A

B

n

A

B

n

dvotaktni

150

600

1

30

100

0,75

10

n. r.

štiritaktni

150

600

1

6

50

0,75

15

n. r.

CI

5

0

0

1,5

2

0,5

9,8

1

Kratica: n. r. = ni relevantno.

Opomba: Pogodbenice dovolijo registracijo, kadar je ustrezno, in dajanje novih motorjev na trg, vgrajenih v strojno opremo ali ne, samo če dosegajo v razpredelnici navedene mejne vrednosti; strojna oprema in motorji, namenjeni za izvoz v države, ki niso pogodbenice tega protokola, so izvzeti.

Razpredelnica 11

Mejne vrednosti za motorna kolesa (> 50 cm3; > 45 km/h)

| Velikost motorja | Mejne vrednosti |
| --- | --- |
| Motorno kolo < 150 cc | HC = 0,8 g/km
  NOx = 0,15 g/km |
| Motorno kolo > 150 cc | HC = 0,3 g/km
  NOx = 0,15 g/km |
| Opomba: Pogodbenice dovolijo registracijo, kadar je ustrezno, in dajanje motornih koles na trg, samo če dosegajo v razpredelnici navedene mejne vrednosti; vozila, namenjena za izvoz v države, ki niso pogodbenice tega protokola, so izvzeta. |

Velikost motorja

Mejne vrednosti

Motorno kolo < 150 cc

HC = 0,8 g/km

NOx = 0,15 g/km

Motorno kolo > 150 cc

HC = 0,3 g/km

NOx = 0,15 g/km

Opomba: Pogodbenice dovolijo registracijo, kadar je ustrezno, in dajanje motornih koles na trg, samo če dosegajo v razpredelnici navedene mejne vrednosti; vozila, namenjena za izvoz v države, ki niso pogodbenice tega protokola, so izvzeta.

Razpredelnica 12

Mejne vrednosti za mopede (< 50 cm3; < 45 km/h)

| | Mejne vrednosti |
| --- | --- |
| CO (g/km) | HC + NOx (g/km) |
| II | 1,0 (74) | 1,2 |
| Opomba: Pogodbenice dovolijo registracijo, kadar je ustrezno, in dajanje mopedov na trg, samo če dosegajo v razpredelnici navedene mejne vrednosti; vozila, namenjena za izvoz v države, ki niso pogodbenice tega protokola, so izvzeta. |

Mejne vrednosti

CO (g/km)

HC + NOx (g/km)

II

1,0 (74)

1,2

Opomba: Pogodbenice dovolijo registracijo, kadar je ustrezno, in dajanje mopedov na trg, samo če dosegajo v razpredelnici navedene mejne vrednosti; vozila, namenjena za izvoz v države, ki niso pogodbenice tega protokola, so izvzeta.

Razpredelnica 13

Okoljske specifikacije za goriva, ki se dajejo na trg za uporabo v vozilih, opremljenih z motorjem na prisilni vžig – vrsta: motorni bencin

| Parameter | Enota | Mejne vrednosti |
| --- | --- | --- |
| najmanjša | največja |
| oktansko število po raziskovalni metodi | | 95 | — |
| oktansko število po motorni metodi | | 85 | — |
| parni tlak po Reidu, poletno obdobje (75) | kPa | — | 60 |
| destilacija: | | | |
| uparjeno pri 100 °C | % v/v | 46 | — |
| uparjeno pri 150 °C | % v/v | 75 | — |
| analiza ogljikovodikov: | | | |
| — | olefini |

Parameter

Enota

Mejne vrednosti

najmanjša

največja

oktansko število po raziskovalni metodi

95

—

oktansko število po motorni metodi

85

—

parni tlak po Reidu, poletno obdobje (75)

kPa

—

60

destilacija:

uparjeno pri 100 °C

% v/v

46

—

uparjeno pri 150 °C

% v/v

75

—

analiza ogljikovodikov:

—

olefini

% v/v

—

18,0 (76)

| — | aromati |
| --- | --- |

—

aromati

—

35

| — | benzen |
| --- | --- |

—

benzen

—

1

vsebnost kisika

% m/m

—

3,7

spojine, ki vsebujejo kisik:

| — | metanol, potreben je dodatek stabilizatorjev |
| --- | --- |

—

metanol, potreben je dodatek stabilizatorjev

% v/v

—

3

| — | etanol, lahko je potreben dodatek stabilizatorjev |
| --- | --- |

—

etanol, lahko je potreben dodatek stabilizatorjev

% v/v

—

10

| — | izopropanol |
| --- | --- |

—

izopropanol

% v/v

—

12

| — | terciarni butanol |
| --- | --- |

—

terciarni butanol

% v/v

—

15

| — | izobutanol |
| --- | --- |

—

izobutanol

% v/v

—

15

| — | etri s 5 ali več atomi ogljika v molekuli |
| --- | --- |

—

etri s 5 ali več atomi ogljika v molekuli

% v/v

—

22

druge spojine, ki vsebujejo kisik (77)

% v/v

—

15

vsebnost žvepla

mg/kg

—

10

Razpredelnica 14

Okoljske specifikacije za goriva, ki se dajejo na trg za uporabo v vozilih, opremljenih z motorjem na kompresijski vžig – vrsta: dizelsko gorivo

| Parameter | Enota | Mejne vrednosti |
| --- | --- | --- |
| najmanjša | največja |
| cetansko število | | 51 | — |
| gostota pri 15 °C | kg/m3 | — | 845 |
| destilacijska točka: 95 % | °C | — | 360 |
| policiklični aromatski ogljikovodiki | % m/m | — | 8 |
| vsebnost žvepla | mg/kg | — | 10 |

Parameter

Enota

Mejne vrednosti

najmanjša

največja

cetansko število

51

—

gostota pri 15 °C

kg/m3

—

845

destilacijska točka: 95 %

°C

—

360

policiklični aromatski ogljikovodiki

% m/m

—

8

vsebnost žvepla

mg/kg

—

10

B.   Kanada

| 12. | Mejne vrednosti za nadzor nad emisijami iz goriv in premičnih virov bodo ustrezno določene ob upoštevanju podatkov o razpoložljivih tehnologijah za uravnavanje, mejnih vrednosti, ki se uporabljajo v drugih jurisdikcijah, in naslednjih listin:






  (a) | Predpisi o emisijah toplogrednih plinov osebnih avtomobilov in lahkih tovornih vozil, SOR/2010–201; |
| --- | --- | --- |

12.

(a)

Predpisi o emisijah toplogrednih plinov osebnih avtomobilov in lahkih tovornih vozil, SOR/2010–201;

| (b) | Predpisi o emisijah motorjev pomorskih plovil na prisilni vžig ter plovil in necestnih vozil za rekreacijo, SOR/2011–10; |
| --- | --- |

(b)

Predpisi o emisijah motorjev pomorskih plovil na prisilni vžig ter plovil in necestnih vozil za rekreacijo, SOR/2011–10;

| (c) | Predpisi za obnovljiva goriva, SOR/2010–189; |
| --- | --- |

(c)

Predpisi za obnovljiva goriva, SOR/2010–189;

| (d) | Predpisi za preprečevanje onesnaževanja z ladij in za nevarne kemikalije, SOR/2007–86; |
| --- | --- |

(d)

Predpisi za preprečevanje onesnaževanja z ladij in za nevarne kemikalije, SOR/2007–86;

| (e) | Predpisi o emisijah necestnih motorjev na kompresijski vžig, SOR/2005–32; |
| --- | --- |

(e)

Predpisi o emisijah necestnih motorjev na kompresijski vžig, SOR/2005–32;

| (f) | Predpisi o emisijah cestnih vozil in motorjev, SOR/2003–2; |
| --- | --- |

(f)

Predpisi o emisijah cestnih vozil in motorjev, SOR/2003–2;

| (g) | Predpisi o emisijah majhnih necestnih motorjev na prisilni vžig, SOR/2003-355; |
| --- | --- |

(g)

Predpisi o emisijah majhnih necestnih motorjev na prisilni vžig, SOR/2003-355;

| (h) | Predpisi o žveplu v dizelskem gorivu, SOR/2002–254; |
| --- | --- |

(h)

Predpisi o žveplu v dizelskem gorivu, SOR/2002–254;

| (i) | Predpisi o pretoku pri distribuciji bencina in bencinskih mešanic, SOR/2000–43; |
| --- | --- |

(i)

Predpisi o pretoku pri distribuciji bencina in bencinskih mešanic, SOR/2000–43;

| (j) | Predpisi o žveplu v motornem gorivu, SOR/99–236; |
| --- | --- |

(j)

Predpisi o žveplu v motornem gorivu, SOR/99–236;

| (k) | Predpisi o benzenu v motornem gorivu, SOR/97–493; |
| --- | --- |

(k)

Predpisi o benzenu v motornem gorivu, SOR/97–493;

| (l) | Predpisi o motornem bencinu, SOR/90–247; |
| --- | --- |

(l)

Predpisi o motornem bencinu, SOR/90–247;

| (m) | Zvezni predpisi o mobilni obdelavi in uničevanju polikloriranih bifenilov, SOR/90–5; |
| --- | --- |

(m)

Zvezni predpisi o mobilni obdelavi in uničevanju polikloriranih bifenilov, SOR/90–5;

| (n) | Okoljski kodeks za nadzemne in podzemne sisteme za skladiščenje nafte in sorodnih naftnih derivatov; |
| --- | --- |

(n)

Okoljski kodeks za nadzemne in podzemne sisteme za skladiščenje nafte in sorodnih naftnih derivatov;

| (o) | Kanadski standardi za benzen, faza 2; |
| --- | --- |

(o)

Kanadski standardi za benzen, faza 2;

| (p) | Okoljske smernice za nadzorovanje emisij hlapnih organskih spojin iz nadzemnih naprav za skladiščenje motornega bencina, PN 1180; |
| --- | --- |

(p)

Okoljske smernice za nadzorovanje emisij hlapnih organskih spojin iz nadzemnih naprav za skladiščenje motornega bencina, PN 1180;

| (q) | Okoljski kodeks postopkov za rekuperiranje bencinskih hlapov v distribucijskih omrežjih za motorni bencin, PN 1057; |
| --- | --- |

(q)

Okoljski kodeks postopkov za rekuperiranje bencinskih hlapov v distribucijskih omrežjih za motorni bencin, PN 1057;

| (r) | Okoljski kodeks za programe za preverjanje emisij in vzdrževanje lahkih motornih vozil – druga izdaja, PN 1293, |
| --- | --- |

(r)

Okoljski kodeks za programe za preverjanje emisij in vzdrževanje lahkih motornih vozil – druga izdaja, PN 1293,

| (s) | Skupni začetni ukrepi za zmanjšanje emisij onesnaževal, ki prispevajo k delcem in prizemnemu ozonu, in |
| --- | --- |

(s)

Skupni začetni ukrepi za zmanjšanje emisij onesnaževal, ki prispevajo k delcem in prizemnemu ozonu, in

| (t) | Smernice za upravljanje za sežigalnice komunalnih trdnih odpadkov in emisij iz njih, PN 1085. |
| --- | --- |

(t)

Smernice za upravljanje za sežigalnice komunalnih trdnih odpadkov in emisij iz njih, PN 1085.

C.   Združene države Amerike

| 13. | Izvajanje programa za nadzor nad emisijami iz premičnih virov za lahka vozila, lahka tovorna vozila, težka tovorna vozila in goriva, kot to zahtevajo oddelki 202(a), 202(g) in 202(h) Zakona o čistem zraku, ki se izvaja prek:






  (a) | Registracije goriv in dodatkov goriv – ZZP 40, 79. del; |
| --- | --- | --- |

13.

(a)

Registracije goriv in dodatkov goriv – ZZP 40, 79. del;

| (b) | Regulacije goriv in dodatkov goriv – ZZP 40, 80. del, vključno s: poddelom A – splošne določbe, poddelom B – nadzor in prepovedi, poddelom D – reformuliran motorni bencin, poddelom H – standardi za žveplo v motornem bencinu, poddelom I – dizelsko gorivo za motorna vozila, dizelsko gorivo za necestna vozila, lokomotive in plovila ter gorivo za morska plovila in v območju nadzora nad emisijami (ECA) ter poddelom L – benzen v motornem bencinu, ter |
| --- | --- |

(b)

Regulacije goriv in dodatkov goriv – ZZP 40, 80. del, vključno s: poddelom A – splošne določbe, poddelom B – nadzor in prepovedi, poddelom D – reformuliran motorni bencin, poddelom H – standardi za žveplo v motornem bencinu, poddelom I – dizelsko gorivo za motorna vozila, dizelsko gorivo za necestna vozila, lokomotive in plovila ter gorivo za morska plovila in v območju nadzora nad emisijami (ECA) ter poddelom L – benzen v motornem bencinu, ter

| (c) | Nadzora nad emisijami cestnih vozil in motorjev (novih in tistih v uporabi) – ZZP 40, 85. del in 86. del. |
| --- | --- |

(c)

Nadzora nad emisijami cestnih vozil in motorjev (novih in tistih v uporabi) – ZZP 40, 85. del in 86. del.

| 14. | Standardi za necestne motorje in vozila so določeni v naslednjih listinah:






  (a) | Standardi za žveplo v gorivu za necestne dizelske motorje – ZZP 40, 80. del, poddel I; |
| --- | --- | --- |

14.

(a)

Standardi za žveplo v gorivu za necestne dizelske motorje – ZZP 40, 80. del, poddel I;

| (b) | Motorji zrakoplovov – ZZP 40, 87. del; |
| --- | --- |

(b)

Motorji zrakoplovov – ZZP 40, 87. del;

| (c) | Standardi za emisije izpušnih plinov necestnih dizelskih motorjev – reda 2 in 3, ZZP 40, 89. del; |
| --- | --- |

(c)

Standardi za emisije izpušnih plinov necestnih dizelskih motorjev – reda 2 in 3, ZZP 40, 89. del;

| (d) | Necestni motorji na kompresijski vžig – ZZP 40, 89. del in 1039. del; |
| --- | --- |

(d)

Necestni motorji na kompresijski vžig – ZZP 40, 89. del in 1039. del;

| (e) | Necestni motorji na prisilni vžig in motorji plovil na prisilni vžig – ZZP 40, 90. del, 91. del, 1045. del in 1054. del; |
| --- | --- |

(e)

Necestni motorji na prisilni vžig in motorji plovil na prisilni vžig – ZZP 40, 90. del, 91. del, 1045. del in 1054. del;

| (f) | Lokomotive – ZZP 40, 92. del in 1033. del; |
| --- | --- |

(f)

Lokomotive – ZZP 40, 92. del in 1033. del;

| (g) | Motorji plovil na kompresijski vžig – ZZP 40, 94. del in 1042. del; |
| --- | --- |

(g)

Motorji plovil na kompresijski vžig – ZZP 40, 94. del in 1042. del;

| (h) | Novi veliki necestni motorji na prisilni vžig – ZZP 40, 1048. del; |
| --- | --- |

(h)

Novi veliki necestni motorji na prisilni vžig – ZZP 40, 1048. del;

| (i) | Motorji in vozila za rekreacijo – ZZP 40, 1051. del; |
| --- | --- |

(i)

Motorji in vozila za rekreacijo – ZZP 40, 1051. del;

| (j) | Nadzor nad emisijami izhlapevanja iz necestne in nepremične opreme (nove in tiste v uporabi) – ZZP 40, 1060. del; |
| --- | --- |

(j)

Nadzor nad emisijami izhlapevanja iz necestne in nepremične opreme (nove in tiste v uporabi) – ZZP 40, 1060. del;

| (k) | Postopki za preskušanje motorjev – ZZP 40, 1065. del, in |
| --- | --- |

(k)

Postopki za preskušanje motorjev – ZZP 40, 1065. del, in

| (l) | Splošne določbe o skladnosti necestnih programov – ZZP 40, 1068. del.“ |
| --- | --- |

(l)

Splošne določbe o skladnosti necestnih programov – ZZP 40, 1068. del.“

V.   Priloga IX

Priloga IX

| 1. | Zadnji stavek odstavka 6 se črta. |
| --- | --- |

1.

