# Europeiska unionens L 269/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 269 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången19 oktober 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 269

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången19 oktober 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) 2017/1897 av den 18 oktober 2017 om genomförande av förordning (EU) 2017/1509 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1898 av den 18 oktober 2017 om införande av vissa namn i registret över garanterade traditionella specialiteter (Półtorak staropolski tradycyjny [GTS], Dwójniak staropolski tradycyjny [GTS], Trójniak staropolski tradycyjny [GTS], Czwórniak staropolski tradycyjny [GTS], Kiełbasa jałowcowa staropolska [GTS], Kiełbasa myśliwska staropolska [GTS] och Olej rydzowy tradycyjny [GTS]) | 3 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1899 av den 18 oktober 2017 om införande av vissa namn i registret över garanterade traditionella specialiteter (Tradiční Lovecký salám/Tradičná Lovecká saláma [GST] och Tradiční Špekáčky/Tradičné Špekačky [GST]) | 5 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1900 av den 18 oktober 2017 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Varaždinsko zelje [SUB]) | 7 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1901 av den 18 oktober 2017 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Danbo [SGB]) | 10 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2017/1902 av den 18 oktober 2017 om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 1031/2010 för att anpassa auktioneringen av utsläppsrätter till Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/1814 och för att förteckna en auktionsplattform som ska förordnas av Förenade kungariket (
  1
  ) | 13 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1903 av den 18 oktober 2017 om godkännande av preparaten av Pediococcus parvulus DSM 28875, Lactobacillus casei DSM 28872 och Lactobacillus rhamnosus DSM 29226 som fodertillsatser för alla djurarter (
  1
  ) | 22 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1904 av den 18 oktober 2017 om godkännande av ett preparat av Bacillus licheniformis DSM 28710 som fodertillsats för slaktkycklingar och kycklingar som föds upp till värphöns (innehavare av godkännandet: Huvepharma NV) (
  1
  ) | 27 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1905 av den 18 oktober 2017 om godkännande av ett preparat av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 som fodertillsats för slaktkycklingar och mindre fjäderfäarter avsedda för slakt (innehavare av godkännandet: Danstar Ferment AG som företräds av Lallemand SAS) (
  1
  ) | 30 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1906 av den 18 oktober 2017 om godkännande av ett preparat av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135) som fodertillsats för kycklingar som föds upp till värphöns och mindre fjäderfäarter som föds upp för värpning (innehavare av godkännandet: Huvepharma NV) (
  1
  ) | 33 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1907 av den 18 oktober 2017 om godkännande av ett preparat av Lactobacillus plantarum (KKP/593/p och KKP/788/p) och Lactobacillus buchneri (KKP/907/p) som fodertillsats för nötkreatur och får (
  1
  ) | 36 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2017/1908 av den 12 oktober 2017 om inledande av tillämpningen av vissa bestämmelser i Schengenregelverket rörande Informationssystemet för viseringar i Republiken Bulgarien och Rumänien | 39 |
| | * | Rådets genomförandebeslut (Gusp) 2017/1909 av den 18 oktober 2017 om genomförande av beslut (Gusp) 2016/849 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea | 44 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1910 av den 17 oktober 2017 om ändring av beslut 93/52/EEG vad gäller vissa regioner i Spaniens status som fria från brucellos (B. melitensis), beslut 2003/467/EG vad gäller Cyperns och vissa regioner i Spaniens status som officiellt fria från bovin brucellos och vad gäller Italiens status som officiellt fritt från enzootisk bovin leukos samt beslut 2005/779/EG vad gäller den italienska regionen Kampaniens status som fri från vesikulär svinsjuka
  [delgivet med nr C(2017) 6891]

   (
  1
  ) | 46 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) 2017/1897 av den 18 oktober 2017 om genomförande av förordning (EU) 2017/1509 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1898 av den 18 oktober 2017 om införande av vissa namn i registret över garanterade traditionella specialiteter (Półtorak staropolski tradycyjny [GTS], Dwójniak staropolski tradycyjny [GTS], Trójniak staropolski tradycyjny [GTS], Czwórniak staropolski tradycyjny [GTS], Kiełbasa jałowcowa staropolska [GTS], Kiełbasa myśliwska staropolska [GTS] och Olej rydzowy tradycyjny [GTS])

3

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1899 av den 18 oktober 2017 om införande av vissa namn i registret över garanterade traditionella specialiteter (Tradiční Lovecký salám/Tradičná Lovecká saláma [GST] och Tradiční Špekáčky/Tradičné Špekačky [GST])

5

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1900 av den 18 oktober 2017 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Varaždinsko zelje [SUB])

7

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1901 av den 18 oktober 2017 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Danbo [SGB])

10

*

Kommissionens förordning (EU) 2017/1902 av den 18 oktober 2017 om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 1031/2010 för att anpassa auktioneringen av utsläppsrätter till Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/1814 och för att förteckna en auktionsplattform som ska förordnas av Förenade kungariket (
  1
  )

1

13

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1903 av den 18 oktober 2017 om godkännande av preparaten av Pediococcus parvulus DSM 28875, Lactobacillus casei DSM 28872 och Lactobacillus rhamnosus DSM 29226 som fodertillsatser för alla djurarter (
  1
  )

Pediococcus parvulus

Lactobacillus casei

Lactobacillus rhamnosus

1

22

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1904 av den 18 oktober 2017 om godkännande av ett preparat av Bacillus licheniformis DSM 28710 som fodertillsats för slaktkycklingar och kycklingar som föds upp till värphöns (innehavare av godkännandet: Huvepharma NV) (
  1
  )

Bacillus licheniformis

1

27

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1905 av den 18 oktober 2017 om godkännande av ett preparat av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 som fodertillsats för slaktkycklingar och mindre fjäderfäarter avsedda för slakt (innehavare av godkännandet: Danstar Ferment AG som företräds av Lallemand SAS) (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

1

30

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1906 av den 18 oktober 2017 om godkännande av ett preparat av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135) som fodertillsats för kycklingar som föds upp till värphöns och mindre fjäderfäarter som föds upp för värpning (innehavare av godkännandet: Huvepharma NV) (
  1
  )

Trichoderma citrinoviride

1

33

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1907 av den 18 oktober 2017 om godkännande av ett preparat av Lactobacillus plantarum (KKP/593/p och KKP/788/p) och Lactobacillus buchneri (KKP/907/p) som fodertillsats för nötkreatur och får (
  1
  )

Lactobacillus plantarum

Lactobacillus buchneri

1

36

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2017/1908 av den 12 oktober 2017 om inledande av tillämpningen av vissa bestämmelser i Schengenregelverket rörande Informationssystemet för viseringar i Republiken Bulgarien och Rumänien

39

*

Rådets genomförandebeslut (Gusp) 2017/1909 av den 18 oktober 2017 om genomförande av beslut (Gusp) 2016/849 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea

44

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1910 av den 17 oktober 2017 om ändring av beslut 93/52/EEG vad gäller vissa regioner i Spaniens status som fria från brucellos (B. melitensis), beslut 2003/467/EG vad gäller Cyperns och vissa regioner i Spaniens status som officiellt fria från bovin brucellos och vad gäller Italiens status som officiellt fritt från enzootisk bovin leukos samt beslut 2005/779/EG vad gäller den italienska regionen Kampaniens status som fri från vesikulär svinsjuka
  [delgivet med nr C(2017) 6891]

   (
  1
  )

B. melitensis

[delgivet med nr C(2017) 6891]

1

46

| | | III   Andra akter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 081/17/KOL av den 26 april 2017 om att avsluta det formella granskningsförfarandet av förmodat statligt stöd beviljat genom uthyrning av mark och fastighet i området Gufunes (Island) [2017/1911] | 53 |

III   Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 081/17/KOL av den 26 april 2017 om att avsluta det formella granskningsförfarandet av förmodat statligt stöd beviljat genom uthyrning av mark och fastighet i området Gufunes (Island) [2017/1911]

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 19.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 269/1

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1897

av den 18 oktober 2017

om genomförande av förordning (EU) 2017/1509 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) 2017/1509 av den 30 augusti 2017 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea och om upphävande av förordning (EG) nr 329/2007 (1), särskilt artikel 47.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 30 augusti 2017 antog rådet förordning (EU) 2017/1509. |
| --- | --- |

(1)

Den 30 augusti 2017 antog rådet förordning (EU) 2017/1509.

| (2) | FN:s säkerhetsråds kommitté inrättad enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1718 (2006) förde den 3 oktober 2017 upp fyra fartyg på förteckningen enligt punkt 6 i FN:s säkerhetsråds resolution 2375 (2017). |
| --- | --- |

(2)

FN:s säkerhetsråds kommitté inrättad enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1718 (2006) förde den 3 oktober 2017 upp fyra fartyg på förteckningen enligt punkt 6 i FN:s säkerhetsråds resolution 2375 (2017).

| (3) | Bilaga XIV till förordning (EU) 2017/1509 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga XIV till förordning (EU) 2017/1509 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga XIV till förordning (EU) 2017/1509 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 oktober 2017.

På rådets vägnar

M. MAASIKAS

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 224, 31.8.2017, s. 1.

1

---

BILAGA

Följande fartyg ska läggas till på den förteckning över fartyg som är föremål för restriktiva åtgärder som återges i bilaga XIV till förordning (EU) 2017/1509.

Fartyg som uppförts på förteckningen i enlighet med punkt 6 i FN:s säkerhetsråds resolution 2375 (2017):

1.   Namn: PETREL 8

Ytterligare uppgifter

IMO: 9562233. MMSI: 620233000

2.   Namn: HAO FAN 6

Ytterligare uppgifter

IMO: 8628597. MMSI: 341985000

3.   Namn: TONG SAN 2

Ytterligare uppgifter

IMO: 8937675. MMSI: 445539000

4.   Namn: JIE SHUN

Ytterligare uppgifter

IMO: 8518780. MMSI: 514569000

---

| 19.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 269/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 269/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1898

av den 18 oktober 2017

om införande av vissa namn i registret över garanterade traditionella specialiteter (Półtorak staropolski tradycyjny [GTS], Dwójniak staropolski tradycyjny [GTS], Trójniak staropolski tradycyjny [GTS], Czwórniak staropolski tradycyjny [GTS], Kiełbasa jałowcowa staropolska [GTS], Kiełbasa myśliwska staropolska [GTS] och Olej rydzowy tradycyjny [GTS])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artiklarna 26 och 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 26 i förordning (EU) nr 1151/2012 har Polen förelagt namnen ”Półtorak staropolski tradycyjny”, ”Dwójniak staropolski tradycyjny”, ”Trójniak staropolski tradycyjny”, ”Czwórniak staropolski tradycyjny”, ”Kiełbasa jałowcowa staropolska”, ”Kiełbasa myśliwska staropolska”, ”Olej rydzowy tradycyjny” och ”Kabanosy staropolskie” i syfte att få dem införda i registret över garanterade traditionella specialiteter som föreskrivs i artikel 22 i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 26 i förordning (EU) nr 1151/2012 har Polen förelagt namnen ”Półtorak staropolski tradycyjny”, ”Dwójniak staropolski tradycyjny”, ”Trójniak staropolski tradycyjny”, ”Czwórniak staropolski tradycyjny”, ”Kiełbasa jałowcowa staropolska”, ”Kiełbasa myśliwska staropolska”, ”Olej rydzowy tradycyjny” och ”Kabanosy staropolskie” i syfte att få dem införda i registret över garanterade traditionella specialiteter som föreskrivs i artikel 22 i förordning (EU) nr 1151/2012.

| (2) | Namnen ”Półtorak”, ”Dwójniak”, ”Trójniak”, ”Czwórniak”, ”Kiełbasa jałowcowa”, ”Kiełbasa myśliwska”, ”Olej rydzowy” och ”Kabanosy” har tidigare registrerats (2) som garanterade traditionella specialiteter utan förbehåll för användning av namnet i enlighet med artikel 13.1 i rådets förordning (EG) nr 509/2006 (3). |
| --- | --- |

(2)

Namnen ”Półtorak”, ”Dwójniak”, ”Trójniak”, ”Czwórniak”, ”Kiełbasa jałowcowa”, ”Kiełbasa myśliwska”, ”Olej rydzowy” och ”Kabanosy” har tidigare registrerats (2) som garanterade traditionella specialiteter utan förbehåll för användning av namnet i enlighet med artikel 13.1 i rådets förordning (EG) nr 509/2006 (3).

| (3) | Efter det nationella invändningsförfarande som avses i artikel 26.1 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 kompletterades namnen ”Półtorak”, ”Dwójniak”, ”Trójniak” och ”Czwórniak” med termen ”staropolski tradycyjny”, namnen ”Kiełbasa jałowcowa” och ”Kiełbasa myśliwska” kompletterades med termen ”staropolska”, namnet ”Olej rydzowy” kompletterades med termen ”tradycyjny” och namnet ”Kabanosy” kompletterades med termen ”staropolskie”. Genom dessa kompletteringar fastställs namnens traditionella karaktär, i enlighet med artikel 26.1 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

(3)