Zadnji stavek odstavka 6 se črta.

| 2. | Zadnji stavek odstavka 9 se črta. |
| --- | --- |

2.

Zadnji stavek odstavka 9 se črta.

| 3. | Opomba 1 se črta. |
| --- | --- |

3.

Opomba 1 se črta.

W.   Priloga X

Priloga X

| 1. | Vstavi se nova Priloga X:


  „PRILOGA X

  Mejne vrednosti emisij delcev iz nepremičnih virov









  1. | Oddelek A se nanaša na vse pogodbenice, razen Kanado in Združene države Amerike, oddelek B se nanaša na Kanado, oddelek C pa na Združene države Amerike. |
| --- | --- | --- |

1.

Vstavi se nova Priloga X:

„PRILOGA X

Mejne vrednosti emisij delcev iz nepremičnih virov

1.

A.   Vse pogodbenice, razen Kanade in Združenih držav Amerike

| 2. | Samo v tem oddelku ‚prah‘ in ‚skupni lebdeči delci‘ (SLD) pomenijo maso delcev katere koli oblike, strukture ali gostote, ki se razpršijo v plinski fazi v pogojih na mestu odvzema in se lahko po reprezentativnem odvzemu vzorca plina za analizo zberejo s filtriranjem pri določenih pogojih ter ki po sušenju pri določenih pogojih ostanejo pred filtrom in na filtru. |
| --- | --- |

2.

| 3. | V tem oddelku ‚mejna vrednost emisij‘ (MVE) pomeni količino prahu in/ali SLD, ki jo vsebujejo odpadni plini iz naprave in ki ne sme biti presežena. Če ni drugače določeno, se izračuna kot masa onesnaževala na prostornino odpadnih plinov (izraženo kot mg/m3) pri privzetih standardnih pogojih za temperaturo in tlak za suhi plin (prostornina pri 273,15 K, 101,3 kPa). Glede na količino kisika v odpadnem plinu se uporabljajo v spodnjih razpredelnicah navedene vrednosti za vsako kategorijo vira. Razredčevanje za zmanjšanje koncentracij onesnaževal v odpadnih plinih ni dovoljeno. Zagon, ustavitev in vzdrževanje opreme so izvzeti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Emisije se v vseh primerih spremljajo z meritvami ali z izračuni, ki dosežejo vsaj enako točnost. Skladnost z mejnimi vrednostmi se preverja z neprekinjenimi ali sekvenčnimi meritvami, atestiranjem ali katero koli drugo tehnično zanesljivo metodo, vključno s preverjenimi metodami izračunavanja. Pri neprekinjenih meritvah se skladnost z mejnimi vrednostmi doseže, če preverjeno mesečno povprečje emisij ne preseže mejnih vrednosti emisij. Pri sekvenčnih meritvah ali drugih ustreznih postopkih ugotavljanja ali izračunavanja se skladnost z mejnimi vrednostmi emisij doseže, če srednja vrednost, ki temelji na ustreznem številu meritev v reprezentativnih razmerah, ne preseže vrednosti iz emisijskega standarda. Pri preverjanju se lahko upošteva nenatančnost merilnih metod. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Spremljanje pomembnih onesnaževal in meritve parametrov postopka, pa tudi zagotavljanje kakovosti avtomatiziranih merilnih sistemov ter referenčne meritve za kalibracijo teh sistemov se izvedejo skladno s standardi CEN. Če standardi CEN niso na voljo, se uporabljajo standardi ISO ali nacionalni ali mednarodni standardi, ki bodo zagotovili z znanstvenega vidika enako kakovostne podatke. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Posebne določbe za kurilne naprave iz odstavka 7:






  (a) | pogodbenica lahko odstopi od obveznosti izpolnjevanja zahtev glede doseganja mejnih vrednosti emisij iz odstavka 7 v naslednjih primerih:






  (i) | za kurilne naprave, ki običajno uporabljajo samo plinasto gorivo in zaradi nenadnih motenj v oskrbi s plinom izjemoma uporabljajo druge vrste goriva ter bi morale biti zato opremljene z napravami za čiščenje odpadnih plinov; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

(a)

pogodbenica lahko odstopi od obveznosti izpolnjevanja zahtev glede doseganja mejnih vrednosti emisij iz odstavka 7 v naslednjih primerih:

(i)

za kurilne naprave, ki običajno uporabljajo samo plinasto gorivo in zaradi nenadnih motenj v oskrbi s plinom izjemoma uporabljajo druge vrste goriva ter bi morale biti zato opremljene z napravami za čiščenje odpadnih plinov;

| (ii) | za obstoječe kurilne naprave, ki med 1. januarjem 2016 in najpozneje 31. decembrom 2023 ne bodo obratovale več kot 17 500 obratovalnih ur; |
| --- | --- |

(ii)

za obstoječe kurilne naprave, ki med 1. januarjem 2016 in najpozneje 31. decembrom 2023 ne bodo obratovale več kot 17 500 obratovalnih ur;

| (b) | če se zmogljivost kurilne naprave poveča za 50 MWt ali več, se mejne vrednosti emisij, kot so določene v odstavku 7 za nove naprave, uporabljajo za razširjeni del naprave, na katerega se nanaša sprememba. Mejna vrednost emisij se izračuna kot tehtano povprečje glede na dejansko vhodno toplotno moč za obstoječi in novi del naprave; |
| --- | --- |

(b)

če se zmogljivost kurilne naprave poveča za 50 MWt ali več, se mejne vrednosti emisij, kot so določene v odstavku 7 za nove naprave, uporabljajo za razširjeni del naprave, na katerega se nanaša sprememba. Mejna vrednost emisij se izračuna kot tehtano povprečje glede na dejansko vhodno toplotno moč za obstoječi in novi del naprave;

| (c) | pogodbenice zagotovijo, da se uvedejo določbe za postopke v zvezi z okvarami ali izpadi naprav za zmanjševanje emisij; |
| --- | --- |

(c)

pogodbenice zagotovijo, da se uvedejo določbe za postopke v zvezi z okvarami ali izpadi naprav za zmanjševanje emisij;

| (d) | v primeru večgorivnih kurilnih naprav, ki hkrati uporabljajo dve ali več vrst goriva, se mejna vrednost emisij določi kot tehtano povprečje mejnih vrednosti emisij za posamezna goriva na podlagi vhodne toplotne moči, ki jo prispeva posamezno gorivo. |
| --- | --- |

(d)

v primeru večgorivnih kurilnih naprav, ki hkrati uporabljajo dve ali več vrst goriva, se mejna vrednost emisij določi kot tehtano povprečje mejnih vrednosti emisij za posamezna goriva na podlagi vhodne toplotne moči, ki jo prispeva posamezno gorivo.

| 7. | Kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo nad 50 MWt (6):

  Razpredelnica 1


  Mejne vrednosti za emisije prahu iz kurilnih naprav
   (78)









  Vrsta goriva | Vhodna toplotna moč (MWt) | Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3)
   (79) |
| --- | --- | --- | --- |
| trdna goriva | 50–100 | nove naprave: | 20 (premog, lignit in druga trdna goriva) |

7.

Razpredelnica 1

Mejne vrednosti za emisije prahu iz kurilnih naprav
   (78)

Vrsta goriva

Vhodna toplotna moč (MWt)

Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3)
   (79)

trdna goriva

50–100

nove naprave:

20 (premog, lignit in druga trdna goriva)

| | 20 (biomasa, šota) |
| --- | --- |

20 (biomasa, šota)

obstoječe naprave:

| | 30 (premog, lignit in druga trdna goriva) |
| --- | --- |

30 (premog, lignit in druga trdna goriva)

| | 30 (biomasa, šota) |
| --- | --- |

30 (biomasa, šota)

100–300

nove naprave:

| | 20 (premog, lignit in druga trdna goriva) |
| --- | --- |

20 (premog, lignit in druga trdna goriva)

| | 20 (biomasa, šota) |
| --- | --- |

20 (biomasa, šota)

obstoječe naprave:

| | 25 (premog, lignit in druga trdna goriva) |
| --- | --- |

25 (premog, lignit in druga trdna goriva)

| | 20 (biomasa, šota) |
| --- | --- |

20 (biomasa, šota)

> 300

nove naprave:

| | 10 (premog, lignit in druga trdna goriva) |
| --- | --- |

10 (premog, lignit in druga trdna goriva)

| | 20 (biomasa, šota) |
| --- | --- |

20 (biomasa, šota)

obstoječe naprave:

| | 20 (premog, lignit in druga trdna goriva) |
| --- | --- |

20 (premog, lignit in druga trdna goriva)

| | 20 (biomasa, šota) |
| --- | --- |

20 (biomasa, šota)

tekoča goriva

50–100

nove naprave:

20

obstoječe naprave:

| | 30 (splošno) |
| --- | --- |

30 (splošno)

| | 50 (za sežiganje ostankov, ki nastanejo pri destilaciji in pretvorbi med rafiniranjem surove nafte, v kurilnih napravah za lastne potrebe) |
| --- | --- |

50 (za sežiganje ostankov, ki nastanejo pri destilaciji in pretvorbi med rafiniranjem surove nafte, v kurilnih napravah za lastne potrebe)

tekoča goriva

100–300

nove naprave:

20

obstoječe naprave:

| | 25 (splošno) |
| --- | --- |

25 (splošno)

| | 50 (za sežiganje ostankov, ki nastanejo pri destilaciji in pretvorbi med rafiniranjem surove nafte, v kurilnih napravah za lastne potrebe) |
| --- | --- |

50 (za sežiganje ostankov, ki nastanejo pri destilaciji in pretvorbi med rafiniranjem surove nafte, v kurilnih napravah za lastne potrebe)

> 300

nove naprave:

10

obstoječe naprave:

| | 20 (splošno) |
| --- | --- |

20 (splošno)

| | 50 (za sežiganje ostankov, ki nastanejo pri destilaciji in pretvorbi med rafiniranjem surove nafte, v kurilnih napravah za lastne potrebe) |
| --- | --- |

50 (za sežiganje ostankov, ki nastanejo pri destilaciji in pretvorbi med rafiniranjem surove nafte, v kurilnih napravah za lastne potrebe)

zemeljski plin

> 50

5

drugi plini

> 50

10

30 (za pline iz jeklarske industrije za nadaljnjo uporabo drugje)

| 8. | Rafinerije nafte in plina:

  Razpredelnica 2


  Mejne vrednosti za emisije prahu iz rafinerij nafte in plina








  Vir emisije | Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| naprave za regeneracijo katalizatorjev iz kreking procesov v fluidizirani plasti | 50 |

8.

Razpredelnica 2

Mejne vrednosti za emisije prahu iz rafinerij nafte in plina

Vir emisije

Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3)

naprave za regeneracijo katalizatorjev iz kreking procesov v fluidizirani plasti

50

| 9. | Proizvodnja cementnega klinkerja:

  Razpredelnica 3


  Mejne vrednosti za emisije prahu iz proizvodnje cementa
   (80) | Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| naprave za proizvodnjo cementa, peči, cementne mline in hladilnike za klinker | 20 |

9.

Razpredelnica 3

Mejne vrednosti za emisije prahu iz proizvodnje cementa
   (80)

Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3)

naprave za proizvodnjo cementa, peči, cementne mline in hladilnike za klinker

20

| 10. | Proizvodnja apna:

  Razpredelnica 4


  Mejne vrednosti za emisije prahu iz proizvodnje apna
   (81) | Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| peči za žganje apna | 20 (82) |

10.

Razpredelnica 4

Mejne vrednosti za emisije prahu iz proizvodnje apna
   (81)

Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3)

peči za žganje apna

20 (82)

| 11. | Proizvodnja in predelava kovin:

  Razpredelnica 5


  Mejne vrednosti za emisije prahu iz primarne proizvodnje železa in jekla








  Dejavnost in prag zmogljivosti | Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| naprava za sintranje | 50 |
| naprava za peletiranje | 20 za drobljenje, mletje in sušenje |
| 15 za vse druge faze postopka |
| plavži: predgrevanje vpihanega zraka (> 2,5 t/uro) | 10 |
| proizvodnja jekla v kisikovih konverterjih in litje (> 2,5 t/uro) | 30 |
| električne naprave za proizvodnjo jekla in litje (> 2,5 t/uro) | 15 (obstoječe) |
| 5 (nove) |

11.

Razpredelnica 5

Mejne vrednosti za emisije prahu iz primarne proizvodnje železa in jekla

Dejavnost in prag zmogljivosti

Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3)

naprava za sintranje

50

naprava za peletiranje

20 za drobljenje, mletje in sušenje

15 za vse druge faze postopka

plavži: predgrevanje vpihanega zraka (> 2,5 t/uro)

10

proizvodnja jekla v kisikovih konverterjih in litje (> 2,5 t/uro)

30

električne naprave za proizvodnjo jekla in litje (> 2,5 t/uro)

15 (obstoječe)

5 (nove)

Razpredelnica 6

Mejne vrednosti za emisije prahu iz železolivarn

| Dejavnost in prag zmogljivosti | Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3) |
| --- | --- |
| železolivarne (> 20 t/dan):






  — | vse peči (kupolaste, indukcijske, rotacijske) |

Dejavnost in prag zmogljivosti

Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3)

železolivarne (> 20 t/dan):

—

vse peči (kupolaste, indukcijske, rotacijske)

| — | vsi kalupi (za enkratno uporabo in trajni) |
| --- | --- |

—

vsi kalupi (za enkratno uporabo in trajni)

20

vroče in hladno valjanje

20

50, če zaradi mokrih odpadnih plinov ni mogoče uporabiti filtrskih vreč

Razpredelnica 7

Mejne vrednosti za emisije prahu iz proizvodnje in predelave neželeznih kovin

| | Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3) (dnevno) |
| --- | --- |
| predelava neželeznih kovin | 20 |

Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3) (dnevno)

predelava neželeznih kovin

20

| 12. | Proizvodnja stekla:

  Razpredelnica 8


  Mejne vrednosti za emisije prahu iz proizvodnje stekla
   (83) | Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| nove naprave | 20 |
| obstoječe naprave | 30 |

12.

Razpredelnica 8

Mejne vrednosti za emisije prahu iz proizvodnje stekla
   (83)

Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3)

nove naprave

20

obstoječe naprave

30

| 13. | Proizvodnja celuloze:

  Razpredelnica 9


  Mejne vrednosti za emisije prahu iz proizvodnje papirne kaše | Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3) (letno povprečje) |
| --- | --- | --- |
| pomožni kotel | 40, če se uporabljajo tekoča goriva (pri 3-odstotni vsebnosti kisika)
  30, če se uporabljajo trdna goriva (pri 6-odstotni vsebnosti kisika) |
| rekuperacijski kotel in apnena peč | 50 |

13.

Razpredelnica 9

Mejne vrednosti za emisije prahu iz proizvodnje papirne kaše

Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3) (letno povprečje)

pomožni kotel

40, če se uporabljajo tekoča goriva (pri 3-odstotni vsebnosti kisika)

30, če se uporabljajo trdna goriva (pri 6-odstotni vsebnosti kisika)

rekuperacijski kotel in apnena peč

50

| 14. | Sežiganje odpadkov:

  Razpredelnica 10


  Mejne vrednosti za emisije prahu, nastale pri sežiganju odpadkov | Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| sežigalnice komunalnih odpadkov (> 3 Mg/uro) | 10 |
| sežiganje nevarnih in medicinskih odpadkov (> 1 Mg/uro) | 10 |
| Opomba: Referenčna vsebnost kisika: suhi pogoji, 11 %. |

14.