Efter det nationella invändningsförfarande som avses i artikel 26.1 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 kompletterades namnen ”Półtorak”, ”Dwójniak”, ”Trójniak” och ”Czwórniak” med termen ”staropolski tradycyjny”, namnen ”Kiełbasa jałowcowa” och ”Kiełbasa myśliwska” kompletterades med termen ”staropolska”, namnet ”Olej rydzowy” kompletterades med termen ”tradycyjny” och namnet ”Kabanosy” kompletterades med termen ”staropolskie”. Genom dessa kompletteringar fastställs namnens traditionella karaktär, i enlighet med artikel 26.1 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

| (4) | Kommissionen har granskat de förelagda namnen ”Półtorak staropolski tradycyjny”, ”Dwójniak staropolski tradycyjny”, ”Trójniak staropolski tradycyjny”, ”Czwórniak staropolski tradycyjny”, ”Kiełbasa jałowcowa staropolska”, ”Kiełbasa myśliwska staropolska”, ”Olej rydzowy tradycyjny” och ”Kabanosy staropolskie” och de har sedan offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (4). |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har granskat de förelagda namnen ”Półtorak staropolski tradycyjny”, ”Dwójniak staropolski tradycyjny”, ”Trójniak staropolski tradycyjny”, ”Czwórniak staropolski tradycyjny”, ”Kiełbasa jałowcowa staropolska”, ”Kiełbasa myśliwska staropolska”, ”Olej rydzowy tradycyjny” och ”Kabanosy staropolskie” och de har sedan offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (4).

| (5) | Kommissionen har mottagit en invändning gällande registreringen av namnet ”Kabanosy staropolskie”. Om namnet ska registreras beror på resultatet i invändningsförfarandet som genomförs separat. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har mottagit en invändning gällande registreringen av namnet ”Kabanosy staropolskie”. Om namnet ska registreras beror på resultatet i invändningsförfarandet som genomförs separat.

| (6) | Eftersom kommissionen inte har mottagit några invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 för några andra namn än ”Kabanosy staropolskie”, bör namnen ”Półtorak staropolski tradycyjny”, ”Dwójniak staropolski tradycyjny”, ”Trójniak staropolski tradycyjny”, ”Czwórniak staropolski tradycyjny”, ”Kiełbasa jałowcowa staropolska”, ”Kiełbasa myśliwska staropolska” och ”Olej rydzowy tradycyjny” föras in i registret och användningen av namnen bör vara förbehållen de aktuella produkterna. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom kommissionen inte har mottagit några invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 för några andra namn än ”Kabanosy staropolskie”, bör namnen ”Półtorak staropolski tradycyjny”, ”Dwójniak staropolski tradycyjny”, ”Trójniak staropolski tradycyjny”, ”Czwórniak staropolski tradycyjny”, ”Kiełbasa jałowcowa staropolska”, ”Kiełbasa myśliwska staropolska” och ”Olej rydzowy tradycyjny” föras in i registret och användningen av namnen bör vara förbehållen de aktuella produkterna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnen ”Półtorak staropolski tradycyjny” (GTS), ”Dwójniak staropolski tradycyjny” (GTS), ”Trójniak staropolski tradycyjny” (GTS), ”Czwórniak staropolski tradycyjny” (GTS), ”Kiełbasa jałowcowa staropolska” (GTS), ”Kiełbasa myśliwska staropolska” (GTS) och ”Olej rydzowy tradycyjny” (GTS) ska föras in i registret och användningen av namnen ska vara förbehållen de aktuella produkterna.

Produktspecifikationen för de garanterade traditionella specialiteterna ”Półtorak”, ”Dwójniak”, ”Trójniak”, ”Czwórniak”, ”Kiełbasa jałowcowa”, ”Kiełbasa myśliwska” och ”Olej rydzowy” ska anses vara den specifikation som avses i artikel 19 i förordning (EU) nr 1151/2012 för de garanterade traditionella specialiteterna ”Półtorak staropolski tradycyjny”, ”Dwójniak staropolski tradycyjny”, ”Trójniak staropolski tradycyjny”, ”Czwórniak staropolski tradycyjny”, ”Kiełbasa jałowcowa staropolska”, ”Kiełbasa myśliwska staropolska” och ”Olej rydzowy tradycyjny” och användningen av namnen ska vara förbehållen dessa produkter.

Namnen ”Półtorak staropolski tradycyjny”(GTS), ”Dwójniak staropolski tradycyjny”(GTS), ”Trójniak staropolski tradycyjny”(GTS) och ”Czwórniak staropolski tradycyjny”(GTS) avser produkter i klass 1.8 Övriga produkter (kryddor etc.), i bilaga I till fördraget enligt förteckningen i bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (5), Namnen ”Kiełbasa jałowcowa staropolska” (GTS) och ”Kiełbasa myśliwska staropolska” (GTS) avser produkter i klass 1.2 Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.), enligt förteckningen i ovanstående bilaga. Namnet ”Olej rydzowy tradycyjny” (GTS) avser en produkt i klass 1.5 Oljor och fetter (smör, margarin, oljor etc.) enligt förteckningen i samma bilaga.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 oktober 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 729/2008 av den 28 juli 2008 om upptagning av vissa benämningar i registret över garanterade traditionella specialiteter (Czwórniak (GTS), Dwójniak (GTS), Półtorak (GTS), Trójniak (GTS)) (EUT L 200, 29.7.2008, s. 6).

2

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 379/2011 av den 18 april 2011 om införande av en beteckning i registret över garanterade traditionella specialiteter (Kiełbasa jałowcowa [GTS]) (EUT L 103, 19.4.2011, s. 2).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 382/2011 av den 18 april 2011 om införande av en beteckning i registret över garanterade traditionella specialiteter (Kiełbasa myśliwska [GTS]) (EUT L 103, 19.4.2011, s. 6).

Kommissionens förordning (EG) nr 506/2009 av den 15 juni 2009 om införande av en beteckning i registret över garanterade traditionella specialiteter (Olej rydzowy (GTS)) (EUT L 151, 16.6.2009, s. 26).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1044/2011 av den 19 oktober 2011 om införande av en benämning i registret över garanterade traditionella specialiteter (Kabanosy [GTS]) (EUT L 275, 20.10.2011, s. 16).

(3)  Rådets förordning (EG) nr 509/2006 av den 20 mars 2006 om garanterade traditionella specialiteter av jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 93, 31.3.2006, s. 1). Förordningen har upphört att gälla och har ersatts av förordning (EU) nr 1151/2012.

3

(4)  
  EUT C 188, 27.5.2016, s. 6.

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

5

---

| 19.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 269/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 269/5

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1899

av den 18 oktober 2017

om införande av vissa namn i registret över garanterade traditionella specialiteter (Tradiční Lovecký salám/Tradičná Lovecká saláma [GST] och Tradiční Špekáčky/Tradičné Špekačky [GST])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artiklarna 26 och 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 26 i förordning (EU) nr 1151/2012 har Tjeckien förelagt namnen ”Tradiční Lovecký salám”/”Tradičná Lovecká saláma” och ”Tradiční Špekáčky”/”Tradičné Špekačky” i syfte att få dem införda i registret över garanterade traditionella specialiteter som föreskrivs i artikel 22 i förordning (EU) nr 1151/2012 och användningen av namnen ska vara förbehållen dessa produkter. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 26 i förordning (EU) nr 1151/2012 har Tjeckien förelagt namnen ”Tradiční Lovecký salám”/”Tradičná Lovecká saláma” och ”Tradiční Špekáčky”/”Tradičné Špekačky” i syfte att få dem införda i registret över garanterade traditionella specialiteter som föreskrivs i artikel 22 i förordning (EU) nr 1151/2012 och användningen av namnen ska vara förbehållen dessa produkter.

| (2) | Namnen ”Lovecký salám”/”Lovecká saláma” och ”Špekáčky”/”Špekačky” har tidigare registrerats (2) som garanterade traditionella specialiteter utan förbehåll för användning av namnen i enlighet med artikel 13.1 i rådets förordning (EG) nr 509/2006 (3). |
| --- | --- |

(2)

Namnen ”Lovecký salám”/”Lovecká saláma” och ”Špekáčky”/”Špekačky” har tidigare registrerats (2) som garanterade traditionella specialiteter utan förbehåll för användning av namnen i enlighet med artikel 13.1 i rådets förordning (EG) nr 509/2006 (3).

| (3) | Efter det nationella invändningsförfarande som avses i artikel 26.1 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 kompletterades namnen ”Lovecký salám”/”Lovecká saláma” med termerna ”Tradiční” respektive ”Tradičná” och namnen ”Špekáčky”/”Špekačky” kompletterades med termerna ”Tradiční” respektive ”Tradičné”. Genom dessa kompletteringar fastställs namnens traditionella karaktär, i enlighet med artikel 26.1 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

(3)

Efter det nationella invändningsförfarande som avses i artikel 26.1 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 kompletterades namnen ”Lovecký salám”/”Lovecká saláma” med termerna ”Tradiční” respektive ”Tradičná” och namnen ”Špekáčky”/”Špekačky” kompletterades med termerna ”Tradiční” respektive ”Tradičné”. Genom dessa kompletteringar fastställs namnens traditionella karaktär, i enlighet med artikel 26.1 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

| (4) | Kommissionen har granskat de förelagda namnen ”Tradiční Lovecký salám”/”Tradičná Lovecká saláma” och ”Tradiční Špekáčky”/”Tradičné Špekačky” och de har sedan offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (4). |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har granskat de förelagda namnen ”Tradiční Lovecký salám”/”Tradičná Lovecká saláma” och ”Tradiční Špekáčky”/”Tradičné Špekačky” och de har sedan offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (4).

| (5) | Eftersom kommissionen inte har mottagit några invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 bör namnen ”Tradiční Lovecký salám”/”Tradičná Lovecká saláma” och ”Tradiční Špekáčky”/”Tradičné Špekačky” föras in i registret och användningen av namnen bör vara förbehållen de aktuella produkterna. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom kommissionen inte har mottagit några invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 bör namnen ”Tradiční Lovecký salám”/”Tradičná Lovecká saláma” och ”Tradiční Špekáčky”/”Tradičné Špekačky” föras in i registret och användningen av namnen bör vara förbehållen de aktuella produkterna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnen ”Tradiční Lovecký salám”/”Tradičná Lovecká saláma” och ”Tradiční Špekáčky”/”Tradičné Špekačky” ska föras in i registret och användningen av namnen ska vara förbehållen de aktuella produkterna.

Produktspecifikationen för de garanterade traditionella specialiteterna ”Lovecký salám”/”Lovecká saláma” och ”Špekáčky”/”Špekačky” ska anses vara den specifikation som avses i artikel 19 i förordning (EU) nr 1151/2012 för de garanterade traditionella specialiteterna ”Tradiční Lovecký salám”/”Tradičná Lovecká saláma” och ”Tradiční Špekáčky”/”Tradičné Špekačky” och användningen av namnen ska vara förbehållen de aktuella produkterna.

Namnen i första stycket avser en produkt i klass 1.2 Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.) enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (5).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 oktober 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 160/2011 av den 21 februari 2011 om införande av en beteckning i registret över garanterade traditionella specialiteter (”Lovecký salám”/”Lovecká saláma” [GTS]) (EUT L 47, 22.2.2011, s. 7).

2

Kommissionens förordning (EU) nr 158/2011 av den 21 februari 2011 om införande av en beteckning i registret över garanterade traditionella specialiteter (”Špekáčky”/”Špekačky” [GTS]) (EUT L 47, 22.2.2011, s. 3).

(3)  Rådets förordning (EG) nr 509/2006 av den 20 mars 2006 om garanterade traditionella specialiteter av jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 93, 31.3.2006, s. 1). Förordningen har upphört att gälla och har ersatts av förordning (EU) nr 1151/2012.

3

(4)  
  EUT C 167, 11.5.2016, s. 21.

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

5

---

| 19.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 269/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 269/7

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1900

av den 18 oktober 2017

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Varaždinsko zelje [SUB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.3 b, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Kroatiens ansökan om registrering av namnet ”Varaždinsko zelje” som skyddad ursprungsbeteckning (SUB) offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Kroatiens ansökan om registrering av namnet ”Varaždinsko zelje” som skyddad ursprungsbeteckning (SUB) offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | ”Varaždinsko zelje” är en kålprodukt som härrör från den ursprungliga bevarandesorten ”Varaždinski kupus” (Brassica oleracea var. capitata f. alba) som produceras inom de administrativa gränserna för distriktet Varaždin i Kroatien. |
| --- | --- |

(2)

”Varaždinsko zelje” är en kålprodukt som härrör från den ursprungliga bevarandesorten ”Varaždinski kupus” (Brassica oleracea var. capitata f. alba) som produceras inom de administrativa gränserna för distriktet Varaždin i Kroatien.

| (3) | Kommissionen mottog den 7 oktober 2015 ett meddelande om invändning från Slovenien. Kommissionen mottog den tillhörande motiverade invändningen den 4 december 2015. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen mottog den 7 oktober 2015 ett meddelande om invändning från Slovenien. Kommissionen mottog den tillhörande motiverade invändningen den 4 december 2015.

| (4) | Kommissionen fann invändningen giltig och uppmanade, genom en skrivelse av den 28 januari 2016, Kroatien och Slovenien att inleda lämpliga samråd under tre månader för att sinsemellan försöka nå en överenskommelse i enlighet med sina interna förfaranden. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen fann invändningen giltig och uppmanade, genom en skrivelse av den 28 januari 2016, Kroatien och Slovenien att inleda lämpliga samråd under tre månader för att sinsemellan försöka nå en överenskommelse i enlighet med sina interna förfaranden.

| (5) | På begäran av sökanden förlängdes fristen för samråden med ytterligare tre månader. |
| --- | --- |

(5)

På begäran av sökanden förlängdes fristen för samråden med ytterligare tre månader.