Razpredelnica 10

Mejne vrednosti za emisije prahu, nastale pri sežiganju odpadkov

Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3)

sežigalnice komunalnih odpadkov (> 3 Mg/uro)

10

sežiganje nevarnih in medicinskih odpadkov (> 1 Mg/uro)

10

Opomba: Referenčna vsebnost kisika: suhi pogoji, 11 %.

| 15. | Proizvodnja titanovega dioksida:

  Razpredelnica 11


  Mejne vrednosti za emisije prahu iz proizvodnje titanovega dioksida | Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| sulfatni postopek, skupne emisije | 50 |
| kloridni postopek, skupne emisije | 50 |
| Opomba: Za manjše vire emisij v obratu se lahko uporabi MVE 150 mg/m3. |

15.

Razpredelnica 11

Mejne vrednosti za emisije prahu iz proizvodnje titanovega dioksida

Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3)

sulfatni postopek, skupne emisije

50

kloridni postopek, skupne emisije

50

Opomba: Za manjše vire emisij v obratu se lahko uporabi MVE 150 mg/m3.

| 16. | Kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo < 50 MWt:
  Ta odstavek ima naravo priporočila in opisuje ukrepe, ki se lahko sprejmejo, če pogodbenica meni, da so tehnično in ekonomsko izvedljivi za nadzor nad delci:






  (a) | kurilne naprave v gospodinjstvih z nazivno vhodno toplotno močjo < 500 kWt:






  (i) | emisije iz novih kurilnih peči in kotlov v gospodinjstvih z nazivno vhodno toplotno močjo < 500 kWt se lahko zmanjšajo z uporabo:






  (aa) | standardov za izdelke, opisanih v standardih CEN (npr. EN 303–5), in ustreznih standardov za izdelke v Združenih državah Amerike in Kanadi. Države, ki uporabljajo takšne standarde za izdelke, lahko določijo dodatne nacionalne zahteve ob upoštevanju zlasti prispevka emisij organskih spojin, ki kondenzirajo, k nastanku delcev v zunanjem zraku, ali |
| --- | --- | --- | --- | --- |

16.

Ta odstavek ima naravo priporočila in opisuje ukrepe, ki se lahko sprejmejo, če pogodbenica meni, da so tehnično in ekonomsko izvedljivi za nadzor nad delci:

(a)

kurilne naprave v gospodinjstvih z nazivno vhodno toplotno močjo < 500 kWt:

(i)

emisije iz novih kurilnih peči in kotlov v gospodinjstvih z nazivno vhodno toplotno močjo < 500 kWt se lahko zmanjšajo z uporabo:

(aa)

standardov za izdelke, opisanih v standardih CEN (npr. EN 303–5), in ustreznih standardov za izdelke v Združenih državah Amerike in Kanadi. Države, ki uporabljajo takšne standarde za izdelke, lahko določijo dodatne nacionalne zahteve ob upoštevanju zlasti prispevka emisij organskih spojin, ki kondenzirajo, k nastanku delcev v zunanjem zraku, ali

| (bb) | podeljevanja znakov za okolje na podlagi meril za učinkovitost, ki so praviloma strožja od minimalnih zahtev glede učinkovitosti, navedenih v standardih EN za izdelke ali nacionalnih predpisih. |
| --- | --- |

(bb)

podeljevanja znakov za okolje na podlagi meril za učinkovitost, ki so praviloma strožja od minimalnih zahtev glede učinkovitosti, navedenih v standardih EN za izdelke ali nacionalnih predpisih.

Razpredelnica 12

Priporočene mejne vrednosti za emisije prahu iz novih kurilnih naprav na trdna goriva z nazivno vhodno toplotno močjo < 500 kWt, ki se uporabljajo skupaj s standardi za izdelke

| | Prah (mg/m3) |
| --- | --- |
| odprti/zaprti kamini in peči na les | 75 |
| kotli na polena (s posodo za shranjevanje toplote) | 40 |
| peči in kotli na pelete | 50 |
| peči in kotli na druga trdna goriva, ki niso les | 50 |
| avtomatske kurilne naprave | 50 |
| Opomba:Referenčna vsebnost O2: 13 %. |

Prah (mg/m3)

odprti/zaprti kamini in peči na les

75

kotli na polena (s posodo za shranjevanje toplote)

40

peči in kotli na pelete

50

peči in kotli na druga trdna goriva, ki niso les

50

avtomatske kurilne naprave

50

Opomba:Referenčna vsebnost O2: 13 %.

| (ii) | emisije iz obstoječih kurilnih peči in kotlov v gospodinjstvih se lahko zmanjšajo z naslednjimi primarnimi ukrepi:






  (aa) | z obveščanjem javnosti in s programi ozaveščanja glede:






  — | pravilne uporabe peči in kotlov, |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

emisije iz obstoječih kurilnih peči in kotlov v gospodinjstvih se lahko zmanjšajo z naslednjimi primarnimi ukrepi:

(aa)

z obveščanjem javnosti in s programi ozaveščanja glede:

—

pravilne uporabe peči in kotlov,

| — | uporabe izključno neobdelanega lesa, |
| --- | --- |

—

uporabe izključno neobdelanega lesa,

| — | pravilnega sušenja lesa, da se zmanjša njegova vlažnost; |
| --- | --- |

—

pravilnega sušenja lesa, da se zmanjša njegova vlažnost;

| (bb) | z vzpostavitvijo programa za spodbujanje zamenjave najstarejših obstoječih kotlov in peči s sodobnimi napravami ali |
| --- | --- |

(bb)

z vzpostavitvijo programa za spodbujanje zamenjave najstarejših obstoječih kotlov in peči s sodobnimi napravami ali

| (cc) | z uvedbo obveznosti za zamenjavo ali obnovo starih naprav; |
| --- | --- |

(cc)

z uvedbo obveznosti za zamenjavo ali obnovo starih naprav;

| (b) | kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo 100 kWt–1 MWt, ki se ne uporabljajo v gospodinjstvih:

  Razpredelnica 13


  Priporočene mejne vrednosti za emisije prahu iz kotlov in kurilnih naprav z nazivno vhodno toplotno močjo 100 kWt–1 MWt | Prah (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| trdna goriva 100–500 kWt | nove naprave | 50 |
| obstoječe naprave | 150 |
| trdna goriva 500 kWt–1 MWt | nove naprave | 50 |
| obstoječe naprave | 150 |
| Opomba: Referenčna vsebnost O2: les, druga trdna biomasa in šota: 13 %; premog, lignit in druga trdna fosilna goriva: 6 %. |

(b)

kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo 100 kWt–1 MWt, ki se ne uporabljajo v gospodinjstvih:

Razpredelnica 13

Priporočene mejne vrednosti za emisije prahu iz kotlov in kurilnih naprav z nazivno vhodno toplotno močjo 100 kWt–1 MWt

Prah (mg/m3)

trdna goriva 100–500 kWt

nove naprave

50

obstoječe naprave

150

trdna goriva 500 kWt–1 MWt

nove naprave

50

obstoječe naprave

150

Opomba: Referenčna vsebnost O2: les, druga trdna biomasa in šota: 13 %; premog, lignit in druga trdna fosilna goriva: 6 %.

| (c) | kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo > 1–50 MWt:

  Razpredelnica 14


  Priporočene mejne vrednosti za emisije prahu iz kotlov in kurilnih naprav z nazivno vhodno toplotno močjo 1 MWt–50 MWt | Prah (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| trdna goriva > 1–5 MWt | nove naprave | 20 |
| obstoječe naprave | 50 |
| trdna goriva > 5–50 MWt | nove naprave | 20 |
| obstoječe naprave | 30 |
| tekoča goriva > 1–5 MWt | nove naprave | 20 |
| obstoječe naprave | 50 |
| tekoča goriva > 5–50 MWt | nove naprave | 20 |
| obstoječe naprave | 30 |
| Opomba: Referenčna vsebnost O2: les, druga trdna biomasa in šota: 11 %; premog, lignit in druga trdna fosilna goriva: 6 %; tekoča goriva, vključno s tekočimi biogorivi: 3 %. |

(c)

kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo > 1–50 MWt:

Razpredelnica 14

Priporočene mejne vrednosti za emisije prahu iz kotlov in kurilnih naprav z nazivno vhodno toplotno močjo 1 MWt–50 MWt

Prah (mg/m3)

trdna goriva > 1–5 MWt

nove naprave

20

obstoječe naprave

50

trdna goriva > 5–50 MWt

nove naprave

20

obstoječe naprave

30

tekoča goriva > 1–5 MWt

nove naprave

20

obstoječe naprave

50

tekoča goriva > 5–50 MWt

nove naprave

20

obstoječe naprave

30

Opomba: Referenčna vsebnost O2: les, druga trdna biomasa in šota: 11 %; premog, lignit in druga trdna fosilna goriva: 6 %; tekoča goriva, vključno s tekočimi biogorivi: 3 %.

B.   Kanada

| 17. | Mejne vrednosti za nadzor nad emisijami delcev (PM) bodo za nepremične vire ustrezno določene ob upoštevanju podatkov o razpoložljivih tehnologijah za uravnavanje, mejnih vrednosti, ki se uporabljajo v drugih jurisdikcijah, in listin iz spodnjih pododstavkov od (a) do (h). Mejne vrednosti so lahko izražene v PM ali TPM. V tem primeru TPM pomeni kakršne koli delce PM z aerodinamičnim premerom, manjšim od 100 μm:






  (a) | Predpisi o izpustih iz talilnic sekundarnega svinca, SOR/91-155; |
| --- | --- | --- |

17.

(a)

Predpisi o izpustih iz talilnic sekundarnega svinca, SOR/91-155;

| (b) | Okoljski kodeks za talilnice in rafinerije navadnih kovin; |
| --- | --- |

(b)

Okoljski kodeks za talilnice in rafinerije navadnih kovin;

| (c) | Smernice za emisije iz novih virov za toplotno proizvodnjo električne energije, |
| --- | --- |

(c)

Smernice za emisije iz novih virov za toplotno proizvodnjo električne energije,

| (d) | Okoljski kodeks za integrirane jeklarne (EPS 1/MM/7); |
| --- | --- |

(d)

Okoljski kodeks za integrirane jeklarne (EPS 1/MM/7);

| (e) | Okoljski kodeks za neintegrirane jeklarne (EPS 1/MM/8); |
| --- | --- |

(e)

Okoljski kodeks za neintegrirane jeklarne (EPS 1/MM/8);

| (f) | Smernice za emisije iz cementnih peči, PN 1284; |
| --- | --- |

(f)

Smernice za emisije iz cementnih peči, PN 1284;

| (g) | Skupni začetni ukrepi za zmanjšanje emisij onesnaževal, ki prispevajo k delcem in prizemnemu ozonu, in |
| --- | --- |

(g)

Skupni začetni ukrepi za zmanjšanje emisij onesnaževal, ki prispevajo k delcem in prizemnemu ozonu, in

| (h) | Preskušanje učinkovitosti grelnih naprav na trdno gorivo, Kanadsko združenje za standarde (Canadian Standards Association), B415. 1–10. |
| --- | --- |

(h)

Preskušanje učinkovitosti grelnih naprav na trdno gorivo, Kanadsko združenje za standarde (Canadian Standards Association), B415. 1–10.

C.   Združene države Amerike

| 18. | Mejne vrednosti za nadzor nad emisijami delcev iz nepremičnih virov za naslednje kategorije nepremičnih virov ter viri, za katere se uporabljajo, so navedeni v naslednjih dokumentih:






  (a) | Jeklarne: elektroobločne peči – ZZP 40, 60. del, poddela AA in AAa; |
| --- | --- | --- |

18.

(a)

Jeklarne: elektroobločne peči – ZZP 40, 60. del, poddela AA in AAa;

| (b) | Majhne sežigalnice komunalnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddel AAAA; |
| --- | --- |

(b)

Majhne sežigalnice komunalnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddel AAAA;

| (c) | Obrati za proizvodnjo sulfatne celuloze – ZZP 40, 60. del, poddel BB; |
| --- | --- |

(c)

Obrati za proizvodnjo sulfatne celuloze – ZZP 40, 60. del, poddel BB;

| (d) | Proizvodnja stekla – ZZP 40, 60. del, poddel CC; |
| --- | --- |

(d)

Proizvodnja stekla – ZZP 40, 60. del, poddel CC;

| (e) | Naprave za proizvodnjo pare v elektroenergetskih sistemih – ZZP 40, 60. del, poddela D in Da; |
| --- | --- |

(e)

Naprave za proizvodnjo pare v elektroenergetskih sistemih – ZZP 40, 60. del, poddela D in Da;

| (f) | Industrijske-poslovne-institucionalne naprave za pridobivanje pare – ZZP 40, 60. del, poddela Db in Dc; |
| --- | --- |

(f)

Industrijske-poslovne-institucionalne naprave za pridobivanje pare – ZZP 40, 60. del, poddela Db in Dc;

| (g) | Silosi z dvigalom za žita – ZZP 40, 60. del, poddel DD; |
| --- | --- |

(g)

Silosi z dvigalom za žita – ZZP 40, 60. del, poddel DD;

| (h) | Sežigalnice komunalnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddeli E, Ea in Eb; |
| --- | --- |

(h)

Sežigalnice komunalnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddeli E, Ea in Eb;

| (i) | Sežigalnice medicinskih/infektivnih odpadkov in odpadkov iz zdravstva – ZZP 40, 60. del, poddel Ec; |
| --- | --- |

(i)

Sežigalnice medicinskih/infektivnih odpadkov in odpadkov iz zdravstva – ZZP 40, 60. del, poddel Ec;

| (j) | Portlandski cement – ZZP 40, 60. del, poddel F; |
| --- | --- |

(j)

Portlandski cement – ZZP 40, 60. del, poddel F;

| (k) | Proizvodnja apna – ZZP 40, 60. del, poddel HH; |
| --- | --- |

(k)

Proizvodnja apna – ZZP 40, 60. del, poddel HH;

| (l) | Naprave za proizvodnjo vroče asfaltne mešanice – ZZP 40, 60. del, poddel I; |
| --- | --- |

(l)

Naprave za proizvodnjo vroče asfaltne mešanice – ZZP 40, 60. del, poddel I;

| (m) | Nepremični motorji z notranjim zgorevanjem: kompresijski vžig – ZZP 40, 60. del, poddel IIII; |
| --- | --- |

(m)

Nepremični motorji z notranjim zgorevanjem: kompresijski vžig – ZZP 40, 60. del, poddel IIII;

| (n) | Rafinerije nafte – ZZP 40, 60. del, poddela J in Ja; |
| --- | --- |

(n)

Rafinerije nafte – ZZP 40, 60. del, poddela J in Ja;

| (o) | Talilnice sekundarnega svinca – ZZP 40, 60. del, poddel L; |
| --- | --- |

(o)

Talilnice sekundarnega svinca – ZZP 40, 60. del, poddel L;

| (p) | Predelava kovinskih rudnin – ZZP 40, 60. del, poddel LL; |
| --- | --- |

(p)

Predelava kovinskih rudnin – ZZP 40, 60. del, poddel LL;

| (q) | Sekundarna medenina in bron – ZZP 40, 60. del, poddel M; |
| --- | --- |

(q)

Sekundarna medenina in bron – ZZP 40, 60. del, poddel M;

| (r) | Kisikovi konverterji – ZZP 40, 60. del, poddel N; |
| --- | --- |

(r)

Kisikovi konverterji – ZZP 40, 60. del, poddel N;

| (s) | Obrati za proizvajanje jekla s procesom v kisikovem konverterju – ZZP 40, 60. del, poddel Na; |
| --- | --- |

(s)