| (6) | Ingen överenskommelse nåddes mellan parterna. Informationen rörande samråden mellan Kroatien och Slovenien överlämnades i vederbörlig ordning till kommissionen. Kommissionen bör därför anta ett beslut i enlighet med det förfarande som avses i artikel 52.3 b i förordning (EU) nr 1151/2012, med beaktande av resultaten av samråden. |
| --- | --- |

(6)

Ingen överenskommelse nåddes mellan parterna. Informationen rörande samråden mellan Kroatien och Slovenien överlämnades i vederbörlig ordning till kommissionen. Kommissionen bör därför anta ett beslut i enlighet med det förfarande som avses i artikel 52.3 b i förordning (EU) nr 1151/2012, med beaktande av resultaten av samråden.

| (7) | I enlighet med artikel 10.1 b och c i förordning (EU) nr 1151/2012 hävdade klaganden att registreringen av ”Varaždinsko zelje” som skyddad ursprungsbeteckning strider mot artikel 6.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 och att det skulle äventyra överlevnaden för namnet på en identisk produkt som lagligen marknadsförts under minst fem år före dagen för det offentliggörande som avses i artikel 50.2 a. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 10.1 b och c i förordning (EU) nr 1151/2012 hävdade klaganden att registreringen av ”Varaždinsko zelje” som skyddad ursprungsbeteckning strider mot artikel 6.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 och att det skulle äventyra överlevnaden för namnet på en identisk produkt som lagligen marknadsförts under minst fem år före dagen för det offentliggörande som avses i artikel 50.2 a.

| (8) | Namnet ”Varaždinsko zelje” uppges stå i konflikt med det homonyma namnet på en kålsort som är registrerad sedan 1967. Sorten ”Varaždinski” fördes år 1967 in i förteckningen över inhemska eller domesticerade utländska utsädessorter av arter av lantbruksväxter i Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien (SFRY). År 1989 registrerades sorten i samma förteckning under namnet ”Varaždinski kupus”/”Varaždinsko zelje”. För närvarande är denna sort införd i förteckningarna hos alla de stater som har uppstått efter Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslaviens upplösning. Republiken Slovenien registrerade sorten ”Varaždinski”/”Varaždinsko” efter att landet blev självständigt. Den kroatiska sorten ”Varaždinski kupus” och de slovenska sorterna ”Varaždinsko 2” och ”Varaždinsko 3” är samtliga förtecknade i Europeiska unionens gemensamma sortlista över arter av köksväxter. |
| --- | --- |

(8)

Namnet ”Varaždinsko zelje” uppges stå i konflikt med det homonyma namnet på en kålsort som är registrerad sedan 1967. Sorten ”Varaždinski” fördes år 1967 in i förteckningen över inhemska eller domesticerade utländska utsädessorter av arter av lantbruksväxter i Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien (SFRY). År 1989 registrerades sorten i samma förteckning under namnet ”Varaždinski kupus”/”Varaždinsko zelje”. För närvarande är denna sort införd i förteckningarna hos alla de stater som har uppstått efter Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslaviens upplösning. Republiken Slovenien registrerade sorten ”Varaždinski”/”Varaždinsko” efter att landet blev självständigt. Den kroatiska sorten ”Varaždinski kupus” och de slovenska sorterna ”Varaždinsko 2” och ”Varaždinsko 3” är samtliga förtecknade i Europeiska unionens gemensamma sortlista över arter av köksväxter.

| (9) | Enligt klaganden är produkten från dessa sorter känd som ”Varaždinsko zelje” i Slovenien, Serbien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (FYROM) och Montenegro. Det hävdas att Varaždinskokål producerats i Republiken Slovenien i mer än 75 år. Den saluförda produktionen av färsk Varaždinskokål i Slovenien beräknas till cirka 2 800–4 000 ton per år. |
| --- | --- |

(9)

Enligt klaganden är produkten från dessa sorter känd som ”Varaždinsko zelje” i Slovenien, Serbien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (FYROM) och Montenegro. Det hävdas att Varaždinskokål producerats i Republiken Slovenien i mer än 75 år. Den saluförda produktionen av färsk Varaždinskokål i Slovenien beräknas till cirka 2 800–4 000 ton per år.

| (10) | Enligt klagandens uppfattning skulle registreringen av ”Varaždinsko zelje” kunna vilseleda slovenska konsumenter, eftersom producenter och konsumenter i Republiken Slovenien inte förknippar ”Varaždinsko zelje” med det ursprung eller territorium som anges i punkt 4 i det sammanfattande dokumentet, utan framför allt med kvalitet och med dess lämplighet för konservering. |
| --- | --- |

(10)

Enligt klagandens uppfattning skulle registreringen av ”Varaždinsko zelje” kunna vilseleda slovenska konsumenter, eftersom producenter och konsumenter i Republiken Slovenien inte förknippar ”Varaždinsko zelje” med det ursprung eller territorium som anges i punkt 4 i det sammanfattande dokumentet, utan framför allt med kvalitet och med dess lämplighet för konservering.

| (11) | Klaganden hävdar att registreringen av det föreslagna namnet skulle äventyra överlevnaden för det identiska slovenska namnet ”Varaždinsko zelje” vad gäller sorten, liksom för de produkter som lagligen har marknadsförts i Republiken Slovenien. En registrering av det föreslagna namnet skulle leda till ekonomiska förluster för producenter av ”Varaždinsko zelje” i Republiken Slovenien, eftersom de skulle vara tvungna att upphöra med sin produktion. Detta skulle också äventyra produktionen av utsäde för två slovenska kålsorter som är registrerade i Europeiska unionens gemensamma sortlista, Varaždinsko 2 och Varaždinsko 3, eftersom produkter från dessa säljs i Slovenien som Varaždinskokål. |
| --- | --- |

(11)

Klaganden hävdar att registreringen av det föreslagna namnet skulle äventyra överlevnaden för det identiska slovenska namnet ”Varaždinsko zelje” vad gäller sorten, liksom för de produkter som lagligen har marknadsförts i Republiken Slovenien. En registrering av det föreslagna namnet skulle leda till ekonomiska förluster för producenter av ”Varaždinsko zelje” i Republiken Slovenien, eftersom de skulle vara tvungna att upphöra med sin produktion. Detta skulle också äventyra produktionen av utsäde för två slovenska kålsorter som är registrerade i Europeiska unionens gemensamma sortlista, Varaždinsko 2 och Varaždinsko 3, eftersom produkter från dessa säljs i Slovenien som Varaždinskokål.

| (12) | Kommissionen har bedömt de argument som lämnas i den motiverade invändningen och i den information som lämnats till kommissionen rörande förhandlingarna mellan de berörda parterna och har kommit fram till att namnet ”Varaždinsko zelje” bör registreras som skyddad ursprungsbeteckning. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen har bedömt de argument som lämnas i den motiverade invändningen och i den information som lämnats till kommissionen rörande förhandlingarna mellan de berörda parterna och har kommit fram till att namnet ”Varaždinsko zelje” bör registreras som skyddad ursprungsbeteckning.

| (13) | Kraven för att registrera ”Varaždinsko zelje” som skyddad ursprungsbeteckning är uppfyllda. Produkten har karakteristiska egenskaper, särskilt höga halter total fenol och flavonoid, hög torrsubstanshalt och exceptionellt hög sockerhalt, vilka i huvudsak beror på naturliga och mänskliga faktorer i dess speciella geografiska miljö. Den höga torrsubstanshalten och den exceptionellt höga sockerhalten i ”Varaždinsko zelje” beror på produktionsmetoden, dvs. det faktum att produkten, som tål låga temperaturer, lämnas kvar på åkern till sent på hösten. De höga halterna total fenol och flavonoid i ”Varaždinsko zelje” beror på produktens genetiska egenskaper liksom på miljö- och odlingsvillkor. ”Varaždinsko zelje” produceras endast från utsäde från bevarandesorten ”Varaždinski kupus” som är förtecknad i EU:s sortlista. Ordet bevarandesort anger att utsädet produceras endast i det avgränsade geografiska området och ingen annanstans. |
| --- | --- |

(13)

Kraven för att registrera ”Varaždinsko zelje” som skyddad ursprungsbeteckning är uppfyllda. Produkten har karakteristiska egenskaper, särskilt höga halter total fenol och flavonoid, hög torrsubstanshalt och exceptionellt hög sockerhalt, vilka i huvudsak beror på naturliga och mänskliga faktorer i dess speciella geografiska miljö. Den höga torrsubstanshalten och den exceptionellt höga sockerhalten i ”Varaždinsko zelje” beror på produktionsmetoden, dvs. det faktum att produkten, som tål låga temperaturer, lämnas kvar på åkern till sent på hösten. De höga halterna total fenol och flavonoid i ”Varaždinsko zelje” beror på produktens genetiska egenskaper liksom på miljö- och odlingsvillkor. ”Varaždinsko zelje” produceras endast från utsäde från bevarandesorten ”Varaždinski kupus” som är förtecknad i EU:s sortlista. Ordet bevarandesort anger att utsädet produceras endast i det avgränsade geografiska området och ingen annanstans.

| (14) | När det gäller påståendet att namnet är vilseledande anser kommissionen att namnet hänvisar till det område där produkten produceras. Det kan inte i sig vara vilseledande för konsumenterna när det gäller produktens ursprung. |
| --- | --- |

(14)

När det gäller påståendet att namnet är vilseledande anser kommissionen att namnet hänvisar till det område där produkten produceras. Det kan inte i sig vara vilseledande för konsumenterna när det gäller produktens ursprung.

| (15) | När det gäller påståendet att det namn som ska registreras är homonymt med två registrerade kålsorter och att registreringen äventyrar överlevnaden av produkter från dessa sorter, som kallas ”Varaždinsko zelje” i Slovenien, Serbien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (FYROM) och Montenegro, konstaterar kommissionen att när det gäller den produkt som saluförs i Slovenien så är termen ”Varaždinsko”, när den används som ett attribut till ”zelie” (kål på slovenska), enbart en beskrivning av kålsorten. Namnet ”Varaždinsko zelje”, så som det används i Slovenien, anger att produkten består av en kål av sorten Varaždinsko. Det framkom inga belägg för att namnet används oavsett kålsort. Mot bakgrund av ovanstående, att termen ”Varaždinsko” främst har till uppgift att ange vilken sort som avses, anser kommissionen att det inte är lämpligt att bevilja en övergångsperiod för användningen av det slovenska namnet ”Varaždinsko zelje” som sådant. |
| --- | --- |

(15)

När det gäller påståendet att det namn som ska registreras är homonymt med två registrerade kålsorter och att registreringen äventyrar överlevnaden av produkter från dessa sorter, som kallas ”Varaždinsko zelje” i Slovenien, Serbien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (FYROM) och Montenegro, konstaterar kommissionen att när det gäller den produkt som saluförs i Slovenien så är termen ”Varaždinsko”, när den används som ett attribut till ”zelie” (kål på slovenska), enbart en beskrivning av kålsorten. Namnet ”Varaždinsko zelje”, så som det används i Slovenien, anger att produkten består av en kål av sorten Varaždinsko. Det framkom inga belägg för att namnet används oavsett kålsort. Mot bakgrund av ovanstående, att termen ”Varaždinsko” främst har till uppgift att ange vilken sort som avses, anser kommissionen att det inte är lämpligt att bevilja en övergångsperiod för användningen av det slovenska namnet ”Varaždinsko zelje” som sådant.

| (16) | Att använda namnet för märkning av sorterna Varaždinsko 2 och Varaždinsko 3, som är förtecknade i den Europeiska unionens gemensamma sortlista för köksväxter, är dock fortfarande tillåtet, utan tidsbegränsning, för utsäde och kålprodukter som produceras utanför det geografiska området. Trots att namnet ”Varaždinsko zelje” registreras som skyddad ursprungsbeteckning får namnen Varaždinsko 2 och Varaždinsko 3, i enlighet med artikel 42 i förordning (EU) nr 1151/2012, användas på märkningen under förutsättning att de villkor som anges i den förordningen är uppfyllda. Framför allt ska etiketten för kålprodukten tydligt ange ursprungslandet och får inte på något sätt anspela på Kroatien. Detta kommer dessutom att innebära att konsumenterna får korrekt information i förhållande till den produkt som saluförs med den skyddade ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

(16)

Att använda namnet för märkning av sorterna Varaždinsko 2 och Varaždinsko 3, som är förtecknade i den Europeiska unionens gemensamma sortlista för köksväxter, är dock fortfarande tillåtet, utan tidsbegränsning, för utsäde och kålprodukter som produceras utanför det geografiska området. Trots att namnet ”Varaždinsko zelje” registreras som skyddad ursprungsbeteckning får namnen Varaždinsko 2 och Varaždinsko 3, i enlighet med artikel 42 i förordning (EU) nr 1151/2012, användas på märkningen under förutsättning att de villkor som anges i den förordningen är uppfyllda. Framför allt ska etiketten för kålprodukten tydligt ange ursprungslandet och får inte på något sätt anspela på Kroatien. Detta kommer dessutom att innebära att konsumenterna får korrekt information i förhållande till den produkt som saluförs med den skyddade ursprungsbeteckningen.

| (17) | Mot denna bakgrund bör namnet ”Varaždinsko zelje” föras in i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

(17)

Mot denna bakgrund bör namnet ”Varaždinsko zelje” föras in i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar.

| (18) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för kvalitetspolitik för jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

(18)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för kvalitetspolitik för jordbruksprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Varaždinsko zelje” (SUB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Om termen ”Varaždinsko” i enlighet med artikel 42.1 i förordning (EU) nr 1151/2012 används på etiketten med en hänvisning till sorten av kålprodukt ska ursprungslandet också anges i samma synfält och med lika stora bokstäver som namnet.