Obrati za proizvajanje jekla s procesom v kisikovem konverterju – ZZP 40, 60. del, poddel Na;

| (t) | Predelava fosforita – ZZP 40, 60. del, poddel NN; |
| --- | --- |

(t)

Predelava fosforita – ZZP 40, 60. del, poddel NN;

| (u) | Sežiganje odpadkov v čistilnih napravah – ZZP 40, 60. del, poddel O; |
| --- | --- |

(u)

Sežiganje odpadkov v čistilnih napravah – ZZP 40, 60. del, poddel O;

| (v) | Obrati za predelavo nekovinskih rudnin – ZZP 40, 60. del, poddel OOO; |
| --- | --- |

(v)

Obrati za predelavo nekovinskih rudnin – ZZP 40, 60. del, poddel OOO;

| (w) | Talilnice primarnega bakra – ZZP 40, 60. del, poddel P; |
| --- | --- |

(w)

Talilnice primarnega bakra – ZZP 40, 60. del, poddel P;

| (x) | Proizvodnja amonijevega sulfata – ZZP 40, 60. del, poddel PP; |
| --- | --- |

(x)

Proizvodnja amonijevega sulfata – ZZP 40, 60. del, poddel PP;

| (y) | Izolacija iz steklene volne – ZZP 40, 60. del, poddel PPP; |
| --- | --- |

(y)

Izolacija iz steklene volne – ZZP 40, 60. del, poddel PPP;

| (z) | Talilnice primarnega cinka – ZZP 40, 60. del, poddel Q; |
| --- | --- |

(z)

Talilnice primarnega cinka – ZZP 40, 60. del, poddel Q;

| (aa) | Talilnice primarnega svinca – ZZP 40, 60. del, poddel R; |
| --- | --- |

(aa)

Talilnice primarnega svinca – ZZP 40, 60. del, poddel R;

| (bb) | Obrati za proizvodnjo primarnega aluminija z redukcijo – ZZP 40, 60. del, poddel S; |
| --- | --- |

(bb)

Obrati za proizvodnjo primarnega aluminija z redukcijo – ZZP 40, 60. del, poddel S;

| (cc) | Proizvodnja fosfatnih gnojil – ZZP 40, 60. del, poddeli T, U, V, W in X; |
| --- | --- |

(cc)

Proizvodnja fosfatnih gnojil – ZZP 40, 60. del, poddeli T, U, V, W in X;

| (dd) | Predelava asfalta in proizvodnja asfaltnih strešnih kritin – ZZP 40, 60. del, poddel UU; |
| --- | --- |

(dd)

Predelava asfalta in proizvodnja asfaltnih strešnih kritin – ZZP 40, 60. del, poddel UU;

| (ee) | Naprave za žganje in sušenje v nekovinskih industrijah – ZZP 40, 60. del, poddel UUU; |
| --- | --- |

(ee)

Naprave za žganje in sušenje v nekovinskih industrijah – ZZP 40, 60. del, poddel UUU;

| (ff) | Obrati za pripravo premoga – ZZP 40, 60. del, poddel Y; |
| --- | --- |

(ff)

Obrati za pripravo premoga – ZZP 40, 60. del, poddel Y;

| (gg) | Obrati za proizvodnjo železovih zlitin – ZZP 40, 60. del, poddel Z; |
| --- | --- |

(gg)

Obrati za proizvodnjo železovih zlitin – ZZP 40, 60. del, poddel Z;

| (hh) | Grelniki na drva za gospodinjstva – ZZP 40, 60. del, poddel AAA; |
| --- | --- |

(hh)

Grelniki na drva za gospodinjstva – ZZP 40, 60. del, poddel AAA;

| (ii) | Majhne sežigalnice komunalnih odpadkov (po 30.11.1999) – ZZP 40, 60. del, poddel AAAA; |
| --- | --- |

(ii)

Majhne sežigalnice komunalnih odpadkov (po 30.11.1999) – ZZP 40, 60. del, poddel AAAA;

| (jj) | Majhne sežigalnice komunalnih odpadkov (pred 30.11.1999) – ZZP 40, 60. del, poddel BBBB; |
| --- | --- |

(jj)

Majhne sežigalnice komunalnih odpadkov (pred 30.11.1999) – ZZP 40, 60. del, poddel BBBB;

| (kk) | Druge sežigalnice trdnih odpadkov (po 12.9.2004) – ZZP 40, 60. del, poddel EEEE; |
| --- | --- |

(kk)

Druge sežigalnice trdnih odpadkov (po 12.9.2004) – ZZP 40, 60. del, poddel EEEE;

| (ll) | Druge sežigalnice trdnih odpadkov (pred 12.9.2004) – ZZP 40, 60. del, poddel FFFF; |
| --- | --- |

(ll)

Druge sežigalnice trdnih odpadkov (pred 12.9.2004) – ZZP 40, 60. del, poddel FFFF;

| (mm) | Nepremični motorji z notranjim zgorevanjem na kompresijski vžig – ZZP 40, 60. del, poddel IIII, in |
| --- | --- |

(mm)

Nepremični motorji z notranjim zgorevanjem na kompresijski vžig – ZZP 40, 60. del, poddel IIII, in

| (nn) | Obrati za proizvodnjo svinčevo-kislinskih baterij in akumulatorjev – ZZP 40, 60. del, poddel KK. |
| --- | --- |

(nn)

Obrati za proizvodnjo svinčevo-kislinskih baterij in akumulatorjev – ZZP 40, 60. del, poddel KK.

| 19. | Mejne vrednosti za nadzor nad emisijami delcev iz virov, za katere veljajo nacionalni emisijski standardi za nevarna onesnaževala zraka:






  (a) | Koksarniške baterije – ZZP 40, 63. del, poddel L; |
| --- | --- | --- |

19.

(a)

Koksarniške baterije – ZZP 40, 63. del, poddel L;

| (b) | Kromiranje (veliki in majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel N; |
| --- | --- |

(b)

Kromiranje (veliki in majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel N;

| (c) | Talilnice sekundarnega svinca – ZZP 40, 63. del, poddel X; |
| --- | --- |

(c)

Talilnice sekundarnega svinca – ZZP 40, 63. del, poddel X;

| (d) | Naprave za pridobivanje fosforjeve kisline – ZZP 40, 63. del, poddel AA; |
| --- | --- |

(d)

Naprave za pridobivanje fosforjeve kisline – ZZP 40, 63. del, poddel AA;

| (e) | Obrati za proizvodnjo fosfatnih gnojil – ZZP 40, 63. del, poddel BB; |
| --- | --- |

(e)

Obrati za proizvodnjo fosfatnih gnojil – ZZP 40, 63. del, poddel BB;

| (f) | Proizvodnja magnetnih trakov – ZZP 40, 63. del, poddel EE; |
| --- | --- |

(f)

Proizvodnja magnetnih trakov – ZZP 40, 63. del, poddel EE;

| (g) | Primarni aluminij – ZZP 40, 63. del, poddel L; |
| --- | --- |

(g)

Primarni aluminij – ZZP 40, 63. del, poddel L;

| (h) | Celuloza in papir II (sežiganje) – ZZP 40, 63. del, poddel MM; |
| --- | --- |

(h)

Celuloza in papir II (sežiganje) – ZZP 40, 63. del, poddel MM;

| (i) | Proizvodnja mineralne volne – ZZP 40, 63. del, poddel DDD; |
| --- | --- |

(i)

Proizvodnja mineralne volne – ZZP 40, 63. del, poddel DDD;

| (j) | Sežigalnice nevarnih odpadkov – ZZP 40, 63. del, poddel EEE; |
| --- | --- |

(j)

Sežigalnice nevarnih odpadkov – ZZP 40, 63. del, poddel EEE;

| (k) | Proizvodnja portlandskega cementa – ZZP 40, 63. del, poddel LLL; |
| --- | --- |

(k)

Proizvodnja portlandskega cementa – ZZP 40, 63. del, poddel LLL;

| (l) | Proizvodnja steklene volne – ZZP 40, 63. del, poddel NNN; |
| --- | --- |

(l)

Proizvodnja steklene volne – ZZP 40, 63. del, poddel NNN;

| (m) | Primarni baker – ZZP 40, 63. del, poddel QQQ; |
| --- | --- |

(m)

Primarni baker – ZZP 40, 63. del, poddel QQQ;

| (n) | Sekundarni aluminij – ZZP 40, 63. del, poddel RRR; |
| --- | --- |

(n)

Sekundarni aluminij – ZZP 40, 63. del, poddel RRR;

| (o) | Taljenje primarnega svinca – ZZP 40, 63. del, poddel TTT; |
| --- | --- |

(o)

Taljenje primarnega svinca – ZZP 40, 63. del, poddel TTT;

| (p) | Rafinerije nafte – ZZP 40, 63. del, poddel UUU; |
| --- | --- |

(p)

Rafinerije nafte – ZZP 40, 63. del, poddel UUU;

| (q) | Proizvodnja železovih zlitin – ZZP 40, 63. del, poddel XXX; |
| --- | --- |

(q)

Proizvodnja železovih zlitin – ZZP 40, 63. del, poddel XXX;

| (r) | Proizvodnja apna – ZZP 40, 63. del, poddel AAAAA; |
| --- | --- |

(r)

Proizvodnja apna – ZZP 40, 63. del, poddel AAAAA;

| (s) | Koksarne: razkladanje, gašenje in odvodniki sistemov koksarniških peči – ZZP 40, 63. del, poddel CCCCC; |
| --- | --- |

(s)

Koksarne: razkladanje, gašenje in odvodniki sistemov koksarniških peči – ZZP 40, 63. del, poddel CCCCC;

| (t) | Železo- in jeklolivarne – ZZP 40, 63. del, poddel EEEEE; |
| --- | --- |

(t)

Železo- in jeklolivarne – ZZP 40, 63. del, poddel EEEEE;

| (u) | Integrirana proizvodnja železa in jekla – ZZP 40, 63. del, poddel FFFFF; |
| --- | --- |

(u)

Integrirana proizvodnja železa in jekla – ZZP 40, 63. del, poddel FFFFF;

| (v) | Sanacija območij – ZZP 40, 63. del, poddel GGGGG; |
| --- | --- |

(v)

Sanacija območij – ZZP 40, 63. del, poddel GGGGG;

| (w) | Proizvodnja raznih premaznih sredstev – ZZP 40, 63. del, poddel HHHHH; |
| --- | --- |

(w)

Proizvodnja raznih premaznih sredstev – ZZP 40, 63. del, poddel HHHHH;

| (x) | Predelava asfalta in proizvodnja asfaltnih strešnih kritin – ZZP 40, 63. del, poddel LLLLL; |
| --- | --- |

(x)

Predelava asfalta in proizvodnja asfaltnih strešnih kritin – ZZP 40, 63. del, poddel LLLLL;

| (y) | Predelava takonitne železove rude – ZZP 40, 63. del, poddel RRRRR; |
| --- | --- |

(y)

Predelava takonitne železove rude – ZZP 40, 63. del, poddel RRRRR;

| (z) | Proizvodnja ognjevzdržnih izdelkov – ZZP 40, 63. del, poddel SSSSS; |
| --- | --- |

(z)

Proizvodnja ognjevzdržnih izdelkov – ZZP 40, 63. del, poddel SSSSS;

| (aa) | Prečiščevanje primarnega magnezija – ZZP 40, 63. del, poddel TTTTT; |
| --- | --- |

(aa)

Prečiščevanje primarnega magnezija – ZZP 40, 63. del, poddel TTTTT;

| (bb) | Obrati za proizvajanje jekla v elektroobločnih pečeh – ZZP 40, 63. del, poddel YYYYY; |
| --- | --- |

(bb)

Obrati za proizvajanje jekla v elektroobločnih pečeh – ZZP 40, 63. del, poddel YYYYY;

| (cc) | Železo- in jeklolivarne – ZZP 40, 63. del, poddel ZZZZZ; |
| --- | --- |

(cc)

Železo- in jeklolivarne – ZZP 40, 63. del, poddel ZZZZZ;

| (dd) | Majhni viri v talilnicah primarnega bakra – ZZP 40, 63. del, poddel EEEEEE; |
| --- | --- |

(dd)

Majhni viri v talilnicah primarnega bakra – ZZP 40, 63. del, poddel EEEEEE;

| (ee) | Majhni viri v talilnicah sekundarnega bakra – ZZP 40, 63. del, poddel FFFFFF; |
| --- | --- |

(ee)

Majhni viri v talilnicah sekundarnega bakra – ZZP 40, 63. del, poddel FFFFFF;

| (ff) | Majhni viri v proizvodnji neželezovih barvnih kovin: cink, kadmij in berilij – ZZP 40, 63. del, poddel GGGGGG; |
| --- | --- |

(ff)

Majhni viri v proizvodnji neželezovih barvnih kovin: cink, kadmij in berilij – ZZP 40, 63. del, poddel GGGGGG;

| (gg) | Proizvodnja svinčevo-kislinskih baterij in akumulatorjev (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel PPPPPP; |
| --- | --- |

(gg)

Proizvodnja svinčevo-kislinskih baterij in akumulatorjev (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel PPPPPP;

| (hh) | Proizvodnja stekla (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel SSSSSS; |
| --- | --- |

(hh)

Proizvodnja stekla (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel SSSSSS;

| (ii) | Talilnice sekundarnih neželezovih kovin (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel TTTTTT; |
| --- | --- |

(ii)

Talilnice sekundarnih neželezovih kovin (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel TTTTTT;

| (jj) | Proizvodnja kemikalij (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel VVVVVV; |
| --- | --- |

(jj)

Proizvodnja kemikalij (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel VVVVVV;

| (kk) | Galvanizacija in poliranje (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel WWWWWW; |
| --- | --- |

(kk)

Galvanizacija in poliranje (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel WWWWWW;

| (ll) | Standardi za majhne vire za devet kategorij virov v proizvodnji in površinski obdelavi kovin – ZZP 40, 63. del, poddel XXXXXX; |
| --- | --- |

(ll)

Standardi za majhne vire za devet kategorij virov v proizvodnji in površinski obdelavi kovin – ZZP 40, 63. del, poddel XXXXXX;

| (mm) | Proizvodnja železovih zlitin (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel YYYYYY; |
| --- | --- |

(mm)

Proizvodnja železovih zlitin (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel YYYYYY;

| (nn) | Livarne aluminija, bakra in neželezovih kovin (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel ZZZZZZ; |
| --- | --- |

(nn)

Livarne aluminija, bakra in neželezovih kovin (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel ZZZZZZ;

| (oo) | Predelava asfalta in proizvodnja asfaltnih strešnih kritin (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel AAAAAAA; |
| --- | --- |

(oo)

Predelava asfalta in proizvodnja asfaltnih strešnih kritin (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel AAAAAAA;

| (pp) | Priprava kemikalij (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel BBBBBBB; |
| --- | --- |

(pp)

Priprava kemikalij (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel BBBBBBB;

| (qq) | Proizvodnja barv in sorodnih izdelkov (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel CCCCCCC; |
| --- | --- |

(qq)

Proizvodnja barv in sorodnih izdelkov (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel CCCCCCC;

| (rr) | Proizvodnja pripravljene krme za živali (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel DDDDDDD, in |
| --- | --- |

(rr)

Proizvodnja pripravljene krme za živali (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel DDDDDDD, in

| (ss) | Predelava in proizvodnja zlate rude (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel EEEEEEE. |
| --- | --- |

(ss)

Predelava in proizvodnja zlate rude (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel EEEEEEE.

X.   Priloga XI

Priloga XI

Vstavi se nova Priloga XI:

„PRILOGA XI

Mejne vrednosti za vsebnost hlapnih organskih spojin v proizvodih

| 1. | Oddelek A se nanaša na vse pogodbenice, razen Kanado in Združene države Amerike, oddelek B se nanaša na Kanado, oddelek C pa na Združene države Amerike. |
| --- | --- |

1.