I sådana fall ska det vara förbjudet att använda flaggor, tecken, märken eller andra grafiska symboler på etiketterna som kan vilseleda konsumenten, särskilt när det gäller produktens egenskaper, ursprung eller härkomst.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 oktober 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 223, 8.7.2015, s. 7.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 19.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 269/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 269/10

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1901

av den 18 oktober 2017

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Danbo [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.3 b, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EU) nr 1151/2012 trädde i kraft den 3 januari 2013. Den upphäver och ersätter rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (2). |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EU) nr 1151/2012 trädde i kraft den 3 januari 2013. Den upphäver och ersätter rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (2).

| (2) | I enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel har Danmarks ansökan om registrering av namnet ”Danbo” som skyddad geografisk beteckning (SGB) offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (3). |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel har Danmarks ansökan om registrering av namnet ”Danbo” som skyddad geografisk beteckning (SGB) offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (3).

| (3) | Österrike, Argentina tillsammans med Centro de la Industria Lechera (det argentinska mejeriförbundet), Australien tillsammans med Dairy Australia (det australiska mejeriförbundet), Nya Zealand tillsammans med Dairy Companies Association of New Zealand (det nyzeeländska mejeriförbundet), Uruguay, the Office of the United States Trade Representative (Byrån för Förenta staternas handelsrepresentant) och Consortium for Common Food Names of the United States (Förenta staternas konsortium till försvar för vanliga namn) har inkommit med invändningar mot registreringen i enlighet med artikel 7.2 i förordning (EG) nr 510/2006. Det ansågs möjligt att ta upp invändningarna till prövning enligt artikel 7.3 i den förordningen, förutom invändningen från Österrike som inte hade inkommit inom den föreskrivna tidsfristen. |
| --- | --- |

(3)

Österrike, Argentina tillsammans med Centro de la Industria Lechera (det argentinska mejeriförbundet), Australien tillsammans med Dairy Australia (det australiska mejeriförbundet), Nya Zealand tillsammans med Dairy Companies Association of New Zealand (det nyzeeländska mejeriförbundet), Uruguay, the Office of the United States Trade Representative (Byrån för Förenta staternas handelsrepresentant) och Consortium for Common Food Names of the United States (Förenta staternas konsortium till försvar för vanliga namn) har inkommit med invändningar mot registreringen i enlighet med artikel 7.2 i förordning (EG) nr 510/2006. Det ansågs möjligt att ta upp invändningarna till prövning enligt artikel 7.3 i den förordningen, förutom invändningen från Österrike som inte hade inkommit inom den föreskrivna tidsfristen.

| (4) | Invändningarna gällde bristande efterlevnad av villkoren i artikel 2 i förordning (EG) nr 510/2006, ersatt av artikel 5 i förordning (EU) nr 1151/2012, och framför allt argumenterade man att ”Danbo” inte har viss kvalitet, visst anseende eller viss annan egenskap som kan hänföras till det geografiska ursprunget. Man hävdade också att namnet ”Danbo” inte kunde betraktas som ett traditionellt icke-geografiskt namn och att det inte finns några exceptionella omständigheter som kan motivera att hela Danmark betecknas som ett avgränsat geografiskt område. I invändningarna hävdades det vidare att namnet ”Danbo” blivit generiskt i enlighet med artikel 3.1 i förordning (EG) nr 510/2006, ersatt av artiklarna 6.1 och 41 i förordning (EU) nr 1151/2012. Det påpekades att ”Danbo” omfattas en Codex Alimentarius-standard sedan 1966 och att namnet införts i bilaga B till Stresakonventionen från 1951. Namnets generiska karaktär ansågs också framgå av att ”Danbo” har en tullposition. I invändningarna angavs vidare att produktionen och konsumtionen av ”Danbo” är viktig i flera EU- och icke-EU-länder och att vissa har en särskilt rättslig standard för den. |
| --- | --- |

(4)

Invändningarna gällde bristande efterlevnad av villkoren i artikel 2 i förordning (EG) nr 510/2006, ersatt av artikel 5 i förordning (EU) nr 1151/2012, och framför allt argumenterade man att ”Danbo” inte har viss kvalitet, visst anseende eller viss annan egenskap som kan hänföras till det geografiska ursprunget. Man hävdade också att namnet ”Danbo” inte kunde betraktas som ett traditionellt icke-geografiskt namn och att det inte finns några exceptionella omständigheter som kan motivera att hela Danmark betecknas som ett avgränsat geografiskt område. I invändningarna hävdades det vidare att namnet ”Danbo” blivit generiskt i enlighet med artikel 3.1 i förordning (EG) nr 510/2006, ersatt av artiklarna 6.1 och 41 i förordning (EU) nr 1151/2012. Det påpekades att ”Danbo” omfattas en Codex Alimentarius-standard sedan 1966 och att namnet införts i bilaga B till Stresakonventionen från 1951. Namnets generiska karaktär ansågs också framgå av att ”Danbo” har en tullposition. I invändningarna angavs vidare att produktionen och konsumtionen av ”Danbo” är viktig i flera EU- och icke-EU-länder och att vissa har en särskilt rättslig standard för den.

| (5) | Genom skrivelser av den 18 september 2012 inbjöd kommissionen de berörda parterna till samråd av lämpligt slag, i enlighet med artikel 7.5 i förordning (EG) nr 510/2006. |
| --- | --- |

(5)

Genom skrivelser av den 18 september 2012 inbjöd kommissionen de berörda parterna till samråd av lämpligt slag, i enlighet med artikel 7.5 i förordning (EG) nr 510/2006.

| (6) | Eftersom ingen överenskommelse kunde nås inom den givna tidsfristen, är det kommissionens uppgift att fatta ett beslut i enlighet med förfarandet i artikel 52.3 b i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom ingen överenskommelse kunde nås inom den givna tidsfristen, är det kommissionens uppgift att fatta ett beslut i enlighet med förfarandet i artikel 52.3 b i förordning (EU) nr 1151/2012.

| (7) | Vad gäller påståendet att namnet ”Danbo” inte uppfyller kraven i artikel 2 i förordning (EG) nr 510/2006, ersatt av artikel 5 i förordning (EU) nr 1151/2012, bör det noteras att ett land enligt den gällande bestämmelsen inte betraktas som ett undantagsfall för en geografisk beteckning. Likaså behövs det inte heller längre en utvärdering av om ”Danbo” är ett ”traditionellt icke-geografiskt namn”. Ansökan om registrering av ”Danbo” som SGB har gjorts på grundval av dess anseende, som kan hänföras till dess geografiska ursprung enligt artikel 5.2 b i förordning (EU) nr 1151/2012 och som beskrivs utförligt i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet och i produktspecifikationen. De parter som gjorde invändningar lämnade inga hållbara argument som bestred den beskrivningen. |
| --- | --- |

(7)

Vad gäller påståendet att namnet ”Danbo” inte uppfyller kraven i artikel 2 i förordning (EG) nr 510/2006, ersatt av artikel 5 i förordning (EU) nr 1151/2012, bör det noteras att ett land enligt den gällande bestämmelsen inte betraktas som ett undantagsfall för en geografisk beteckning. Likaså behövs det inte heller längre en utvärdering av om ”Danbo” är ett ”traditionellt icke-geografiskt namn”. Ansökan om registrering av ”Danbo” som SGB har gjorts på grundval av dess anseende, som kan hänföras till dess geografiska ursprung enligt artikel 5.2 b i förordning (EU) nr 1151/2012 och som beskrivs utförligt i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet och i produktspecifikationen. De parter som gjorde invändningar lämnade inga hållbara argument som bestred den beskrivningen.

| (8) | De parter som gjorde invändningar lämnade in flera bevis som påstods visa att namnet är generiskt. Det faktum att ”Danbo” har en särskild Codex Alimentarius-standard och har införts i bilaga B till Stresakonventionen innebär dock inte i sig att namnet har blivit generiskt. Enligt EU-domstolens rättspraxis hänger tullpositioner samman med tullfrågor och är därför inte tillämpliga på immateriella rättigheter. Vidare är de begränsade uppgifter som lämnats om framför allt produktionen av ”Danbo” utanför Europeiska unionen inte tillämpliga, på grund av den underförstådda territorialitetsprincipen i förordning (EU) nr 1151/2012 som gör att ett namns eventuella generiska karaktär ska bedömas med utgångspunkt från unionens territorium. Det anses inte tillämpligt på detta beslut hur namnet uppfattas utanför Europeiska unionen eller att det eventuellt finns bestämmelser om produktionsstandarder för produkten i tredje länder. |
| --- | --- |

(8)

De parter som gjorde invändningar lämnade in flera bevis som påstods visa att namnet är generiskt. Det faktum att ”Danbo” har en särskild Codex Alimentarius-standard och har införts i bilaga B till Stresakonventionen innebär dock inte i sig att namnet har blivit generiskt. Enligt EU-domstolens rättspraxis hänger tullpositioner samman med tullfrågor och är därför inte tillämpliga på immateriella rättigheter. Vidare är de begränsade uppgifter som lämnats om framför allt produktionen av ”Danbo” utanför Europeiska unionen inte tillämpliga, på grund av den underförstådda territorialitetsprincipen i förordning (EU) nr 1151/2012 som gör att ett namns eventuella generiska karaktär ska bedömas med utgångspunkt från unionens territorium. Det anses inte tillämpligt på detta beslut hur namnet uppfattas utanför Europeiska unionen eller att det eventuellt finns bestämmelser om produktionsstandarder för produkten i tredje länder.

| (9) | Inga bevis har lämnats in under invändningsförfarandet vad gäller import av sådana ostar från tredjeländer till Europeiska unionen. Ingen övergångsperiod i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1151/2012 behöver därför beviljas särskilda producenter i tredjeländer. |
| --- | --- |

(9)

Inga bevis har lämnats in under invändningsförfarandet vad gäller import av sådana ostar från tredjeländer till Europeiska unionen. Ingen övergångsperiod i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1151/2012 behöver därför beviljas särskilda producenter i tredjeländer.

| (10) | Sambandet mellan Danmark och ”Danbo” baserar sig på anseende. Danmark har lämnat in flera specialiserade publikationer och referenser som visar att det finns ett samband baserat på anseende mellan Danmark och ”Danbo”. Dess anseende bekräftas ytterligare av att ”Danbo” deltagit i utställningar och tävlingar, både nationellt och internationellt, och att osten har fått flera utmärkelser. |
| --- | --- |

(10)

Sambandet mellan Danmark och ”Danbo” baserar sig på anseende. Danmark har lämnat in flera specialiserade publikationer och referenser som visar att det finns ett samband baserat på anseende mellan Danmark och ”Danbo”. Dess anseende bekräftas ytterligare av att ”Danbo” deltagit i utställningar och tävlingar, både nationellt och internationellt, och att osten har fått flera utmärkelser.

| (11) | Vad gäller EU:s territorium tillverkas ”Danbo” huvudsakligen i Danmark och saluförs också huvudsakligen i Danmark. |
| --- | --- |

(11)

Vad gäller EU:s territorium tillverkas ”Danbo” huvudsakligen i Danmark och saluförs också huvudsakligen i Danmark.

| (12) | Danmark tillhandahöll otvetydiga bevis på att konsumtionen av och kännedomen om ”Danbo” huvudsakligen är koncentrerad till Danmark och att de flesta danska konsumenter anser att produkten har en stark anknytning till Danmark. Utanför Danmark är kännedomen om osten ytterst begränsad. Eftersom kännedomen är begränsad kan ”Danbo” inte betraktas som ett generiskt namn. |
| --- | --- |

(12)

Danmark tillhandahöll otvetydiga bevis på att konsumtionen av och kännedomen om ”Danbo” huvudsakligen är koncentrerad till Danmark och att de flesta danska konsumenter anser att produkten har en stark anknytning till Danmark. Utanför Danmark är kännedomen om osten ytterst begränsad. Eftersom kännedomen är begränsad kan ”Danbo” inte betraktas som ett generiskt namn.

| (13) | Mot denna bakgrund bör namnet ”Danbo” tas upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

(13)

Mot denna bakgrund bör namnet ”Danbo” tas upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för kvalitetspolitik för jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för kvalitetspolitik för jordbruksprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Danbo” (SGB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.3 Ost enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (4).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 oktober 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

2

(3)  
  EUT C 29, 2.2.2012, s. 14.