A.   Vse pogodbenice, razen Kanade in Združenih držav Amerike

| 2. | Ta oddelek se nanaša na omejevanje emisij hlapnih organskih spojin (HOS), ki nastanejo zaradi uporabe organskih topil v nekaterih barvah in lakih ter proizvodih za ličanje vozil. |
| --- | --- |

2.

| 3. | V oddelku A te priloge se uporabljajo naslednje opredelitve:






  (a) | ‚snovi‘ pomeni vsak kemični element ali njegovo spojino, kot se pojavljajo v naravnem stanju ali kot jih proizvede industrija, v trdnem, tekočem ali plinastem stanju: |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

‚snovi‘ pomeni vsak kemični element ali njegovo spojino, kot se pojavljajo v naravnem stanju ali kot jih proizvede industrija, v trdnem, tekočem ali plinastem stanju:

| (b) | ‚mešanica‘ pomeni mešanico ali raztopino, sestavljeno iz dveh ali več snovi; |
| --- | --- |

(b)

‚mešanica‘ pomeni mešanico ali raztopino, sestavljeno iz dveh ali več snovi;

| (c) | ‚organska spojina‘ pomeni vsako spojino, ki vsebuje najmanj element ogljika in enega ali več elementov vodika, kisika, žvepla, fosforja, silicija, dušika ali halogenov, razen ogljikovih oksidov in anorganskih karbonatov in bikarbonatov; |
| --- | --- |

(c)

‚organska spojina‘ pomeni vsako spojino, ki vsebuje najmanj element ogljika in enega ali več elementov vodika, kisika, žvepla, fosforja, silicija, dušika ali halogenov, razen ogljikovih oksidov in anorganskih karbonatov in bikarbonatov;

| (d) | ‚hlapne organske spojine (HOS)‘ pomeni vse organske spojine, ki imajo začetno vrelišče nižje ali enako 250 °C, izmerjeno pri standardnem tlaku 101,3 kPa; |
| --- | --- |

(d)

‚hlapne organske spojine (HOS)‘ pomeni vse organske spojine, ki imajo začetno vrelišče nižje ali enako 250 °C, izmerjeno pri standardnem tlaku 101,3 kPa;

| (e) | ‚vsebnost HOS‘ pomeni maso hlapnih organskih spojin, izraženo v gramih na liter (g/l), v sestavi proizvoda v njegovem stanju, pripravljenem za uporabo. Masa HOS v posameznem proizvodu, ki med sušenjem kemijsko reagira tako, da postane sestavni del premaza, ne velja za del vsebnosti HOS; |
| --- | --- |

(e)

‚vsebnost HOS‘ pomeni maso hlapnih organskih spojin, izraženo v gramih na liter (g/l), v sestavi proizvoda v njegovem stanju, pripravljenem za uporabo. Masa HOS v posameznem proizvodu, ki med sušenjem kemijsko reagira tako, da postane sestavni del premaza, ne velja za del vsebnosti HOS;

| (f) | ‚organsko topilo‘ pomeni kakršno koli HOS, ki se uporablja sama ali v kombinaciji z drugimi sredstvi za raztapljanje ali razredčenje surovin, proizvodov ali odpadnih materialov ali se uporablja kot čistilno sredstvo za raztapljanje kontaminantov ali kot disperzni medij ali kot sredstvo za uravnavanje viskoznosti ali kot sredstvo za uravnavanje površinske napetosti ali kot mehčalec ali kot konzervans; |
| --- | --- |

(f)

‚organsko topilo‘ pomeni kakršno koli HOS, ki se uporablja sama ali v kombinaciji z drugimi sredstvi za raztapljanje ali razredčenje surovin, proizvodov ali odpadnih materialov ali se uporablja kot čistilno sredstvo za raztapljanje kontaminantov ali kot disperzni medij ali kot sredstvo za uravnavanje viskoznosti ali kot sredstvo za uravnavanje površinske napetosti ali kot mehčalec ali kot konzervans;

| (g) | ‚premaz‘ pomeni kakršno koli mešanico, vključno z vsemi organskimi topili ali mešanicami, ki vsebujejo organska topila, potrebna za njegov ustrezen nanos, ki se uporablja za nanos filma z dekorativnim, zaščitnim ali drugim funkcionalnim učinkom na površino; |
| --- | --- |

(g)

‚premaz‘ pomeni kakršno koli mešanico, vključno z vsemi organskimi topili ali mešanicami, ki vsebujejo organska topila, potrebna za njegov ustrezen nanos, ki se uporablja za nanos filma z dekorativnim, zaščitnim ali drugim funkcionalnim učinkom na površino;

| (h) | ‚film‘ pomeni neprekinjen sloj zaradi nanosa enega ali več premazov na podlago; |
| --- | --- |

(h)

‚film‘ pomeni neprekinjen sloj zaradi nanosa enega ali več premazov na podlago;

| (i) | ‚premazi na vodni osnovi (VO)‘ pomeni premaze, katerih viskoznost se regulira z uporabo vode; |
| --- | --- |

(i)

‚premazi na vodni osnovi (VO)‘ pomeni premaze, katerih viskoznost se regulira z uporabo vode;

| (j) | ‚premazi na osnovi topila (OT)‘ pomeni premaze, katerih viskoznost se regulira z uporabo organskega topila; |
| --- | --- |

(j)

‚premazi na osnovi topila (OT)‘ pomeni premaze, katerih viskoznost se regulira z uporabo organskega topila;

| (k) | ‚dajanje na trg‘ pomeni dajanje na razpolago tretjim osebam, bodisi odplačno ali neodplačno. Uvoz na carinsko območje pogodbenic se za namen te priloge šteje za dajanje na trg. |
| --- | --- |

(k)

‚dajanje na trg‘ pomeni dajanje na razpolago tretjim osebam, bodisi odplačno ali neodplačno. Uvoz na carinsko območje pogodbenic se za namen te priloge šteje za dajanje na trg.

| 4. | ‚Barve in laki‘ pomeni proizvode, navedene v spodnjih podkategorijah, razen aerosolnih proizvodov. To so premazi, ki se jih nanaša na zgradbe, njihovo opremo in vgradne dele ter povezane strukture z dekorativnim, funkcionalnim in zaščitnim namenom:






  (a) | ‚mat premazi za notranje zidove in strope‘ so premazi za nanašanje na notranje zidove in strope s stopnjo sijaja < 25 @ 60 stopinj; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

‚mat premazi za notranje zidove in strope‘ so premazi za nanašanje na notranje zidove in strope s stopnjo sijaja < 25 @ 60 stopinj;

| (b) | ‚sijajni premazi za notranje zidove in strope‘ so premazi za nanašanje na notranje zidove in strope s stopnjo sijaja > 25 @ 60 stopinj; |
| --- | --- |

(b)

‚sijajni premazi za notranje zidove in strope‘ so premazi za nanašanje na notranje zidove in strope s stopnjo sijaja > 25 @ 60 stopinj;

| (c) | ‚premazi za zunanje mineralne zidne podlage‘ so premazi za nanašanje na zunanje betonske, opečne ali ometane zidove; |
| --- | --- |

(c)

‚premazi za zunanje mineralne zidne podlage‘ so premazi za nanašanje na zunanje betonske, opečne ali ometane zidove;

| (d) | ‚notranje/zunanje zaključne in zaščitne barve za les, kovino ali plastiko‘ so premazi za okrase in obloge, ki tvorijo zaščitni in zaključni pokrivni film. Ti premazi so namenjeni za lesene, kovinske ali plastične površine. Ta podkategorija vključuje temeljne in vmesne premaze; |
| --- | --- |

(d)

‚notranje/zunanje zaključne in zaščitne barve za les, kovino ali plastiko‘ so premazi za okrase in obloge, ki tvorijo zaščitni in zaključni pokrivni film. Ti premazi so namenjeni za lesene, kovinske ali plastične površine. Ta podkategorija vključuje temeljne in vmesne premaze;

| (e) | ‚notranji/zunanji zaključni laki in lesne lazure‘ so premazi, namenjeni za zaključni sloj, ki tvori prozorni ali polprozorni film za dekoracijo in zaščito lesa, kovine in plastike. Ta podkategorija vključuje matirane lazure za les. Matirane lazure za les so premazi, ki tvorijo matiran film za dekoracijo in zaščito lesa pred vremenskimi vplivi, kot je opredeljeno v EN 927-1, znotraj polobstojne kategorije; |
| --- | --- |

(e)

‚notranji/zunanji zaključni laki in lesne lazure‘ so premazi, namenjeni za zaključni sloj, ki tvori prozorni ali polprozorni film za dekoracijo in zaščito lesa, kovine in plastike. Ta podkategorija vključuje matirane lazure za les. Matirane lazure za les so premazi, ki tvorijo matiran film za dekoracijo in zaščito lesa pred vremenskimi vplivi, kot je opredeljeno v EN 927-1, znotraj polobstojne kategorije;

| (f) | ‚tankoslojne lazure za les‘ so lazure, ki imajo v skladu z EN 927-1:1996 povprečno debelino suhega filma manj kot 5 μm pri testiranju po metodi 5A iz ISO 2808: 1997; |
| --- | --- |

(f)

‚tankoslojne lazure za les‘ so lazure, ki imajo v skladu z EN 927-1:1996 povprečno debelino suhega filma manj kot 5 μm pri testiranju po metodi 5A iz ISO 2808: 1997;

| (g) | ‚temeljni premazi‘ so premazi z lastnostmi zapiranja por, namenjeni za uporabo na lesu ali zidovih in stropih; |
| --- | --- |

(g)

‚temeljni premazi‘ so premazi z lastnostmi zapiranja por, namenjeni za uporabo na lesu ali zidovih in stropih;

| (h) | ‚vezivni temeljni premazi‘ so premazi, namenjeni učvrstitvi slabo vezanih površinskih delcev ali hidrofobiranje površine in/ali zaščito lesa pred modrenjem; |
| --- | --- |

(h)

‚vezivni temeljni premazi‘ so premazi, namenjeni učvrstitvi slabo vezanih površinskih delcev ali hidrofobiranje površine in/ali zaščito lesa pred modrenjem;

| (i) | ‚posebni enokomponentni premazi‘ so posebni premazi na podlagi filmotvorne snovi. Namenjeni so za uporabo pri posebnih zahtevah, kot so temeljni in zaključni premazi za plastiko, temeljni premaz za železno površino, temeljni premaz za reaktivne kovine, kot sta cink in aluminij, antikorozivni zaključni premazi, talni premazi, med drugim za les in cement, antigrafitni premazi, zaviralci gorenja ter kot higienski standardi v živilski industriji ali industriji pijač ali v zdravstvu; |
| --- | --- |

(i)

‚posebni enokomponentni premazi‘ so posebni premazi na podlagi filmotvorne snovi. Namenjeni so za uporabo pri posebnih zahtevah, kot so temeljni in zaključni premazi za plastiko, temeljni premaz za železno površino, temeljni premaz za reaktivne kovine, kot sta cink in aluminij, antikorozivni zaključni premazi, talni premazi, med drugim za les in cement, antigrafitni premazi, zaviralci gorenja ter kot higienski standardi v živilski industriji ali industriji pijač ali v zdravstvu;

| (j) | ‚dvokomponentni premazi‘ so premazi, namenjeni za enako uporabo kot enokomponentni premazi, z drugo komponento (npr. terciarni amini), ki se doda pred nanašanjem; |
| --- | --- |

(j)

‚dvokomponentni premazi‘ so premazi, namenjeni za enako uporabo kot enokomponentni premazi, z drugo komponento (npr. terciarni amini), ki se doda pred nanašanjem;

| (k) | ‚večbarvni premazi‘ so premazi, ki imajo dvo- ali večbarvni učinek že pri prvem nanosu; |
| --- | --- |

(k)

‚večbarvni premazi‘ so premazi, ki imajo dvo- ali večbarvni učinek že pri prvem nanosu;

| (l) | ‚dekorativni premazi‘ so premazi, ki dajo posebne estetske učinke preko posebej predhodno pripravljene površine ali temeljnega premaza in so naknadno obdelani z različnim orodjem med sušenjem. |
| --- | --- |

(l)

‚dekorativni premazi‘ so premazi, ki dajo posebne estetske učinke preko posebej predhodno pripravljene površine ali temeljnega premaza in so naknadno obdelani z različnim orodjem med sušenjem.

| 5. | ‚Proizvodi za ličanje vozil‘ pomeni proizvode, navedene v spodnjih podkategorijah. Uporabljajo se za površinsko zaščito motornih vozil ali njihovega posameznega dela med popravljanjem, konzerviranjem ali dekoriranjem zunaj proizvodnih obratov. V zvezi s tem izraz ‚vozilo‘ pomeni vsako motorno vozilo, namenjeno za uporabo na cesti, popolnoma opremljeno ali ne, z vsaj štirimi kolesi in z največjo projektirano hitrostjo, ki presega 25 km/h, in njegove priklopnike, razen tirnih vozil, kmetijskih in gozdarskih traktorjev ter vseh delovnih premičnih strojev:






  (a) | ‚pripravljalna in čistilna sredstva‘ pomeni proizvode za odstranjevanje starih premazov in rje, bodisi mehansko ali kemično, ali za pripravo podlage za nove premaze:






  (i) | proizvodi za pripravo vključujejo čistila za orodja (proizvod za čiščenje brizgalnih pištol in druge opreme), odstranjevalce barve, razmaščevalce (vključno z antistatičnimi vrstami za plastiko) in odstranjevalce silikona; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

(a)

‚pripravljalna in čistilna sredstva‘ pomeni proizvode za odstranjevanje starih premazov in rje, bodisi mehansko ali kemično, ali za pripravo podlage za nove premaze:

(i)

proizvodi za pripravo vključujejo čistila za orodja (proizvod za čiščenje brizgalnih pištol in druge opreme), odstranjevalce barve, razmaščevalce (vključno z antistatičnimi vrstami za plastiko) in odstranjevalce silikona;

| (ii) | ‚predčistilo‘ je čistilni proizvod za odstranjevanje površinskih nečistoč med pripravo za nanos in pred nanosom premaznih materialov; |
| --- | --- |

(ii)

‚predčistilo‘ je čistilni proizvod za odstranjevanje površinskih nečistoč med pripravo za nanos in pred nanosom premaznih materialov;

| (b) | ‚kit za lopatico‘ je debeloslojni nanos za zapolnitev globokih površinskih nepravilnosti pred nanosom površinskega polnila; |
| --- | --- |

(b)

‚kit za lopatico‘ je debeloslojni nanos za zapolnitev globokih površinskih nepravilnosti pred nanosom površinskega polnila;

| (c) | ‚temeljni premaz‘ je vsak premaz za nanos na golo kovino ali obstoječe premaze, ki se uporablja za protikorozijsko zaščito pred nanosom naslednjega premaza:






  (i) | ‚predlak‘ je premaz za nanos tik pred nanosom pokrivnega premaza za odpornost proti koroziji, za zagotovitev adhezije pokrivnega premaza in za pospeševanje tvorjenja enotne površine, tako da zapolni manjše nepravilnosti površine, |
| --- | --- | --- |

(c)

‚temeljni premaz‘ je vsak premaz za nanos na golo kovino ali obstoječe premaze, ki se uporablja za protikorozijsko zaščito pred nanosom naslednjega premaza:

(i)

‚predlak‘ je premaz za nanos tik pred nanosom pokrivnega premaza za odpornost proti koroziji, za zagotovitev adhezije pokrivnega premaza in za pospeševanje tvorjenja enotne površine, tako da zapolni manjše nepravilnosti površine,

| (ii) | ‚splošni temeljni premaz za kovine‘ je premaz, ki se uporablja kot temeljni premaz, kot je pospeševalec adhezije, zapiralec por, predlak, temeljni premaz, temeljni premaz za plastiko, premaz „mokro-na-mokro“, premaz, ki ne potrebuje brušenja, in premaz, ki se nanaša z brizganjem, |
| --- | --- |

(ii)

‚splošni temeljni premaz za kovine‘ je premaz, ki se uporablja kot temeljni premaz, kot je pospeševalec adhezije, zapiralec por, predlak, temeljni premaz, temeljni premaz za plastiko, premaz „mokro-na-mokro“, premaz, ki ne potrebuje brušenja, in premaz, ki se nanaša z brizganjem,

| (iii) | ‚wash primer‘ je premaz, ki vsebuje najmanj 0,5 mas. % fosforne kisline in se nanaša neposredno na gole kovinske površine za zagotovitev protikorozijske zaščite in adhezije, premaz, ki se uporablja kot temeljni premaz pri varjenju, ali lužilna raztopina za galvanizirane in pocinkane površine; |
| --- | --- |

(iii)

‚wash primer‘ je premaz, ki vsebuje najmanj 0,5 mas. % fosforne kisline in se nanaša neposredno na gole kovinske površine za zagotovitev protikorozijske zaščite in adhezije, premaz, ki se uporablja kot temeljni premaz pri varjenju, ali lužilna raztopina za galvanizirane in pocinkane površine;

| (d) | ‚pokrivni premaz‘ je vsak pigmentiran premaz za nanos bodisi na enoslojno ali večslojno podlago za zagotovitev sijaja in obstojnosti. Vključuje vse zadevne proizvode, kot so temeljni premazi in brezbarvni premazi:






  (i) | ‚temeljni premaz‘ je pigmentiran premaz, ki zagotavlja barvo in kakršen koli želeni optični učinek, vendar ne zagotavlja sijaja ali površinske odpornosti sistema premaza; |
| --- | --- | --- |

(d)

‚pokrivni premaz‘ je vsak pigmentiran premaz za nanos bodisi na enoslojno ali večslojno podlago za zagotovitev sijaja in obstojnosti. Vključuje vse zadevne proizvode, kot so temeljni premazi in brezbarvni premazi:

(i)

‚temeljni premaz‘ je pigmentiran premaz, ki zagotavlja barvo in kakršen koli želeni optični učinek, vendar ne zagotavlja sijaja ali površinske odpornosti sistema premaza;

| (ii) | ‚prozoren premaz‘ je transparenten premaz za zagotovitev končnega sijaja in odpornostnih lastnosti sistema premazov; |
| --- | --- |

(ii)

‚prozoren premaz‘ je transparenten premaz za zagotovitev končnega sijaja in odpornostnih lastnosti sistema premazov;

| (e) | ‚posebni končni premazi‘ so premazi za nanos, kot so pokrivni premazi, ki zahtevajo posebne lastnosti, kot so kovinski videz ali videz biserne matice, v enem sloju, visoko kakovostni enobarvni in prozorni prekrivni premazi (npr. premazi, odporni na praske, in fluorirani prozorni premazi), reflektivne temeljni premazi, končni teksturni premazi (npr. videz tolčene kovine), premazi proti drsenju, premazi za podvozja vozil, premazi, odporni proti razenju s peskom, notranji končni premazi in premazi v razpršilu. |
| --- | --- |

(e)

‚posebni končni premazi‘ so premazi za nanos, kot so pokrivni premazi, ki zahtevajo posebne lastnosti, kot so kovinski videz ali videz biserne matice, v enem sloju, visoko kakovostni enobarvni in prozorni prekrivni premazi (npr. premazi, odporni na praske, in fluorirani prozorni premazi), reflektivne temeljni premazi, končni teksturni premazi (npr. videz tolčene kovine), premazi proti drsenju, premazi za podvozja vozil, premazi, odporni proti razenju s peskom, notranji končni premazi in premazi v razpršilu.

| 6. | Pogodbenice zagotovijo, da so proizvodi iz te priloge, ki se dajo na trg na njihovem ozemlju, skladni z največjo dovoljeno vsebnostjo HOS, kot je določena v razpredelnicah 1 in 2. Za namene obnove in vzdrževanja stavb in starodobnih vozil, ki jih pristojni organi označijo kot posebno zgodovinsko in kulturno vrednost, lahko pogodbenice odobrijo posamezna dovoljenja za prodajo in nakup strogo omejenih količin proizvodov, ki presegajo mejne vrednosti HOS iz te priloge. Pogodbenice lahko iz skladnosti z zgornjimi zahtevami izvzamejo proizvode, ki se prodajajo za izključno uporabo v dejavnostih, ki so zajete v Prilogi VI in se izvajajo v registriranem ali pooblaščenem obratu, ki je v skladu z navedeno prilogo.

  Razpredelnica 1


  Najvišja dovoljena vsebnost HOS v barvah in lakih









  Podkategorija proizvoda | Vrsta | (g/l)
   (*5) |
| --- | --- | --- | --- |
| mat premazi za notranje zidove in strope (sijaj < 25@60°) | VO | 30 |
| OT | 30 |
| mat premazi za notranje zidove in strope (sijaj > 25@60°) | VO | 100 |
| OT | 100 |
| premazi za zunanje mineralne zidne podlage | VO | 40 |
| OT | 430 |
| notranje/zunanje zaključne in zaščitne barve za les in kovino | VO | 130 |
| OT | 300 |
| notranji/zunanji zaključni laki in lesne lazure, vključno z matiranimi lazurami za les | VO | 130 |
| OT | 400 |
| notranje in zunanje tankoslojne lazure za les | VO | 130 |
| OT | 700 |
| temeljni premazi | VO | 30 |
| OT | 350 |
| vezivni temeljni premazi | VO | 30 |
| OT | 750 |
| posebni enokomponentni premazi | VO | 140 |
| OT | 500 |
| dvokomponentni premazi z reaktivnim delovanjem za posebno končno uporabo | VO | 140 |
| OT | 500 |
| večbarvni premazi | VO | 100 |
| OT | 100 |
| dekorativni premazi | VO | 200 |
| OT | 200 |

6.

Razpredelnica 1

Najvišja dovoljena vsebnost HOS v barvah in lakih

Podkategorija proizvoda

Vrsta

(g/l)
   (*5)

mat premazi za notranje zidove in strope (sijaj < 25@60°)

VO

30

OT

30

mat premazi za notranje zidove in strope (sijaj > 25@60°)

VO

100

OT

100

premazi za zunanje mineralne zidne podlage

VO

40

OT

430

notranje/zunanje zaključne in zaščitne barve za les in kovino

VO

130

OT

300

notranji/zunanji zaključni laki in lesne lazure, vključno z matiranimi lazurami za les

VO

130

OT

400

notranje in zunanje tankoslojne lazure za les

VO

130

OT

700

temeljni premazi

VO

30

OT

350

vezivni temeljni premazi

VO

30

OT

750

posebni enokomponentni premazi

VO

140

OT

500

dvokomponentni premazi z reaktivnim delovanjem za posebno končno uporabo

VO

140

OT

500

večbarvni premazi

VO

100

OT

100

dekorativni premazi

VO

200

OT

200

Razpredelnica 2

Najvišja dovoljena vsebnost HOS v proizvodih za ličanje vozil

| Podkategorija proizvoda | Premazi | HOS (g/l)
   (*6) |
| --- | --- | --- |
| pripravljalna in čistilna sredstva | pripravljalno sredstvo | 850 |
| predčistilo | 200 |
| kit za lopatico | vse vrste | 250 |
| temeljni premaz | predlak in splošni temeljni premaz za kovino | 540 |
| wash primer | 780 |
| pokrivni premaz | vse vrste | 420 |
| posebni končni premazi | vse vrste | 840 |

Podkategorija proizvoda

Premazi

HOS (g/l)
   (*6)

pripravljalna in čistilna sredstva

pripravljalno sredstvo

850

predčistilo

200

kit za lopatico

vse vrste

250

temeljni premaz

predlak in splošni temeljni premaz za kovino

540

wash primer

780

pokrivni premaz

vse vrste

420

posebni končni premazi

vse vrste

840

B.   Kanada

| 7. | Mejne vrednosti za nadzor nad emisijami HOS, ki nastanejo pri uporabi proizvodov za široko porabo in proizvodov za komercialno uporabo, bodo ustrezno določene ob upoštevanju podatkov o razpoložljivih tehnologijah, postopkih in ukrepih za uravnavanje, mejnih vrednosti, ki se uporabljajo v drugih jurisdikcijah, in naslednjih listin:






  (a) | Predpisi o mejnih koncentracijah HOS za arhitekturna premazna sredstva, SOR/2009-264; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

Predpisi o mejnih koncentracijah HOS za arhitekturna premazna sredstva, SOR/2009-264;

| (b) | Predpisi o mejnih koncentracijah HOS v proizvodih za ličanje vozil, SOR/2009-197; |
| --- | --- |

(b)

Predpisi o mejnih koncentracijah HOS v proizvodih za ličanje vozil, SOR/2009-197;

| (c) | Predpisi o spremembi predpisov, ki prepovedujejo uporabo nekaterih strupenih snovi, 2005 (2-metoksietanol, pentaklorobenzen in tetraklorobenzeni), SOR/2006-279; |
| --- | --- |

(c)

Predpisi o spremembi predpisov, ki prepovedujejo uporabo nekaterih strupenih snovi, 2005 (2-metoksietanol, pentaklorobenzen in tetraklorobenzeni), SOR/2006-279;

| (d) | Zvezni predpisi za halogenirane ogljikovodike, SOR/2003-289; |
| --- | --- |

(d)

Zvezni predpisi za halogenirane ogljikovodike, SOR/2003-289;

| (e) | Predpisi, ki prepovedujejo uporabo nekaterih strupenih snovi, SOR/2003-99; |
| --- | --- |

(e)

Predpisi, ki prepovedujejo uporabo nekaterih strupenih snovi, SOR/2003-99;

| (f) | Predpisi o razmaščevanju s topili, SOR/2003-283; |
| --- | --- |

(f)

Predpisi o razmaščevanju s topili, SOR/2003-283;

| (g) | Predpisi o uporabi tetrakloroetilena (uporaba za kemično čiščenje in zahteve glede poročanja), SOR/2003-79; |
| --- | --- |

(g)

Predpisi o uporabi tetrakloroetilena (uporaba za kemično čiščenje in zahteve glede poročanja), SOR/2003-79;

| (h) | Odredba o razvrščanju strupenih snovi na Seznam 1 kanadskega Zakona o varstvu okolja, 1999; |
| --- | --- |

(h)

Odredba o razvrščanju strupenih snovi na Seznam 1 kanadskega Zakona o varstvu okolja, 1999;

| (i) | Obvestilo v zvezi z nekaterimi snovmi na seznamu domačih snovi (Domestic Substances List); |
| --- | --- |

(i)

Obvestilo v zvezi z nekaterimi snovmi na seznamu domačih snovi (Domestic Substances List);

| (j) | Odredba o spremembi Seznama 1 kanadskega Zakona o varstvu okolja, 1999 (razni programi); |
| --- | --- |

(j)

Odredba o spremembi Seznama 1 kanadskega Zakona o varstvu okolja, 1999 (razni programi);

| (k) | Predpisi o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč, SOR/99-7; |
| --- | --- |

(k)

Predpisi o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč, SOR/99-7;

| (l) | predlagani predpisi za mejne koncentracije HOS v določenih izdelkih; |
| --- | --- |

(l)

predlagani predpisi za mejne koncentracije HOS v določenih izdelkih;

| (m) | predlagano obvestilo, ki zahteva pripravo in izvedbo načrtov za preprečevanje onesnaževanja v zvezi z določenimi snovmi na Seznamu 1 kanadskega Zakona o varstvu okolja iz leta 1999, ki so povezane s sektorjem proizvodnje smol in sintetičnega kavčuka; |
| --- | --- |

(m)

predlagano obvestilo, ki zahteva pripravo in izvedbo načrtov za preprečevanje onesnaževanja v zvezi z določenimi snovmi na Seznamu 1 kanadskega Zakona o varstvu okolja iz leta 1999, ki so povezane s sektorjem proizvodnje smol in sintetičnega kavčuka;

| (n) | predlagano obvestilo, ki zahteva pripravo in izvedbo načrtov za preprečevanje onesnaževanja v zvezi z določenimi snovmi na Seznamu 1 kanadskega Zakona o varstvu okolja iz leta 1999, ki se uporabljajo v sektorju proizvodnje poliuretanskih in drugih pen (razen polistirena); |
| --- | --- |

(n)

predlagano obvestilo, ki zahteva pripravo in izvedbo načrtov za preprečevanje onesnaževanja v zvezi z določenimi snovmi na Seznamu 1 kanadskega Zakona o varstvu okolja iz leta 1999, ki se uporabljajo v sektorju proizvodnje poliuretanskih in drugih pen (razen polistirena);

| (o) | Obvestilo v zvezi z nekaterimi klorofluoroogljikovodiki; |
| --- | --- |

(o)

Obvestilo v zvezi z nekaterimi klorofluoroogljikovodiki;

| (p) | Obvestilo v zvezi z nekaterimi snovmi na seznamu domačih snovi in |
| --- | --- |

(p)

Obvestilo v zvezi z nekaterimi snovmi na seznamu domačih snovi in

| (q) | Okoljevarstveni kodeks o postopkih za zmanjšanje emisij topil iz naprav za suho čiščenje, PN 1053. |
| --- | --- |

(q)

Okoljevarstveni kodeks o postopkih za zmanjšanje emisij topil iz naprav za suho čiščenje, PN 1053.

C.   Združene države Amerike

| 8. | Mejne vrednosti za nadzor nad emisijami HOS iz virov, za katere veljajo nacionalni standardi za emisije hlapnih organskih spojin za proizvode za široko porabo in proizvode za komercialno uporabo, so določene v naslednjih listinah:






  (a) | Premazna sredstva za ličanje vozil – ZZP 40, 59. del, poddel B; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

Premazna sredstva za ličanje vozil – ZZP 40, 59. del, poddel B;

| (b) | Proizvodi za široko porabo – ZZP 40, 59. del, poddel C; |
| --- | --- |

(b)

Proizvodi za široko porabo – ZZP 40, 59. del, poddel C;

| (c) | Arhitekturna premazna sredstva – ZZP 40, 59. del, poddel D, in |
| --- | --- |

(c)

Arhitekturna premazna sredstva – ZZP 40, 59. del, poddel D, in

| (d) | Aerosolna premazna sredstva – ZZP 40, 59. del, poddel E. |
| --- | --- |

(d)

Aerosolna premazna sredstva – ZZP 40, 59. del, poddel E.

---

(1)  Podatki veljajo za evropski del države.

1

(2)  Združene države Amerike so ob sprejetju tega protokola v letu 2004 predložile okvirni cilj za leto 2010, in sicer 16 013 000 ton skupnih emisij žvepla iz območja PEMA, določenega za žveplo, tj. 48 celinskih Združenih držav in Zveznega okrožja Kolumbija. Ta številka se pretvori v 14 527 000 ton.

2

(3)  Združene države Amerike so ob sprejetju tega protokola v letu 2004 predložile okvirni cilj za leto 2010, in sicer 6 897 000 ton skupnih emisij NOx iz območja PEMA, določenega za NOx, tj. zveznih držav Connecticut, Delaware, Zveznega okrožja Kolumbija, zveznih držav Illinois, Indiana, Kentucky, Maine, Maryland, Massachusetts, Michigan, New Hampshire, New Jersey, New York, Ohio, Pennsylvania, Rhode Island, Vermont, Zahodna Virginija in Wisconsin. Ta številka se pretvori v 6 257 000 ton.