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

4

---

| 19.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 269/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 269/13

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2017/1902

av den 18 oktober 2017

om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 1031/2010 för att anpassa auktioneringen av utsläppsrätter till Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/1814 och för att förteckna en auktionsplattform som ska förordnas av Förenade kungariket

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (1), särskilt artiklarna 3d.3 och 10.4, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EU) nr 1031/2010 (2) fastställs regler om tidsschema, administration och andra aspekter av auktionering av utsläppsrätter i enlighet med direktiv 2003/87/EG. I synnerhet fastställs det i förordning (EU) nr 1031/2010 de volymer utsläppsrätter som ska auktioneras ut varje år. Förordning (EU) nr 1031/2010 säkerställer på så sätt att auktioneringen av utsläppsrätter är en väl fungerande process. Den genomförs för närvarande av en gemensam auktionsplattform för 25 medlemsstater och ett litet antal fristående plattformar. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EU) nr 1031/2010 (2) fastställs regler om tidsschema, administration och andra aspekter av auktionering av utsläppsrätter i enlighet med direktiv 2003/87/EG. I synnerhet fastställs det i förordning (EU) nr 1031/2010 de volymer utsläppsrätter som ska auktioneras ut varje år. Förordning (EU) nr 1031/2010 säkerställer på så sätt att auktioneringen av utsläppsrätter är en väl fungerande process. Den genomförs för närvarande av en gemensam auktionsplattform för 25 medlemsstater och ett litet antal fristående plattformar.

| (2) | I enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/1814 (3) kommer en reserv för marknadsstabilitet (nedan kallad reserven) att upprättas 2018 och inleda sin verksamhet den 1 januari 2019. I enlighet med på förhand fastställda regler i det beslutet ska volymer utsläppsrätter tillföras eller tas ut från reserven för att justera de volymer utsläppsrätter som ska auktioneras ut under en tolvmånadersperiod som börjar den 1 september ett visst år. Dessa regler för hur reserven ska fungera är nödvändiga för att hantera situationer där det totala antalet utsläppsrätter i omlopp under det föregående året, som kommissionen offentliggjort den 15 maj det aktuella året, ligger utanför ett fördefinierat intervall. Under det första år som reserven används ska den första justeringen av auktionsvolymerna göras under perioden 1 januari–1 september 2019. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/1814 (3) kommer en reserv för marknadsstabilitet (nedan kallad reserven) att upprättas 2018 och inleda sin verksamhet den 1 januari 2019. I enlighet med på förhand fastställda regler i det beslutet ska volymer utsläppsrätter tillföras eller tas ut från reserven för att justera de volymer utsläppsrätter som ska auktioneras ut under en tolvmånadersperiod som börjar den 1 september ett visst år. Dessa regler för hur reserven ska fungera är nödvändiga för att hantera situationer där det totala antalet utsläppsrätter i omlopp under det föregående året, som kommissionen offentliggjort den 15 maj det aktuella året, ligger utanför ett fördefinierat intervall. Under det första år som reserven används ska den första justeringen av auktionsvolymerna göras under perioden 1 januari–1 september 2019.

| (3) | I beslut (EU) 2015/1814 föreskrivs också att 900 miljoner utsläppsrätter som enligt de ursprungliga planerna skulle återinföras under 2019 och 2020, såsom fastställs genom kommissionens förordning (EU) nr 176/2014 (4), inte längre ska auktioneras ut, utan i stället placeras i reserven. I beslut (EU) 2015/1814 föreskrivs vidare att de utsläppsrätter som inte tilldelats från reserven för nya deltagare, eller som inte tilldelats anläggningar på grund av stängning eller delvis upphörande i enlighet med artikel 10a.7, 10a.19 och 10a.20 i direktiv 2003/87/EG, ska placeras i reserven 2020 i stället för att auktioneras ut. |
| --- | --- |

(3)

I beslut (EU) 2015/1814 föreskrivs också att 900 miljoner utsläppsrätter som enligt de ursprungliga planerna skulle återinföras under 2019 och 2020, såsom fastställs genom kommissionens förordning (EU) nr 176/2014 (4), inte längre ska auktioneras ut, utan i stället placeras i reserven. I beslut (EU) 2015/1814 föreskrivs vidare att de utsläppsrätter som inte tilldelats från reserven för nya deltagare, eller som inte tilldelats anläggningar på grund av stängning eller delvis upphörande i enlighet med artikel 10a.7, 10a.19 och 10a.20 i direktiv 2003/87/EG, ska placeras i reserven 2020 i stället för att auktioneras ut.

| (4) | Enligt beslut (EU) 2015/1814 ska auktionskalendrarna för den gemensamma auktionsplattformen och, i tillämpliga fall, för fristående plattformar anpassas för att beakta den volym utsläppsrätter som placeras i eller som ska tas ut från reserven. |
| --- | --- |

(4)

Enligt beslut (EU) 2015/1814 ska auktionskalendrarna för den gemensamma auktionsplattformen och, i tillämpliga fall, för fristående plattformar anpassas för att beakta den volym utsläppsrätter som placeras i eller som ska tas ut från reserven.

| (5) | För att skapa klarhet och visshet för marknadsaktörerna om de volymer utsläppsrätter som ska auktioneras ut inom en period på minst 12 månader, bör de ändringar av auktionskalendern för ett visst år som härrör från tillämpningen av beslut (EU) 2015/1814 göras i samband med att auktionskalendern fastställs och offentliggörsför det påföljande året. Dessutom, för att säkerställa ett smidigt genomförande av anpassningarna av auktionsvolymerna och undvika negativa effekter på auktionerna, bör marknadsaktörerna i god tid informeras om hur beslut (EU) 2015/1814 påverkar auktionsvolymerna för de kommande 12 månaderna. Följaktligen bör de relevanta ändringarna av auktionskalendrarna för ett visst år och av auktionskalendrarna för det påföljande året offentliggöras i god tid före den 1 september ett visst år när de relevanta ändringarna av auktionsvolymerna kommer att börja gälla. |
| --- | --- |

(5)

För att skapa klarhet och visshet för marknadsaktörerna om de volymer utsläppsrätter som ska auktioneras ut inom en period på minst 12 månader, bör de ändringar av auktionskalendern för ett visst år som härrör från tillämpningen av beslut (EU) 2015/1814 göras i samband med att auktionskalendern fastställs och offentliggörsför det påföljande året. Dessutom, för att säkerställa ett smidigt genomförande av anpassningarna av auktionsvolymerna och undvika negativa effekter på auktionerna, bör marknadsaktörerna i god tid informeras om hur beslut (EU) 2015/1814 påverkar auktionsvolymerna för de kommande 12 månaderna. Följaktligen bör de relevanta ändringarna av auktionskalendrarna för ett visst år och av auktionskalendrarna för det påföljande året offentliggöras i god tid före den 1 september ett visst år när de relevanta ändringarna av auktionsvolymerna kommer att börja gälla.

| (6) | Artikel 1.5 och 1.8 i beslut (EU) 2015/1814 innehåller undantag från de allmänna reglerna för hur reserven fungerar när det gäller de 10 % av den totala kvantiteten utsläppsrätter för auktionering som ska fördelas mellan vissa medlemsstater av solidaritetsskäl i enlighet med artikel 10.2 b i direktiv 2003/87/EG. Därför ska medlemsstaternas andelar av de utsläppsrätter som auktioneras ut för ett visst år fastställas även i enlighet med bestämmelserna i artikel 1.5 andra stycket och artikel 1.8 i beslut (EU) 2015/1814 när det gäller de särskilda regler för fastställandet av medlemsstaternas andelar som bidrar till placeringen av utsläppsrätter i reserven fram till slutet av 2025 och det påföljande uttaget av utsläppsrätter från reserven. |
| --- | --- |

(6)

Artikel 1.5 och 1.8 i beslut (EU) 2015/1814 innehåller undantag från de allmänna reglerna för hur reserven fungerar när det gäller de 10 % av den totala kvantiteten utsläppsrätter för auktionering som ska fördelas mellan vissa medlemsstater av solidaritetsskäl i enlighet med artikel 10.2 b i direktiv 2003/87/EG. Därför ska medlemsstaternas andelar av de utsläppsrätter som auktioneras ut för ett visst år fastställas även i enlighet med bestämmelserna i artikel 1.5 andra stycket och artikel 1.8 i beslut (EU) 2015/1814 när det gäller de särskilda regler för fastställandet av medlemsstaternas andelar som bidrar till placeringen av utsläppsrätter i reserven fram till slutet av 2025 och det påföljande uttaget av utsläppsrätter från reserven.

| (7) | I artikel 60.1 i förordning (EU) nr 1031/2010 föreskrivs att en icke uttömmande förteckning över icke-konfidentiell information ska offentliggöras på en särskild aktuell auktionswebbplats som underhålls av den berörda auktionsplattformen. Förteckningen över personer som har möjlighet att delta som budgivare i auktionerna bör anses utgöra en icke-konfidentiell information av relevans för auktionerna på en viss auktionsplattform. |
| --- | --- |

(7)

I artikel 60.1 i förordning (EU) nr 1031/2010 föreskrivs att en icke uttömmande förteckning över icke-konfidentiell information ska offentliggöras på en särskild aktuell auktionswebbplats som underhålls av den berörda auktionsplattformen. Förteckningen över personer som har möjlighet att delta som budgivare i auktionerna bör anses utgöra en icke-konfidentiell information av relevans för auktionerna på en viss auktionsplattform.

| (8) | Förordning (EU) nr 1031/2010 innehåller flera inkonsekvenser som härrör från tidigare ändringar av förordningen, och dessa bör korrigeras. Särskilt bör artikel 10.3 ändras för att förtydliga att beräkningen av den volym utsläppsrätter som ska auktioneras ut varje år tar hänsyn till eventuella justeringar i enlighet med artiklarna 24 och 27 i direktiv 2003/87/EG. Genom kommissionens förordning (EU) nr 1143/2013 (5) infördes i förordning (EU) nr 1031/2010 regeln att ett företag får utses som auktionsplattform endast om det auktoriserats som en reglerad marknad vars operatör organiserar en andrahandsmarknad för utsläppsrätter eller utsläppsrättsderivat. För att säkerställa överensstämmelse med denna regel är det nödvändigt att ändra artiklarna 19, 20 och 35 i förordning (EU) nr 1031/2010. |
| --- | --- |

(8)

Förordning (EU) nr 1031/2010 innehåller flera inkonsekvenser som härrör från tidigare ändringar av förordningen, och dessa bör korrigeras. Särskilt bör artikel 10.3 ändras för att förtydliga att beräkningen av den volym utsläppsrätter som ska auktioneras ut varje år tar hänsyn till eventuella justeringar i enlighet med artiklarna 24 och 27 i direktiv 2003/87/EG. Genom kommissionens förordning (EU) nr 1143/2013 (5) infördes i förordning (EU) nr 1031/2010 regeln att ett företag får utses som auktionsplattform endast om det auktoriserats som en reglerad marknad vars operatör organiserar en andrahandsmarknad för utsläppsrätter eller utsläppsrättsderivat. För att säkerställa överensstämmelse med denna regel är det nödvändigt att ändra artiklarna 19, 20 och 35 i förordning (EU) nr 1031/2010.

| (9) | I enlighet med artikel 30.4 i förordning (EU) nr 1031/2010 underrättade Förenade kungariket den 18 februari 2011 kommissionen om sitt beslut att inte delta i den gemensamma åtgärden enligt artikel 26.1 och 26.2 i den förordningen, utan i stället förordna en egen auktionsplattform. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 30.4 i förordning (EU) nr 1031/2010 underrättade Förenade kungariket den 18 februari 2011 kommissionen om sitt beslut att inte delta i den gemensamma åtgärden enligt artikel 26.1 och 26.2 i den förordningen, utan i stället förordna en egen auktionsplattform.

| (10) | Den 30 april 2012 underrättade Förenade kungariket kommissionen om sin avsikt att förordna ICE Futures Europe (nedan kallad ICE) som en auktionsplattform som avses i artikel 30.1 i förordning (EU) nr 1031/2010. Förordnandetiden och de tillämpliga villkoren för ICE som auktionsplattform för Förenade kungariket under perioden 10 november 2012–9 november 2017 infördes i bilaga III till förordning (EU) nr 1031/2010 genom kommissionens förordning (EU) nr 1042/2012 (6). |
| --- | --- |

(10)

Den 30 april 2012 underrättade Förenade kungariket kommissionen om sin avsikt att förordna ICE Futures Europe (nedan kallad ICE) som en auktionsplattform som avses i artikel 30.1 i förordning (EU) nr 1031/2010. Förordnandetiden och de tillämpliga villkoren för ICE som auktionsplattform för Förenade kungariket under perioden 10 november 2012–9 november 2017 infördes i bilaga III till förordning (EU) nr 1031/2010 genom kommissionens förordning (EU) nr 1042/2012 (6).

| (11) | Den 16 november 2016 underrättade Förenade kungariket kommissionen om sin avsikt att förordna ICE som sin andra auktionsplattform i enlighet med artikel 30.1 i förordning (EU) nr 1031/2010. Enligt underrättelsen är tiden och kraven för ICE:s förordnande desamma som anmäldes den 30 april 2012 och de regler för ICE:s värdepappersbörs som gäller för auktionerna har ändrats för att säkerställa överensstämmelse med villkoren och skyldigheterna för dess förteckning i bilaga III till förordning (EU) nr 1031/2010, i enlighet med punkt 6 i avsnittet om skyldigheter i tabellen för auktionsplattformar som förordnats av Förenade kungariket i den bilagan. Dessutom, efter en begäran från kommissionen, har Förenade kungariket också lämnat ytterligare information och klargöranden för att komplettera underrättelsen i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Den 16 november 2016 underrättade Förenade kungariket kommissionen om sin avsikt att förordna ICE som sin andra auktionsplattform i enlighet med artikel 30.1 i förordning (EU) nr 1031/2010. Enligt underrättelsen är tiden och kraven för ICE:s förordnande desamma som anmäldes den 30 april 2012 och de regler för ICE:s värdepappersbörs som gäller för auktionerna har ändrats för att säkerställa överensstämmelse med villkoren och skyldigheterna för dess förteckning i bilaga III till förordning (EU) nr 1031/2010, i enlighet med punkt 6 i avsnittet om skyldigheter i tabellen för auktionsplattformar som förordnats av Förenade kungariket i den bilagan. Dessutom, efter en begäran från kommissionen, har Förenade kungariket också lämnat ytterligare information och klargöranden för att komplettera underrättelsen i enlighet med detta.

| (12) | För att säkerställa att det föreslagna förordnandet av ICE som Förenade kungarikets andra auktionsplattform som avses i artikel 30.1 i förordning (EU) nr 1031/2010, och i synnerhet reglerna för ICE:s värdepappersbörs, uppfyller kraven i den förordningen och är förenliga med artikel 10.4 andra stycket i direktiv 2003/87/EG, är det lämpligt att utvidga de villkor och skyldigheter för ICE som anges i bilaga III till förordning (EU) nr 1031/2010för förteckningen av ICE som Förenade kungarikets andra fristående auktionsplattform, med de anpassningar som är nödvändiga för att se till att deras mål uppnås, med beaktande av de särskilda villkoren för genomförandet som anges i de tillämpliga reglerna för ICE:s värdepappersbörs. |
| --- | --- |

(12)

För att säkerställa att det föreslagna förordnandet av ICE som Förenade kungarikets andra auktionsplattform som avses i artikel 30.1 i förordning (EU) nr 1031/2010, och i synnerhet reglerna för ICE:s värdepappersbörs, uppfyller kraven i den förordningen och är förenliga med artikel 10.4 andra stycket i direktiv 2003/87/EG, är det lämpligt att utvidga de villkor och skyldigheter för ICE som anges i bilaga III till förordning (EU) nr 1031/2010för förteckningen av ICE som Förenade kungarikets andra fristående auktionsplattform, med de anpassningar som är nödvändiga för att se till att deras mål uppnås, med beaktande av de särskilda villkoren för genomförandet som anges i de tillämpliga reglerna för ICE:s värdepappersbörs.

| (13) | Förordning (EU) nr 1031/2010 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

Förordning (EU) nr 1031/2010 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för klimatförändringar. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för klimatförändringar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) nr 1031/2010 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 10 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ändras på följande sätt:






  i) | Första och andra styckena ska ersättas med följande:

  ”2.   Den volym utsläppsrätter som omfattas av kapitel III i direktiv 2003/87/EG och som ska auktioneras ut under 2013 och 2014 ska vara den kvantitet utsläppsrätter som fastställs enligt artiklarna 9 och 9a i samma direktiv för det berörda året, minus den tilldelning som ska göras gratis i enlighet med artiklarna 10a.7 och 11.2 i samma direktiv, minus hälften av den totala volymen av alla utsläppsrätter som auktioneras ut under 2012.
  Den volym utsläppsrätter som omfattas av kapitel III i direktiv 2003/87/EG och som ska auktioneras ut varje kalenderår under perioden 2015–2018 ska vara den kvantitet utsläppsrätter som fastställs enligt artiklarna 9 och 9a i samma direktiv för det berörda året, minus den tilldelning som ska göras gratis i enlighet med artiklarna 10a.7 och 11.2 i samma direktiv.” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 10 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ändras på följande sätt:

i)

Första och andra styckena ska ersättas med följande:

”2.   Den volym utsläppsrätter som omfattas av kapitel III i direktiv 2003/87/EG och som ska auktioneras ut under 2013 och 2014 ska vara den kvantitet utsläppsrätter som fastställs enligt artiklarna 9 och 9a i samma direktiv för det berörda året, minus den tilldelning som ska göras gratis i enlighet med artiklarna 10a.7 och 11.2 i samma direktiv, minus hälften av den totala volymen av alla utsläppsrätter som auktioneras ut under 2012.

Den volym utsläppsrätter som omfattas av kapitel III i direktiv 2003/87/EG och som ska auktioneras ut varje kalenderår under perioden 2015–2018 ska vara den kvantitet utsläppsrätter som fastställs enligt artiklarna 9 och 9a i samma direktiv för det berörda året, minus den tilldelning som ska göras gratis i enlighet med artiklarna 10a.7 och 11.2 i samma direktiv.”

| ii) | Femte stycket ska ersättas med följande:
  ”Den volym utsläppsrätter som omfattas av kapitel III i direktiv 2003/87/EG och som ska auktioneras ut från och med 2019 ska vara den kvantitet som fastställs i enlighet med artikel 10.1 och 10.1a i samma direktiv.” |
| --- | --- |

ii)

Femte stycket ska ersättas med följande:

”Den volym utsläppsrätter som omfattas av kapitel III i direktiv 2003/87/EG och som ska auktioneras ut från och med 2019 ska vara den kvantitet som fastställs i enlighet med artikel 10.1 och 10.1a i samma direktiv.”

| iii) | Nionde stycket ska ersättas med följande:
  ”Utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/1814 (*1) ska den volym utsläppsrätter som omfattas av kapitel III i direktiv 2003/87/EG och som ska auktioneras ut under det sista året av varje handelsperiod fastställas med hänsyn till eventuellt nedlagd verksamhet vid en anläggning i enlighet med artikel 10a.19 i samma direktiv, till eventuell anpassning av antalet utsläppsrätter som ska tilldelas gratis enligt artikel 10a.20 i samma direktiv samt till kvarvarande utsläppsrätter i den reserv för nya deltagare som föreskrivs i artikel 10a.7 i samma direktiv.

  (*1)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/1814 av den 6 oktober 2015 om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem och om ändring av direktiv 2003/87/EG (EUT L 264, 9.10.2015, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

iii)

Nionde stycket ska ersättas med följande:

”Utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/1814 (*1) ska den volym utsläppsrätter som omfattas av kapitel III i direktiv 2003/87/EG och som ska auktioneras ut under det sista året av varje handelsperiod fastställas med hänsyn till eventuellt nedlagd verksamhet vid en anläggning i enlighet med artikel 10a.19 i samma direktiv, till eventuell anpassning av antalet utsläppsrätter som ska tilldelas gratis enligt artikel 10a.20 i samma direktiv samt till kvarvarande utsläppsrätter i den reserv för nya deltagare som föreskrivs i artikel 10a.7 i samma direktiv.

*1

(*1)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/1814 av den 6 oktober 2015 om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem och om ändring av direktiv 2003/87/EG (EUT L 264, 9.10.2015, s. 1).”
  "

*1

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Den volym utsläppsrätter som omfattas av kapitel III i direktiv 2003/87/EG och som ska auktioneras ut varje kalenderår från och med 2013 ska baseras på bilaga I och på den uppskattade kvantitet utsläppsrätter som ska auktioneras ut enligt vad kommissionen har fastställt och offentliggjort i enlighet med artikel 10.1 i det direktivet eller på den senaste ändringen av kommissionens ursprungliga uppskattning, som offentliggjorts senast den 31 januari föregående år, varvid hänsyn i tillämpliga fall ska tas till beslut (EU) 2015/1814 och i möjligaste mån till eventuella gratis tilldelningar av utsläppsrätter som en medlemsstat gör under en övergångsperiod och som dragits av eller ska dras av från den mängd utsläppsrätter som den berörda medlemsstaten annars skulle auktionera ut i enlighet med artikel 10.2 i direktiv 2003/87/EG så som anges i artikel 10c.2 i det direktivet, och eventuella justeringar i enlighet med artiklarna 24 och 27 i det direktivet.
  Utan att det påverkar tillämpningen av beslut (EU) 2015/1814 ska eventuella senare ändringar av volymen utsläppsrätter som ska auktioneras ut under ett visst kalenderår beaktas vid fastställandet av den volym utsläppsrätter som ska auktioneras ut under nästa kalenderår.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Den volym utsläppsrätter som omfattas av kapitel III i direktiv 2003/87/EG och som ska auktioneras ut varje kalenderår från och med 2013 ska baseras på bilaga I och på den uppskattade kvantitet utsläppsrätter som ska auktioneras ut enligt vad kommissionen har fastställt och offentliggjort i enlighet med artikel 10.1 i det direktivet eller på den senaste ändringen av kommissionens ursprungliga uppskattning, som offentliggjorts senast den 31 januari föregående år, varvid hänsyn i tillämpliga fall ska tas till beslut (EU) 2015/1814 och i möjligaste mån till eventuella gratis tilldelningar av utsläppsrätter som en medlemsstat gör under en övergångsperiod och som dragits av eller ska dras av från den mängd utsläppsrätter som den berörda medlemsstaten annars skulle auktionera ut i enlighet med artikel 10.2 i direktiv 2003/87/EG så som anges i artikel 10c.2 i det direktivet, och eventuella justeringar i enlighet med artiklarna 24 och 27 i det direktivet.

Utan att det påverkar tillämpningen av beslut (EU) 2015/1814 ska eventuella senare ändringar av volymen utsläppsrätter som ska auktioneras ut under ett visst kalenderår beaktas vid fastställandet av den volym utsläppsrätter som ska auktioneras ut under nästa kalenderår.”

| c) | Punkt 4 ska ersättas med följande:

  ”4.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10a.7 i direktiv 2003/87/EG ska varje medlemsstats andel av de utsläppsrätter som omfattas av kapitel III i det direktivet som ska auktioneras ut ett visst kalenderår vara den andel som fastställs enligt artikel 10.2 i samma direktiv, med hänsyn tagen till eventuell gratis tilldelning som medlemsstaten gör under en övergångsperiod enligt artikel 10c i direktiv 2003/87/EG under det kalenderåret, eventuella utsläppsrätter som ska auktioneras ut av den medlemsstaten under samma kalenderår enligt artikel 24 i det direktivet, samt de utsläppsrätter som ska placeras i eller tas ut från reserven för marknadsstabilitet i enlighet med artikel 1.5 andra stycket och artikel 1.8 i beslut (EU) 2015/1814.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10a.7 i direktiv 2003/87/EG ska varje medlemsstats andel av de utsläppsrätter som omfattas av kapitel III i det direktivet som ska auktioneras ut ett visst kalenderår vara den andel som fastställs enligt artikel 10.2 i samma direktiv, med hänsyn tagen till eventuell gratis tilldelning som medlemsstaten gör under en övergångsperiod enligt artikel 10c i direktiv 2003/87/EG under det kalenderåret, eventuella utsläppsrätter som ska auktioneras ut av den medlemsstaten under samma kalenderår enligt artikel 24 i det direktivet, samt de utsläppsrätter som ska placeras i eller tas ut från reserven för marknadsstabilitet i enlighet med artikel 1.5 andra stycket och artikel 1.8 i beslut (EU) 2015/1814.”

| 2. | I artikel 11 ska punkt 1 ersättas med följande:

  ”1.   De auktionsplattformar som har förordnats enligt artikel 26.1 eller 26.2 i denna förordning ska fastställa och offentliggöra budgivningsperioder, enskilda volymer och auktionsdatum, samt auktionsprodukt, betalnings- och leveransdatum för de utsläppsrätter som omfattas av kapitel III i direktiv 2003/87/EG och som ska auktioneras ut i enskilda auktioner varje kalenderår, senast den 30 juni föregående år eller så snart därefter det är praktiskt möjligt, efter att ha samrått med kommissionen och fått kommissionens yttrande. De berörda auktionsplattformarna ska i största möjliga utsträckning beakta kommissionens yttrande.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 11 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   De auktionsplattformar som har förordnats enligt artikel 26.1 eller 26.2 i denna förordning ska fastställa och offentliggöra budgivningsperioder, enskilda volymer och auktionsdatum, samt auktionsprodukt, betalnings- och leveransdatum för de utsläppsrätter som omfattas av kapitel III i direktiv 2003/87/EG och som ska auktioneras ut i enskilda auktioner varje kalenderår, senast den 30 juni föregående år eller så snart därefter det är praktiskt möjligt, efter att ha samrått med kommissionen och fått kommissionens yttrande. De berörda auktionsplattformarna ska i största möjliga utsträckning beakta kommissionens yttrande.”

| 3. | I artikel 14 ska punkt 1 ändras på följande sätt:






  a) | Led k ska ersättas med följande:






  ”k) | Om en auktionsplattform måste undvika att genomföra en auktion som bryter mot denna förordning eller direktiv 2003/87/EG.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

I artikel 14 ska punkt 1 ändras på följande sätt:

a)

Led k ska ersättas med följande:

”k)

Om en auktionsplattform måste undvika att genomföra en auktion som bryter mot denna förordning eller direktiv 2003/87/EG.”

| b) | Följande led ska läggas till som led l:






  ”l) | Anpassningar som är nödvändiga enligt beslut (EU) 2015/1814 som ska fastställas och offentliggöras senast den 15 juli det aktuella året, eller så snart därefter det är praktiskt möjligt.” |
| --- | --- | --- |

b)

Följande led ska läggas till som led l:

”l)

Anpassningar som är nödvändiga enligt beslut (EU) 2015/1814 som ska fastställas och offentliggöras senast den 15 juli det aktuella året, eller så snart därefter det är praktiskt möjligt.”

| 4. | Artikel 19 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Medlemmar eller deltagare i den andrahandsmarknad som organiseras av en auktionsplattform som förordnats i enlighet med artikel 26.1 eller 30.1 och som är behöriga personer enligt artikel 18.1 eller 18.2 ska få tillstånd att lägga bud direkt i de auktioner som genomförs av den auktionsplattformen utan några ytterligare krav för tillträde, under förutsättning att samtliga följande villkor uppfylls:






  a) | Kraven för tillstånd för medlemmar eller deltagare att handla med utsläppsrätter via den andrahandsmarknad som organiseras av den auktionsplattform som förordnats enligt artikel 26.1 eller artikel 30.1 ska vara minst lika stränga som de som anges i punkt 2 i denna artikel. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Artikel 19 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemmar eller deltagare i den andrahandsmarknad som organiseras av en auktionsplattform som förordnats i enlighet med artikel 26.1 eller 30.1 och som är behöriga personer enligt artikel 18.1 eller 18.2 ska få tillstånd att lägga bud direkt i de auktioner som genomförs av den auktionsplattformen utan några ytterligare krav för tillträde, under förutsättning att samtliga följande villkor uppfylls:

a)

Kraven för tillstånd för medlemmar eller deltagare att handla med utsläppsrätter via den andrahandsmarknad som organiseras av den auktionsplattform som förordnats enligt artikel 26.1 eller artikel 30.1 ska vara minst lika stränga som de som anges i punkt 2 i denna artikel.

| b) | Den auktionsplattform som förordnats enligt artikel 26.1 eller artikel 30.1 ska ta emot all ytterligare information som krävs för att kontrollera uppfyllandet av alla krav som anges i punkt 2 i denna artikel som inte har kontrollerats tidigare.” |
| --- | --- |

b)

Den auktionsplattform som förordnats enligt artikel 26.1 eller artikel 30.1 ska ta emot all ytterligare information som krävs för att kontrollera uppfyllandet av alla krav som anges i punkt 2 i denna artikel som inte har kontrollerats tidigare.”

| b) | I punkt 2 ska andra stycket utgå. |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 ska andra stycket utgå.

| 5. | I artikel 20.1 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Medlemmar eller deltagare i den andrahandsmarknad som organiseras av den berörda auktionsplattformen som uppfyller kraven i artikel 19.1 ska få tillstånd att lägga bud utan att ansöka enligt första stycket i den här punkten.” |
| --- | --- |

5.