3

x

x

(4)  Združene države Amerike so ob sprejetju tega protokola v letu 2004 predložile okvirni cilj za leto 2010, in sicer 4 972 000 ton skupnih emisij HOS iz območja PEMA, določenega za HOS, tj. zveznih držav Connecticut, Delaware, Zveznega okrožja Kolumbija, zveznih držav Illinois, Indiana, Kentucky, Maine, Maryland, Massachusetts, Michigan, New Hampshire, New Jersey, New York, Ohio, Pennsylvania, Rhode Island, Vermont, Zahodna Virginija in Wisconsin. Ta številka se pretvori v 4 511 000 ton.

4

(5)  Kanada ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola ali ob pristopu k njemu predloži: (a) vrednost za skupno ocenjeno raven emisij žvepla za leto 2005, in sicer za celotno Kanado ali za njeno območje PEMA, če ga je predložila, in (b) okvirno vrednost za zmanjšanje skupne ravni emisij žvepla za leto 2020 glede na ravni iz leta 2005, in sicer za celotno Kanado ali za njeno območje PEMA. Podatek (a) bo vključen v razpredelnico, podatek (b) pa v opombo k razpredelnici. Če se predloži območje PEMA, se ponudi kot prilagoditev Priloge III k protokolu.

5

(6)  Podatki veljajo za evropski del države.

6

(7)  Združene države Amerike ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi spremembe, s katero se ta razpredelnica doda temu protokolu, ali ob pristopu k njej predložijo: (a) vrednost za skupno ocenjeno raven emisij žvepla za leto 2005, in sicer za celotne Združene države Amerike ali za območje PEMA, (b) okvirno vrednost za zmanjšanje skupne ravni emisij žvepla za leto 2020 glede na opredeljene ravni iz leta 2005 in (c) vse spremembe območja PEMA, ki je bilo določeno, ko so Združene države Amerike postale pogodbenica protokola. Podatek (a) bo vključen v razpredelnico, podatek (b) v opombo k razpredelnici, podatek (c) pa bo ponujen kot prilagoditev Priloge III.

7

(8)  Emisije iz tal niso vključene v ocene za leto 2005 za države članice EU.

8

(9)  Kanada ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola ali ob pristopu k njemu predloži: (a) vrednost za skupno ocenjeno raven emisij dušikovih oksidov za leto 2005, in sicer za celotno Kanado ali za njeno območje PEMA, če ga je predložila, in (b) okvirno vrednost za zmanjšanje skupne ravni emisij dušikovih oksidov za leto 2020 glede na ravni iz leta 2005, in sicer za celotno Kanado ali za njeno območje PEMA. Podatek (a) bo vključen v razpredelnico, podatek (b) pa v opombo k razpredelnici. Če se predloži območje PEMA, se ponudi kot prilagoditev Priloge III k protokolu.

9

(10)  Podatki veljajo za evropski del države.

10

(11)  Vključno z emisijami, ki nastajajo pri pridelavi pridelkov, in emisijami iz kmetijskih tal (NFR 4D).

11

(12)  Združene države Amerike ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi spremembe, s katero se ta razpredelnica doda temu protokolu, ali ob pristopu k njej predložijo: (a) vrednost za skupno ocenjeno raven emisij dušikovih oksidov za leto 2005, in sicer za celotne Združene države Amerike ali za območje PEMA, (b) okvirno vrednost za zmanjšanje skupne ravni emisij dušikovih oksidov za leto 2020 glede na opredeljene ravni iz leta 2005 in (c) vse spremembe območja PEMA, ki je bilo določeno, ko so Združene države Amerike postale pogodbenica protokola. Podatek (a) bo vključen v razpredelnico, podatek (b) v opombo k razpredelnici, podatek (c) pa bo ponujen kot prilagoditev Priloge III.

12

(13)  Podatki veljajo za evropski del države.

13

(14)  Kanada ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola ali ob pristopu k njemu predloži: (a) vrednost za skupno ocenjeno raven emisij HOS za leto 2005, in sicer za celotno Kanado ali za njeno območje PEMA, če ga je predložila, in (b) okvirno vrednost za zmanjšanje skupne ravni emisij HOS za leto 2020 glede na ravni iz leta 2005, in sicer za celotno Kanado ali za njeno območje PEMA. Podatek (a) bo vključen v razpredelnico, podatek (b) pa v opombo k razpredelnici. Če se predloži območje PEMA, se ponudi kot prilagoditev Priloge III k protokolu.

14

(15)  Podatki veljajo za evropski del države.

15

(16)  Vključno z emisijami, ki nastajajo pri pridelavi pridelkov, in emisijami iz kmetijskih tal (NFR 4D).

16

(17)  Združene države Amerike ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi spremembe, s katero se ta razpredelnica doda temu protokolu, ali ob pristopu k njej predloži: (a) vrednost za skupno ocenjeno raven emisij HOS za leto 2005, in sicer za celotne Združene države Amerike ali za območje PEMA, (b) okvirno vrednost za zmanjšanje skupne ravni emisij HOS za leto 2020 glede na opredeljene ravni iz leta 2005 in (c) vse spremembe območja PEMA, ki je bilo določeno, ko so Združene države Amerike postale pogodbenica protokola. Podatek (a) bo vključen v razpredelnico, podatek (b) v opombo k razpredelnici, podatek (c) pa bo ponujen kot prilagoditev Priloge III.

17

(18)  Kanada ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola ali ob pristopu k njemu predloži: (a) vrednost za skupno ocenjeno raven emisij delcev PM za leto 2005, in sicer za celotno Kanado ali za njeno območje PEMA, če ga je predložila, in (b) okvirno vrednost za zmanjšanje skupne ravni emisij delcev PM za leto 2020 glede na ravni iz leta 2005, in sicer za celotno Kanado ali za njeno območje PEMA. Podatek (a) bo vključen v razpredelnico, podatek (b) pa v opombo k razpredelnici. Če se predloži območje PEMA, se ponudi kot prilagoditev Priloge III k protokolu.

18

(19)  Podatki veljajo za evropski del države.

19

(20)  Združene države Amerike ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi spremembe, s katero se ta razpredelnica doda temu protokolu, ali ob pristopu k njej predloži: (a) vrednost za skupno ocenjeno raven emisij delcev PM2,5 za leto 2005, in sicer za celotne Združene države Amerike ali za območje PEMA, in (b) okvirno vrednost za zmanjšanje skupne ravni emisij delcev PM2,5 za leto 2020 glede na opredeljene ravni iz leta 2005. Podatek (a) bo vključen v razpredelnico, podatek (b) pa v opombo k razpredelnici.“

20

2,5

2,5

(1)  Nazivna vhodna toplotna moč kurilne naprave se izračuna kot vsota vhodnih moči vseh enot, priključenih na skupen odvodnik. Posamezne enote z vhodno močjo pod 15 MWt se pri izračunu skupne nazivne vhodne toplotne moči ne upoštevajo.

1

(21)  Mejne vrednosti emisij se ne uporabljajo zlasti za:

21

| — | naprave, v katerih se produkti zgorevanja uporabljajo za neposredno segrevanje, sušenje ali drugo obdelavo predmetov ali materialov, |
| --- | --- |

—

naprave, v katerih se produkti zgorevanja uporabljajo za neposredno segrevanje, sušenje ali drugo obdelavo predmetov ali materialov,

| — | naprave za naknadno zgorevanje, namenjene čiščenju odpadnih plinov s sežigom, ki ne obratujejo kot samostojne kurilne naprave, |
| --- | --- |

—

naprave za naknadno zgorevanje, namenjene čiščenju odpadnih plinov s sežigom, ki ne obratujejo kot samostojne kurilne naprave,

| — | naprave za regeneracijo katalizatorjev iz kreking procesov, |
| --- | --- |

—

naprave za regeneracijo katalizatorjev iz kreking procesov,

| — | naprave za pretvorbo vodikovega sulfida v žveplo, |
| --- | --- |

—

naprave za pretvorbo vodikovega sulfida v žveplo,

| — | reaktorje, ki se uporabljajo v kemični industriji, |
| --- | --- |

—

reaktorje, ki se uporabljajo v kemični industriji,

| — | koksarniške peči, |
| --- | --- |

—

koksarniške peči,

| — | rekuperatorje toplote pri plavžih, |
| --- | --- |

—

rekuperatorje toplote pri plavžih,

| — | rekuperacijske kotle v sklopu obratov za proizvodnjo papirne kaše, |
| --- | --- |

—

rekuperacijske kotle v sklopu obratov za proizvodnjo papirne kaše,

| — | naprave za sežiganje odpadkov in |
| --- | --- |

—

naprave za sežiganje odpadkov in

| — | naprave, ki jih poganjajo dizelski, bencinski ali plinski motorji oziroma plinske turbine, ne glede na uporabljeno gorivo. |
| --- | --- |

—

naprave, ki jih poganjajo dizelski, bencinski ali plinski motorji oziroma plinske turbine, ne glede na uporabljeno gorivo.

(22)  Referenčna vsebnost O2 je 6 % za trdna goriva in 3 % za tekoča in plinasta goriva.

22

2

(23)  
  ‚Plinsko olje‘ pomeni katero koli naftno tekoče gorivo, razen goriv za plovila, ki spada v tarifno oznako KN 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 45 ali 2710 19 49, ali katero koli naftno tekoče gorivo, razen goriv za plovila, pri katerem manj kot 65 % prostornine (skupaj z izgubami) destilira pri 250 °C in manj kot 85 % prostornine (skupaj z izgubami) destilira pri 350 °C po metodi ASTM D86. Dizelska goriva, tj. plinska olja, ki spadajo v tarifno oznako KN 2710 19 41 in se uporabljajo za vozila na lastni pogon, so izključena iz te opredelitve. Iz te opredelitve je izključeno tudi gorivo za necestne premične stroje in kmetijske traktorje.

23

(24)  Stopnja zajema žvepla je odstotek pridobljenega H2S, pretvorjenega v žveplo v elementarni obliki, in je izražena kot letno povprečje.

24

2

(2)  Nazivna vhodna toplotna moč kurilne naprave se izračuna kot vsota vhodnih moči vseh enot, priključenih na skupen odvodnik. Posamezne enote z vhodno močjo pod 15 MWt se pri izračunu skupne nazivne vhodne moči ne upoštevajo.

2

(25)  Mejne vrednosti emisij se ne uporabljajo zlasti za:

25

| — | naprave, v katerih se produkti zgorevanja uporabljajo za neposredno segrevanje, sušenje ali drugo obdelavo predmetov ali materialov, |
| --- | --- |

—

naprave, v katerih se produkti zgorevanja uporabljajo za neposredno segrevanje, sušenje ali drugo obdelavo predmetov ali materialov,

| — | naprave za naknadno zgorevanje, namenjene čiščenju odpadnih plinov s sežigom, ki ne obratujejo kot samostojne kurilne naprave, |
| --- | --- |

—

naprave za naknadno zgorevanje, namenjene čiščenju odpadnih plinov s sežigom, ki ne obratujejo kot samostojne kurilne naprave,

| — | naprave za regeneracijo katalizatorjev iz kreking procesov, |
| --- | --- |

—

naprave za regeneracijo katalizatorjev iz kreking procesov,

| — | naprave za pretvorbo vodikovega sulfida v žveplo, |
| --- | --- |

—

naprave za pretvorbo vodikovega sulfida v žveplo,

| — | reaktorje, ki se uporabljajo v kemični industriji, |
| --- | --- |

—

reaktorje, ki se uporabljajo v kemični industriji,

| — | koksarniške peči, |
| --- | --- |

—

koksarniške peči,

| — | rekuperatorje toplote pri plavžih, |
| --- | --- |

—

rekuperatorje toplote pri plavžih,

| — | rekuperacijske kotle v sklopu obratov za proizvodnjo papirne kaše, |
| --- | --- |

—

rekuperacijske kotle v sklopu obratov za proizvodnjo papirne kaše,

| — | naprave za sežiganje odpadkov in |
| --- | --- |

—

naprave za sežiganje odpadkov in

| — | naprave, ki jih poganjajo dizelski, bencinski ali plinski motorji oziroma plinske turbine, ne glede na uporabljeno gorivo. |
| --- | --- |

—

naprave, ki jih poganjajo dizelski, bencinski ali plinski motorji oziroma plinske turbine, ne glede na uporabljeno gorivo.

(26)  Referenčna vsebnost O2 je 6 % za trdna goriva in 3 % za tekoča in plinasta goriva.

26

2

(27)  Plinske turbine za uporabo v izrednih primerih, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto, niso zajete.

27

(28)  Zemeljski plin je naravni plin v obliki metana z manj kot 20 (volumenskih) % inertnih plinov in drugih sestavin.

28

(29)  75 mg/m3 v primerih, kadar se izkoristek plinske turbine določi pri pogojih osnovne obremenitve po ISO:

29

3

| — | plinske turbine za soproizvodnjo toplotne in električne energije s skupnim izkoristkom večjim od 75 %, |
| --- | --- |

—

plinske turbine za soproizvodnjo toplotne in električne energije s skupnim izkoristkom večjim od 75 %,

| — | plinske turbine, ki se uporabljajo v kombiniranem ciklu s povprečnim letnim izkoristkom pri proizvodnji električne energije, večjim od 55 %, |
| --- | --- |

—

plinske turbine, ki se uporabljajo v kombiniranem ciklu s povprečnim letnim izkoristkom pri proizvodnji električne energije, večjim od 55 %,

| — | plinske turbine za mehanske pogone. |
| --- | --- |

—

plinske turbine za mehanske pogone.

(30)  Za enociklične plinske turbine, ki ne spadajo v nobeno od kategorij iz opombe c, vendar je njihov izkoristek – določen pri osnovni obremenitvi po ISO – večji od 35 %, je mejna vrednost emisij za NOx 50 × η/35, kjer je η izkoristek plinske turbine pri osnovni obremenitvi po ISO, izražen kot odstotek.

30

x

(31)  Naprave za proizvodnjo cementnega klinkerja v rotacijskih pečeh z zmogljivostjo > 500 Mg/dan ali v drugih pečeh z zmogljivostjo > 50 Mg/dan. Referenčna vsebnost O2 je 10 %.

31

2

(32)  Te mejne vrednosti emisij se ne uporabljajo za motorje, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto.

32

(33)  Če selektivne katalitične redukcije trenutno ni mogoče uporabiti zaradi tehničnih ali logističnih razlogov, na primer na oddaljenih otokih ali kjer ni mogoče zagotoviti razpoložljivosti zadostnih količin kakovostnega goriva, se lahko za dizelske motorje in motorje, ki uporabljajo dvoje goriv, uvede prehodno obdobje, ki traja deset let od začetka veljavnosti tega protokola za pogodbenico in v katerem se uporabljajo naslednje mejne vrednosti emisij:

33

| — | motorji, ki uporabljajo dvoje goriv: 1 850 mg/m3 v načinu na tekoče gorivo, 380 mg/m3 v načinu na plin; |
| --- | --- |

—

motorji, ki uporabljajo dvoje goriv: 1 850 mg/m3 v načinu na tekoče gorivo, 380 mg/m3 v načinu na plin;

3

3

| — | dizelski motorji – počasna (< 300 vrt./min) in srednja (300–1 200 vrt./min) hitrost: 1 300 mg/m3 za motorje med 5 in 20 MWt ter 1 850 mg/m3 za motorje > 20 MWt; |
| --- | --- |

—

dizelski motorji – počasna (< 300 vrt./min) in srednja (300–1 200 vrt./min) hitrost: 1 300 mg/m3 za motorje med 5 in 20 MWt ter 1 850 mg/m3 za motorje > 20 MWt;

3

3

| — | dizelski motorji – visoka hitrost (> 1 200 vrt./min): 750 mg/m3. |
| --- | --- |

—

dizelski motorji – visoka hitrost (> 1 200 vrt./min): 750 mg/m3.