I artikel 20.1 ska andra stycket ersättas med följande:

”Medlemmar eller deltagare i den andrahandsmarknad som organiseras av den berörda auktionsplattformen som uppfyller kraven i artikel 19.1 ska få tillstånd att lägga bud utan att ansöka enligt första stycket i den här punkten.”

| 6. | I artikel 30.6 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | De närmare operativa bestämmelser som skulle reglera den auktionsprocess som ska genomföras av den eller de auktionsplattformar som medlemsstaten föreslår att förordna, inklusive avtalsbestämmelserna om förordnande av den berörda auktionsplattformen och alla clearingsystem och avvecklingssystem som är kopplade till den föreslagna auktionsplattformen, med angivelse av villkor och bestämmelser som styr avgifters struktur och nivå, hantering av säkerheter, betalning och leverans.” |
| --- | --- | --- |

6.

I artikel 30.6 ska led b ersättas med följande:

”b)

De närmare operativa bestämmelser som skulle reglera den auktionsprocess som ska genomföras av den eller de auktionsplattformar som medlemsstaten föreslår att förordna, inklusive avtalsbestämmelserna om förordnande av den berörda auktionsplattformen och alla clearingsystem och avvecklingssystem som är kopplade till den föreslagna auktionsplattformen, med angivelse av villkor och bestämmelser som styr avgifters struktur och nivå, hantering av säkerheter, betalning och leverans.”

| 7. | Artikel 32 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Den volym utsläppsrätter som omfattas av kapitel III i direktiv 2003/87/EG och som auktioneras ut i enskilda auktioner som genomförs av en auktionsplattform som har förordnats enligt artikel 30.1 eller 30.2 i denna förordning ska vara högst 20 miljoner utsläppsrätter och minst 3,5 miljoner utsläppsrätter, utom när den totala volym utsläppsrätter som omfattas av kapitel III i direktiv 2003/87/EG som ska auktioneras ut av den förordnande medlemsstaten är mindre än 3,5 miljoner för ett visst kalenderår, då utsläppsrätterna ska auktioneras ut i en enda auktion per kalenderår. Den volym utsläppsrätter som omfattas av kapitel III i direktiv 2003/87/EG och som auktioneras ut vid en enskild auktion som genomförs av dessa auktionsplattformar ska emellertid vara minst 1,5 miljoner utsläppsrätter under de respektive tolvmånadersperioderna när ett antal utsläppsrätter ska dras av från den volym utsläppsrätter som ska auktioneras ut i enlighet med artikel 1.5 i beslut (EU) 2015/1814.” |
| --- | --- | --- |

7.

Artikel 32 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Den volym utsläppsrätter som omfattas av kapitel III i direktiv 2003/87/EG och som auktioneras ut i enskilda auktioner som genomförs av en auktionsplattform som har förordnats enligt artikel 30.1 eller 30.2 i denna förordning ska vara högst 20 miljoner utsläppsrätter och minst 3,5 miljoner utsläppsrätter, utom när den totala volym utsläppsrätter som omfattas av kapitel III i direktiv 2003/87/EG som ska auktioneras ut av den förordnande medlemsstaten är mindre än 3,5 miljoner för ett visst kalenderår, då utsläppsrätterna ska auktioneras ut i en enda auktion per kalenderår. Den volym utsläppsrätter som omfattas av kapitel III i direktiv 2003/87/EG och som auktioneras ut vid en enskild auktion som genomförs av dessa auktionsplattformar ska emellertid vara minst 1,5 miljoner utsläppsrätter under de respektive tolvmånadersperioderna när ett antal utsläppsrätter ska dras av från den volym utsläppsrätter som ska auktioneras ut i enlighet med artikel 1.5 i beslut (EU) 2015/1814.”

| b) | I punkt 4 ska första stycket ersättas med följande:

  ”4.   De auktionsplattformar som har förordnats enligt artikel 30.1 eller 30.2 i denna förordning ska fastställa och offentliggöra budgivningsperioder, enskilda volymer och auktionsdatum, samt auktionsprodukt, betalnings- och leveransdatum för de utsläppsrätter som ska auktioneras ut i enskilda auktioner varje år, för dem som omfattas av kapitel II i direktiv 2003/87/EG senast den 31 oktober föregående år eller så snart därefter det är praktiskt möjligt, och för dem som omfattas av kapitel III i samma direktiv senast den 15 juli året innan eller så snart därefter det är praktiskt möjligt. De berörda auktionsplattformarna ska inte göra sina fastställanden och offentliggöranden innan de auktionsplattformar som förordnats enligt artikel 26.1 eller 26.2 i denna förordning gör sina fastställanden och offentliggöranden enligt artiklarna 11.1 och 13.1 i denna förordning, utom i fall ingen sådan auktionsplattform ännu har förordnats. De berörda auktionsplattformarna ska inte göra sina fastställanden och offentliggöranden innan de har samrått med kommissionen och fått dennas yttrande. De berörda auktionsplattformarna ska i största möjliga utsträckning beakta kommissionens yttrande.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 4 ska första stycket ersättas med följande:

”4.   De auktionsplattformar som har förordnats enligt artikel 30.1 eller 30.2 i denna förordning ska fastställa och offentliggöra budgivningsperioder, enskilda volymer och auktionsdatum, samt auktionsprodukt, betalnings- och leveransdatum för de utsläppsrätter som ska auktioneras ut i enskilda auktioner varje år, för dem som omfattas av kapitel II i direktiv 2003/87/EG senast den 31 oktober föregående år eller så snart därefter det är praktiskt möjligt, och för dem som omfattas av kapitel III i samma direktiv senast den 15 juli året innan eller så snart därefter det är praktiskt möjligt. De berörda auktionsplattformarna ska inte göra sina fastställanden och offentliggöranden innan de auktionsplattformar som förordnats enligt artikel 26.1 eller 26.2 i denna förordning gör sina fastställanden och offentliggöranden enligt artiklarna 11.1 och 13.1 i denna förordning, utom i fall ingen sådan auktionsplattform ännu har förordnats. De berörda auktionsplattformarna ska inte göra sina fastställanden och offentliggöranden innan de har samrått med kommissionen och fått dennas yttrande. De berörda auktionsplattformarna ska i största möjliga utsträckning beakta kommissionens yttrande.”

| 8. | I artikel 35 ska punkt 1 ersättas med följande:

  ”1.   Auktioner ska endast genomföras på en auktionsplattform som auktoriserats som en reglerad marknad vars operatör organiserar en andrahandsmarknad för utsläppsrätter eller utsläppsrättsderivat.” |
| --- | --- |

8.

I artikel 35 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Auktioner ska endast genomföras på en auktionsplattform som auktoriserats som en reglerad marknad vars operatör organiserar en andrahandsmarknad för utsläppsrätter eller utsläppsrättsderivat.”

| 9. | I artikel 60.1 ska första stycket ersättas med följande:

  ”1.   Auktionsplattformen ska underhålla en särskild, aktuell auktionswebbplats och där offentliggöra all lagstiftning, all vägledning, alla riktlinjer, blanketter, handlingar, tillkännagivanden, inbegripet auktionskalendern, all annan icke-konfidentiell information som berör auktionerna på plattformen, inbegripet förteckningen över personer som har tillstånd att lägga bud i auktionerna, alla beslut, inbegripet eventuella beslut enligt artikel 57 om att införa en största budstorlek eller vidta andra korrigerande åtgärder för att minska en faktisk eller potentiell identifierbar risk för penningtvätt, finansiering av terrorism, brottsliga handlingar eller marknadsmissbruk på den plattformen.” |
| --- | --- |

9.

I artikel 60.1 ska första stycket ersättas med följande:

”1.   Auktionsplattformen ska underhålla en särskild, aktuell auktionswebbplats och där offentliggöra all lagstiftning, all vägledning, alla riktlinjer, blanketter, handlingar, tillkännagivanden, inbegripet auktionskalendern, all annan icke-konfidentiell information som berör auktionerna på plattformen, inbegripet förteckningen över personer som har tillstånd att lägga bud i auktionerna, alla beslut, inbegripet eventuella beslut enligt artikel 57 om att införa en största budstorlek eller vidta andra korrigerande åtgärder för att minska en faktisk eller potentiell identifierbar risk för penningtvätt, finansiering av terrorism, brottsliga handlingar eller marknadsmissbruk på den plattformen.”

| 10. | Bilaga III ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

10.

Bilaga III ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen.

| 11. | Bilaga IV ska ersättas med texten i bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

11.

Bilaga IV ska ersättas med texten i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 oktober 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 275, 25.10.2003, s. 32.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 1031/2010 av den 12 november 2010 om tidsschema, administration och andra aspekter av auktionering av utsläppsrätter för växthusgaser i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (EUT L 302, 18.11.2010, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/1814 av den 6 oktober 2015 om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem och om ändring av direktiv 2003/87/EG (EUT L 264, 9.10.2015, s. 1).

3

(4)  Kommissionens förordning (EU) nr 176/2014 av den 25 februari 2014 om ändring av förordning (EU) nr 1031/2010 särskilt i syfte att fastställa vilka volymer utsläppsrätter för växthusgaser som ska auktioneras ut 2013–2020 (EUT L 56, 26.2.2014, s. 11).

4

(5)  Kommissionens förordning (EU) nr 1143/2013 av den 13 november 2013 om ändring av förordning (EU) nr 1031/2010 om tidsschema, administration och andra aspekter av auktionering av utsläppsrätter för växthusgaser i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen, särskilt för att förteckna en auktionsplattform som ska förordnas av Tyskland (EUT L 303, 14.11.2013, s. 10).

5

(6)  Kommissionens förordning (EU) nr 1042/2012 av den 7 november 2012 om ändring av förordning (EU) nr 1031/2010 för att förteckna en auktionsplattform som ska förordnas av Förenade kungariket (EUT L 310, 9.11.2012, s. 19).

6

---

BILAGA I

I bilaga III till förordning (EU) nr 1031/2010 ska följande del 4 läggas till:

| ”Auktionsplattformar som förordnats av Förenade kungariket |
| --- |
| 4 | Auktionsplattform | ICE Futures Europe (ICE) |
| | Rättslig grund | Artikel 30.1 |
| | Förordnandetid | Från och med tidigast den 10 november 2017 till och med senast den 9 november 2022, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 30.5 andra stycket. |
| | Definitioner | Vid tillämpning av de villkor och skyldigheter som gäller för ICE ska följande definitioner gälla:
  a)   regler för ICE:s värdepappersbörs: ICE:s föreskrifter, särskilt avtalsregler och avtalsförfaranden i samband med ICE Futures EUA Auction Contract och ICE Futures EUAA Auction Contract.
  b)   medlem i värdepappersbörs: en medlem enligt avsnitt A.1 av reglerna för ICE:s värdepappersbörs.
  c)   kund: en kund till en medlem i en värdepappersbörs, samt kunder längre ned i kedjan, som underlättar för personer att lägga bud och agerar på uppdrag av budgivare. |
| | Villkor | Tillträde till auktionerna ska inte förutsätta medlemskap i en värdepappersbörs eller deltagande på den andrahandsmarknad som organiseras av ICE eller någon annan handelsplats som drivs av ICE eller tredje part. |
| | Skyldigheter | 1. | ICE ska kräva att varje beslut som har fattats av medlemmarna i ICE:s värdepappersbörs eller deras kunder om att bevilja tillstånd att lägga bud i auktioner, dra in eller tillfälligt upphäva sådana tillstånd, oberoende av om beslutet endast avser ett tillstånd att lägga bud i auktionen eller både ett tillstånd att lägga bud i auktionerna och bli medlem eller deltagare i andrahandsmarknaden, meddelas ICE av de medlemmar i värdepappersbörsen eller deras kunder som fattar sådana beslut på följande sätt:






  a) | Vid beslut om att avslå ansökan om tillstånd att lägga bud och beslut om att dra in eller tillfälligt upphäva tillträdet till auktioner, på individuell basis och utan dröjsmål. |

”Auktionsplattformar som förordnats av Förenade kungariket

4

Auktionsplattform

ICE Futures Europe (ICE)

Rättslig grund

Artikel 30.1

Förordnandetid

Från och med tidigast den 10 november 2017 till och med senast den 9 november 2022, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 30.5 andra stycket.