3

(34)  Motorji, ki obratujejo med 500 in 1 500 obratovalnih ur na leto, se lahko izvzamejo iz obveznosti upoštevanja teh mejnih vrednosti emisij, če se za njih uporabljajo primarni ukrepi za omejitev emisij NOx in če dosegajo mejne vrednosti emisij iz opombe b.

34

x

(35)  Pogodbenica lahko odstopi od obveznosti glede doseganja mejnih vrednosti emisij, če morajo kurilne naprave, ki uporabljajo plinasto gorivo, zaradi nenadnih motenj v oskrbi s plinom izjemoma uporabljati druge vrste goriva in bi morale biti zato opremljene z napravami za čiščenje odpadnih plinov. To odstopanje ne sme trajati več kot 10 dni, razen če obstaja nujna potreba po neprekinjeni oskrbi z energijo.

35

(3)  Količnik za pretvorbo iz mejnih vrednosti v tem protokolu (pri 5-odstotni vsebnosti kisika) je 2,66 (16/6).

3

Torej mejna vrednost:

| — | 190 mg/m3 pri 15-odstotni vsebnosti O2 ustreza 500 mg/m3 pri 5-odstotni vsebnosti O2, |
| --- | --- |

—

190 mg/m3 pri 15-odstotni vsebnosti O2 ustreza 500 mg/m3 pri 5-odstotni vsebnosti O2,

3

2

3

2

| — | 95 mg/m3 pri 15-odstotni vsebnosti O2 ustreza 250 mg/m3 pri 5-odstotni vsebnosti O2, |
| --- | --- |

—

95 mg/m3 pri 15-odstotni vsebnosti O2 ustreza 250 mg/m3 pri 5-odstotni vsebnosti O2,

3

2

3

2

| — | 225 mg/m3 pri 15-odstotni vsebnosti O2 ustreza 600 mg/m3 pri 5-odstotni vsebnosti O2. |
| --- | --- |

—

225 mg/m3 pri 15-odstotni vsebnosti O2 ustreza 600 mg/m3 pri 5-odstotni vsebnosti O2.

3

2

3

2

(4)  Metode izračunavanja bodo izražene v navodilih, ki jih sprejme izvršni organ.

4

(36)  Hlapi, spodrinjeni pri polnjenju naprav za skladiščenje motornega bencina, se preusmerijo v druge naprave za skladiščenje motornega bencina ali v napravo za rekuperiranje bencinskih hlapov, ki izpolnjuje mejne vrednosti iz zgornje razpredelnice.

36

(37)  Učinkovitost zmanjševanja, izražena v odstotkih v primerjavi s primerljivo cisterno s pritrjenim pokrovom, ki nima mehanizma za zadrževanje hlapov, tj. ima samo razbremenilni ventil.

37

(38)  Hlape, izpodrinjene zaradi pretakanja bencina v naprave za skladiščenje na bencinskih servisih in v cisterne s pritrjenim pokrovom, uporabljene za vmesno skladiščenje hlapov, je treba skozi povezovalni vod, neprepusten za hlape, vrniti v premični rezervoar, s katerim se dostavlja bencin. Polnjenja se ne sme izvesti, razen če so uvedeni vsi potrebni ukrepi in vse naprave delujejo pravilno. Če so ti pogoji izpolnjeni, dodatno spremljanje skladnosti z mejno vrednostjo ni potrebno.

38

(39)  Učinkovitost zajema sistema mora navesti proizvajalec v skladu z ustreznimi tehničnimi standardi ali postopki za homologacijo.

39

(40)  Skupne MVE so izražene v gramih izpuščenega topila na par izdelanih čevljev.

40

(41)  Če se uporabljajo tehnologije, ki omogočajo ponovno uporabo regeneriranega topila, je mejna vrednost 150 mg C/m3.

41

3

(42)  Če se uporabljajo tehnologije, ki omogočajo ponovno uporabo regeneriranega topila, je mejna vrednost 100 mg C/m3.

42

3

(43)  Skupne mejne vrednosti so izražene kot masa izpuščenega organskega topila (g) glede na površino izdelka (m2). Površina izdelka je opredeljena kot površina, izračunana iz celotne površine elektroforetskega nanosa, in površine vseh delov, ki se lahko dodajo v nadaljnjih fazah površinske zaščite in se prekrijejo z istimi premaznimi sredstvi. Površina elektroforetskega nanosa se izračuna po enačbi: (2 × skupna teža školjke izdelka)/(povprečna debelina pločevine × gostota pločevine). Skupne MVE iz zgornje razpredelnice se nanašajo na vse faze procesa, izvedenega v istem obratu, in vključujejo elektroforetski nanos ali kakršen koli drug nanos, vosek in polirno sredstvo ter topilo, uporabljeno pri čiščenju opreme, skupaj z lakirnimi kabinami in drugo fiksno opremo v obratovalnem času in zunaj njega.

43

2

(44)  Za obstoječe naprave lahko doseganje teh ravni pomeni učinke na različne prvine okolja, visoke investicijske stroške in dolge dobe povračila naložb. Bistvena zmanjšanja emisij HOS zahtevajo spremembo vrste barvnega sistema in/ali sistema za nanašanje barve in/ali sistema za sušenje, kar običajno vključuje namestitev nove naprave ali popolno preureditev ličarske delavnice ter zahteva velike kapitalske naložbe.

44

(45)  Mejna vrednost se uporablja za nanašanje premaznih sredstev in sušenje v zaprtih pogojih.

45

(46)  Če nanašanja premaznih sredstev ni mogoče izvajati v zaprtih pogojih (gradnja plovil, površinska zaščita zrakoplovov itd.), se lahko te naprave izvzamejo izpolnjevanja zahtev glede teh vrednosti. V tem primeru se uporabi program zmanjševanja emisij, razen če ta možnost ni tehnično in ekonomsko izvedljiva. V tem primeru se uporabi najboljša razpoložljiva tehnologija.

46

(47)  Če se za površinsko zaščito tekstilij uporabljajo tehnologije, ki omogočajo ponovno uporabo regeneriranega topila, je mejna vrednost 150 mg C/m3 za sušenje in nanašanje premaznih sredstev skupaj.

47

3

(48)  Če se uporabljajo tehnologije, ki omogočajo ponovno uporabo regeneriranega topila, je mejna vrednost 150 mg C/m3.

48

3

(49)  Mejna vrednost za skupne emisije HOS, izračunana kot masa izpuščenih HOS na maso očiščenega in posušenega izdelka.

49

(50)  Ta raven emisij se lahko doseže z uporabo vsaj strojev vrste IV ali učinkovitejših strojev.

50

(51)  Mejna vrednost za ubežne emisije ne vključuje topil, ki se prodajajo kot del pripravkov v nepredušno zaprtih posodah.

51

(52)  Ostanki topil v končnem izdelku se ne upoštevajo pri izračunu ubežnih emisij.

52

(53)  Če se uporabljajo tehnologije, ki omogočajo ponovno uporabo regeneriranega topila, je mejna vrednost 150 mg C/m3.

53

3

(54)  Namesto MVEc in MVEf se lahko uporabi skupna mejna vrednost v višini 5 % vnosa topil.

54

(55)  Namesto MVEc in MVEf se lahko uporabi skupna mejna vrednost v višini 15 % vnosa topil.

55

(56)  Če se uporabljajo tehnologije, ki omogočajo ponovno uporabo regeneriranega topila, je mejna vrednost 150 mg C/m3.

56

3

(57)  Mejna vrednost za ubežne emisije ne vključuje topil, ki se prodajajo kot del pripravkov v nepredušno zaprtih posodah.

57

(58)  Naprave, v katerih povprečna vsebnost organskega topila v vseh uporabljenih čistilnih sredstvih ne presega 30 mas. %, so izvzete iz uporabe teh vrednosti.

58

(59)  Pogodbenica določi mejne vrednosti za skupne emisije HOS iz naprav, v katerih se obdeluje ena skupina semen ali drugih delov rastlin, za vsak primer posebej na podlagi najboljših razpoložljivih tehnologij.

59

(60)  Odstranjevanje lepljivih, klejastih snovi iz olja.

60

(61)  Se ne uporablja za impregnacijo s kreozotom.

61

(5)  Kanadski svet ministrov za okolje.

5

(*1)  Registracija, prodaja ali začetek uporabe novih vozil, ki ne izpolnjujejo zahtev za ustrezne mejne vrednosti, se po navedenih datumih iz stolpca zavrnejo.

*1

(62)  Preskusni cikel v skladu z novim evropskim voznim ciklom (NEDC).

62

(63)  Razen vozil, katerih največja dovoljena masa presega 2 500 kg.

63

(64)  In tista vozila iz kategorije M, ki so navedena v opombi b.

64

(65)  Preskusni cikel v skladu z evropskim preskusnim ciklom ob ustaljenih razmerah (ESC) in evropskim preskusnim ciklom odzivnosti na obremenitev (ELR).

65

(66)  Preskusni cikel v skladu s svetovno harmoniziranim preskusnim ciklom ob ustaljenih razmerah za težka tovorna vozila (WHSC).

66

(*2)  Registracija, prodaja ali začetek uporabe novih vozil, ki ne izpolnjujejo zahtev za ustrezne mejne vrednosti, se po navedenih datumih iz stolpca zavrnejo.

*2

(67)  a Samo za motorje na zemeljski plin.

67

(68)  Se ne uporablja za plinske motorje v fazi B2.

68

(69)  Preskusni cikel v skladu z evropskim preskusnim ciklom prehodnega stanja (ETC).

69

(70)  Preskusni cikel v skladu s svetovno harmoniziranim preskusnim ciklom prehodnega stanja za težka tovorna vozila (WHTC).

70

(*3)  Z navedenimi datumi pogodbenice dovolijo registracijo, kadar je ustrezno, in dajanje novih motorjev na trg, vgrajenih v strojno opremo ali ne, samo če dosegajo v razpredelnici navedene mejne vrednosti; strojna oprema in motorji, namenjeni za izvoz v države, ki niso pogodbenice tega protokola, so izvzeti.

*3

(71)  
  Opomba redaktorja: Ta številka je vsota ogljikovodikov in dušikovih oksidov ter je bila v potrjenem končnem besedilu izražena kot ena sama številka v združeni celici v razpredelnici. Ker to besedilo ne vsebuje razpredelnic z ločnicami, je številka zaradi jasnosti ponovljena v obeh stolpcih.

71

Opomba redaktorja

(*4)  Z navedenimi datumi pogodbenice dovolijo registracijo, kadar je ustrezno, in dajanje novih motorjev na trg, vgrajenih v strojno opremo ali ne, samo če dosegajo v razpredelnici navedene mejne vrednosti; strojna oprema in motorji, namenjeni za izvoz v države, ki niso pogodbenice tega protokola, so izvzeti.

*4

(72)  Emisije NOx za noben razred motorjev ne smejo biti večje od 10 g/kWh.

72

x

(73)  Pri čemer so A, B in n konstante, PN je nazivna moč motorja v kW, emisije pa se merijo v skladu s harmoniziranimi standardi.

73

(74)  Za tri- in štirikolesnike 3,5 g/km.

74

(75)  Poletno obdobje se začne najpozneje 1. maja in konča po 30. septembru. Za države članice z arktičnimi razmerami se poletno obdobje začne najpozneje 1. junija in konča po 31. avgustu, parni tlak po Reidu (RVP) pa je omejen na 70 kPa.

75

(76)  Razen za navaden neosvinčeni motorni bencin (najmanjše oktansko število po motorni metodi (MON) 81 in najmanjše oktansko število po raziskovalni metodi (RON) 91), za katerega je največja vsebnost olefinov 21 % v/v. Te omejitve ne izključujejo možnosti, da pogodbenica na svoj trg uvede drug neosvinčeni motorni bencin z nižjimi oktanskimi števili od tukaj navedenih.

76

(77)  Drugi monoalkoholi, katerih končna destilacijska točka ni višja od tiste, ki je določena v državnih specifikacijah ali, kadar teh ni, v industrijskih specifikacijah za motorna goriva.

77

(6)  Nazivna vhodna toplotna moč kurilne naprave se izračuna kot vsota vhodnih moči vseh enot, priključenih na skupen odvodnik. Posamezne enote z vhodno močjo pod 15 MWt se pri izračunu skupne nazivne vhodne toplotne moči ne upoštevajo.

6

(78)  Mejne vrednosti emisij se ne uporabljajo zlasti za:

78

| — | naprave, v katerih se produkti zgorevanja uporabljajo za neposredno segrevanje, sušenje ali drugo obdelavo predmetov ali materialov, |
| --- | --- |

—

naprave, v katerih se produkti zgorevanja uporabljajo za neposredno segrevanje, sušenje ali drugo obdelavo predmetov ali materialov,

| — | naprave za naknadno zgorevanje, namenjene čiščenju odpadnih plinov s sežigom, ki ne obratujejo kot samostojne kurilne naprave, |
| --- | --- |

—

naprave za naknadno zgorevanje, namenjene čiščenju odpadnih plinov s sežigom, ki ne obratujejo kot samostojne kurilne naprave,

| — | naprave za regeneracijo katalizatorjev iz kreking procesov, |
| --- | --- |

—

naprave za regeneracijo katalizatorjev iz kreking procesov,

| — | naprave za pretvorbo vodikovega sulfida v žveplo, |
| --- | --- |

—

naprave za pretvorbo vodikovega sulfida v žveplo,

| — | reaktorje, ki se uporabljajo v kemični industriji, |
| --- | --- |

—

reaktorje, ki se uporabljajo v kemični industriji,

| — | koksarniške peči, |
| --- | --- |

—

koksarniške peči,

| — | rekuperatorje toplote pri plavžih, |
| --- | --- |

—

rekuperatorje toplote pri plavžih,

| — | rekuperacijske kotle v sklopu obratov za proizvodnjo papirne kaše, |
| --- | --- |

—

rekuperacijske kotle v sklopu obratov za proizvodnjo papirne kaše,

| — | naprave za sežiganje odpadkov in |
| --- | --- |

—

naprave za sežiganje odpadkov in

| — | naprave, ki jih poganjajo dizelski, bencinski ali plinski motorji oziroma plinske turbine, ne glede na uporabljeno gorivo. |
| --- | --- |

—

naprave, ki jih poganjajo dizelski, bencinski ali plinski motorji oziroma plinske turbine, ne glede na uporabljeno gorivo.

(79)  Referenčna vsebnost O2 je 6 % za trdna goriva in 3 % za tekoča in plinasta goriva.

79

2

(80)  Obrati za proizvodnjo cementnega klinkerja v rotacijskih pečeh z zmogljivostjo > 500 Mg/dan ali v drugih pečeh z zmogljivostjo > 50 Mg/dan. Referenčna vsebnost kisika je 10 %.

80

(81)  Naprave za proizvodnjo apna z zmogljivostjo 50 Mg/dan ali več. To vključuje peči za žganje apna, ki so integrirane v druge industrijske procese, z izjemo celulozne industrije (glej razpredelnico 9). Referenčna vsebnost kisika je 11 %.

81

(82)  Če je odpornost proti prahu visoka, je lahko mejna vrednost emisij višja, vendar ne sme presegati 30 mg/m3.

82

3

(83)  Naprave za proizvodnjo stekla ali steklenih vlaken z zmogljivostjo 20 Mg/dan ali več. Koncentracije se nanašajo na suhe odpadne pline z 8 % kisika po prostornini (neprekinjeno taljenje) ali 13 % kisika po prostornini (sekvenčno taljenje).

83

(*5)  g/l proizvoda, pripravljenega za uporabo.

*5

(*6)  g/l proizvoda, pripravljenega za uporabo. Razen za ‚pripravljalna in čistilna sredstva‘ je treba odšteti vsebnost vode v proizvodu, pripravljenem za uporabo.

*6

---