Definitioner

Vid tillämpning av de villkor och skyldigheter som gäller för ICE ska följande definitioner gälla:

a)   regler för ICE:s värdepappersbörs: ICE:s föreskrifter, särskilt avtalsregler och avtalsförfaranden i samband med ICE Futures EUA Auction Contract och ICE Futures EUAA Auction Contract.

b)   medlem i värdepappersbörs: en medlem enligt avsnitt A.1 av reglerna för ICE:s värdepappersbörs.

c)   kund: en kund till en medlem i en värdepappersbörs, samt kunder längre ned i kedjan, som underlättar för personer att lägga bud och agerar på uppdrag av budgivare.

Villkor

Tillträde till auktionerna ska inte förutsätta medlemskap i en värdepappersbörs eller deltagande på den andrahandsmarknad som organiseras av ICE eller någon annan handelsplats som drivs av ICE eller tredje part.

Skyldigheter

1.

ICE ska kräva att varje beslut som har fattats av medlemmarna i ICE:s värdepappersbörs eller deras kunder om att bevilja tillstånd att lägga bud i auktioner, dra in eller tillfälligt upphäva sådana tillstånd, oberoende av om beslutet endast avser ett tillstånd att lägga bud i auktionen eller både ett tillstånd att lägga bud i auktionerna och bli medlem eller deltagare i andrahandsmarknaden, meddelas ICE av de medlemmar i värdepappersbörsen eller deras kunder som fattar sådana beslut på följande sätt:

a)

Vid beslut om att avslå ansökan om tillstånd att lägga bud och beslut om att dra in eller tillfälligt upphäva tillträdet till auktioner, på individuell basis och utan dröjsmål.

| b) | Vid andra beslut, på begäran. |
| --- | --- |

b)

Vid andra beslut, på begäran.

ICE ska se till att ett sådant beslut kan bli föremål för prövning av ICE med avseende på fullgörandet av de skyldigheter som åligger auktionsplattformen enligt förordning (EU) nr 1031/2010, och att medlemmarna i ICE:s värdepappersbörs eller deras kunder fogar sig efter resultaten av varje sådan undersökning av ICE. Detta kan innefatta, men inte begränsas till, alla tillämpliga regler för ICE:s värdepappersbörs, inklusive disciplinförfaranden, eller eventuella andra lämpliga åtgärder för att underlätta tillstånd att lägga bud i auktionerna.

| 2. | ICE ska utarbeta och underhålla på sin webbplats en heltäckande och aktuell förteckning över medlemmar i värdepappersbörsen eller deras kunder som är berättigade att underlätta tillstånd att lägga bud i Förenade kungarikets auktioner på ICE, och denna förteckning ska omfatta aktörer som endast ger tillträde till auktioner i enlighet med reglerna för ICE:s värdepappersbörs, och medlemmar i värdepappersbörsen eller deras kunder som ger tillstånd att lägga bud i auktionerna till personer som också kan vara medlemmar eller deltagare i andrahandsmarknaden.
  Dessutom ska ICE utarbeta och underhålla på sin webbplats en lättförståelig praktisk vägledning med information till små och medelstora företag och små utsläppare om vilka åtgärder de behöver vidta för att få tillträde till auktionerna via sådana medlemmar i värdepappersbörsen eller deras kunder. |
| --- | --- |

2.

ICE ska utarbeta och underhålla på sin webbplats en heltäckande och aktuell förteckning över medlemmar i värdepappersbörsen eller deras kunder som är berättigade att underlätta tillstånd att lägga bud i Förenade kungarikets auktioner på ICE, och denna förteckning ska omfatta aktörer som endast ger tillträde till auktioner i enlighet med reglerna för ICE:s värdepappersbörs, och medlemmar i värdepappersbörsen eller deras kunder som ger tillstånd att lägga bud i auktionerna till personer som också kan vara medlemmar eller deltagare i andrahandsmarknaden.

Dessutom ska ICE utarbeta och underhålla på sin webbplats en lättförståelig praktisk vägledning med information till små och medelstora företag och små utsläppare om vilka åtgärder de behöver vidta för att få tillträde till auktionerna via sådana medlemmar i värdepappersbörsen eller deras kunder.

| 3. | Alla avgifter och villkor som tillämpas av ICE och dess clearingsystem för personer med tillstånd att lägga bud eller för budgivare ska anges tydligt och lättbegripligt och vara allmänt tillgängliga på ICE:s webbplats, som ska hållas uppdaterad.
  ICE ska föreskriva att om ytterligare avgifter och villkor tillämpas av en medlem i värdepappersbörsen eller dess kund, för tillstånd att lägga bud, ska dessa avgifter och villkor också anges tydligt, lättfattligt och allmänt tillgängligt på tjänsteleverantörernas webbplatser med direkta hänvisningar till dessa webbplatser på ICE:s webbplats, varvid åtskillnad ska göras mellan avgifter och villkor som tillämpas för personer som endast har tillstånd att lägga bud i auktionerna, om dessa finns tillgängliga, och avgifter och villkor som tillämpas för personer som har tillstånd att lägga bud i auktionerna och som också är en medlem eller deltagare i andrahandsmarknaden. |
| --- | --- |

3.

Alla avgifter och villkor som tillämpas av ICE och dess clearingsystem för personer med tillstånd att lägga bud eller för budgivare ska anges tydligt och lättbegripligt och vara allmänt tillgängliga på ICE:s webbplats, som ska hållas uppdaterad.

ICE ska föreskriva att om ytterligare avgifter och villkor tillämpas av en medlem i värdepappersbörsen eller dess kund, för tillstånd att lägga bud, ska dessa avgifter och villkor också anges tydligt, lättfattligt och allmänt tillgängligt på tjänsteleverantörernas webbplatser med direkta hänvisningar till dessa webbplatser på ICE:s webbplats, varvid åtskillnad ska göras mellan avgifter och villkor som tillämpas för personer som endast har tillstånd att lägga bud i auktionerna, om dessa finns tillgängliga, och avgifter och villkor som tillämpas för personer som har tillstånd att lägga bud i auktionerna och som också är en medlem eller deltagare i andrahandsmarknaden.

| 4. | Utan att det påverkar tillämpningen av annan rättslig prövning ska ICE ge tillgång till ICE:s Complaints Resolution Procedures (förfaranden för klagomålshantering) för klagomål som kan uppstå i samband med beslut om beviljande av tillstånd att lägga bud i auktioner, beslut om att vägra att bevilja tillstånd att lägga bud i auktioner eller att dra in eller tillfälligt upphäva redan beviljade tillstånd att lägga bud, vilket anges specifikt i punkt 1, som fattas av medlemmar av ICE:s värdepappersbörs eller deras kunder, och alla sådana klagomål ska vara giltiga för behandling enligt ICE:s Complaints Resolution Procedures. |
| --- | --- |

4.

Utan att det påverkar tillämpningen av annan rättslig prövning ska ICE ge tillgång till ICE:s Complaints Resolution Procedures (förfaranden för klagomålshantering) för klagomål som kan uppstå i samband med beslut om beviljande av tillstånd att lägga bud i auktioner, beslut om att vägra att bevilja tillstånd att lägga bud i auktioner eller att dra in eller tillfälligt upphäva redan beviljade tillstånd att lägga bud, vilket anges specifikt i punkt 1, som fattas av medlemmar av ICE:s värdepappersbörs eller deras kunder, och alla sådana klagomål ska vara giltiga för behandling enligt ICE:s Complaints Resolution Procedures.

| 5. | Inom sex månader efter det att auktionerna inletts ska ICE rapportera till auktionsövervakaren om den täckning som har uppnåtts inom modellen för samarbete med medlemmarna och deras kunder, inklusive den geografiska täckningen. ICE ska ta största möjliga hänsyn till auktionsövervakarens rekommendationer i detta avseende för att säkerställa uppfyllandet av sina skyldigheter enligt artikel 35.3 a och b i förordning (EU) nr 1031/2010. |
| --- | --- |

5.

Inom sex månader efter det att auktionerna inletts ska ICE rapportera till auktionsövervakaren om den täckning som har uppnåtts inom modellen för samarbete med medlemmarna och deras kunder, inklusive den geografiska täckningen. ICE ska ta största möjliga hänsyn till auktionsövervakarens rekommendationer i detta avseende för att säkerställa uppfyllandet av sina skyldigheter enligt artikel 35.3 a och b i förordning (EU) nr 1031/2010.

| 6. | ICE ska säkerställa full överensstämmelse med villkoren och skyldigheterna för dess förteckning, vilka anges i denna bilaga. |
| --- | --- |

6.

ICE ska säkerställa full överensstämmelse med villkoren och skyldigheterna för dess förteckning, vilka anges i denna bilaga.

| 7. | Förenade kungariket ska underrätta kommissionen om alla väsentliga ändringar i de kontraktsmässiga arrangemang med ICE som anmälts till kommissionen.” |
| --- | --- |

7.

Förenade kungariket ska underrätta kommissionen om alla väsentliga ändringar i de kontraktsmässiga arrangemang med ICE som anmälts till kommissionen.”

---

BILAGA II

”BILAGA IV

Justeringar av volymer utsläppsrätter (i miljoner) som ska auktioneras ut 2013–2020 i enlighet med artikel 10.2

| År | Minskningsvolym |
| --- | --- |
| 2013 | |
| 2014 | 400 |
| 2015 | 300 |
| 2016 | 200 |
| 2017 | |
| 2018 | |
| 2019 | |
| 2020 | |

År

Minskningsvolym

2013

2014

400

2015

300

2016

200

2017

2018

2019

2020

---

| 19.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 269/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 269/22

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1903

av den 18 oktober 2017

om godkännande av preparaten av Pediococcus parvulus DSM 28875, Lactobacillus casei DSM 28872 och Lactobacillus rhamnosus DSM 29226 som fodertillsatser för alla djurarter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | Ansökningar om godkännande av preparaten av Pediococcus parvulus DSM 28875, Lactobacillus casei DSM 28872 och Lactobacillus rhamnosus DSM 29226 har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökningarna bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Ansökningar om godkännande av preparaten av Pediococcus parvulus DSM 28875, Lactobacillus casei DSM 28872 och Lactobacillus rhamnosus DSM 29226 har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökningarna bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökningarna gäller godkännande av preparaten av Pediococcus parvulus DSM 28875, Lactobacillus casei DSM 28872 och Lactobacillus rhamnosus DSM 29226 som fodertillsatser i kategorin ”tekniska tillsatser” för alla djurarter. |
| --- | --- |

(3)

Ansökningarna gäller godkännande av preparaten av Pediococcus parvulus DSM 28875, Lactobacillus casei DSM 28872 och Lactobacillus rhamnosus DSM 29226 som fodertillsatser i kategorin ”tekniska tillsatser” för alla djurarter.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sina yttranden av den 6 december 2016 (2) och den 24 januari 2017 (3) (4) att preparaten av Pediococcus parvulus DSM 28875, Lactobacillus casei DSM 28872 och Lactobacillus rhamnosus DSM 29226 under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Myndigheten drog också slutsatsen att preparaten kan förbättra produktionen av ensilage som beretts av lättensilerat och relativt svårensilerat foder genom att minska förlusten av torrsubstans och höja halten av bevarad protein. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Myndigheten bekräftade även de rapporter om analysmetoderna för fodertillsatserna i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sina yttranden av den 6 december 2016 (2) och den 24 januari 2017 (3) (4) att preparaten av Pediococcus parvulus DSM 28875, Lactobacillus casei DSM 28872 och Lactobacillus rhamnosus DSM 29226 under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Myndigheten drog också slutsatsen att preparaten kan förbättra produktionen av ensilage som beretts av lättensilerat och relativt svårensilerat foder genom att minska förlusten av torrsubstans och höja halten av bevarad protein. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Myndigheten bekräftade även de rapporter om analysmetoderna för fodertillsatserna i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av preparaten av Pediococcus parvulus DSM 28875, Lactobacillus casei DSM 28872 och Lactobacillus rhamnosus DSM 29226 visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparaten bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av preparaten av Pediococcus parvulus DSM 28875, Lactobacillus casei DSM 28872 och Lactobacillus rhamnosus DSM 29226 visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparaten bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De preparat i kategorin ”tekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser” som anges i bilagan godkänns som fodertillsatser, under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 oktober 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal, vol. 15(2017):1, artikelnr 4673.

2

EFSA Journal

(3)  
  EFSA Journal, vol. 15(2017):3, artikelnr 4702.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal, vol. 15(2017):3, artikelnr 4703.

4

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU tillsats/kg färskt material |
| Tekniska tillsatser: ensileringstillsatser. |
| 1k21014 | Pediococcus parvulus

  DSM 28875 | Tillsatsens sammansättning:

  Preparatet av Pediococcus parvulus

  DSM 28875 som innehåller minst 1 × 1011 CFU/g tillsats.

  Beskrivning av den aktiva substansen

  Livsdugliga celler av Pediococcus parvulus

  DSM 28875.

  Analysmetod
   (1)

  Räkning i fodertillsatsen: Utstryk på platta – EN 15786:2009.
  Identifiering av fodertillsatsen: Pulsfältsgelelektrofores (PFGE). | Alla djurarter | — | — | — | 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningar: lagringsvillkor. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

CFU tillsats/kg färskt material

Tekniska tillsatser: ensileringstillsatser.

1k21014

Pediococcus parvulus

DSM 28875

Tillsatsens sammansättning:

Preparatet av Pediococcus parvulus

DSM 28875 som innehåller minst 1 × 1011 CFU/g tillsats.

Beskrivning av den aktiva substansen

Livsdugliga celler av Pediococcus parvulus

DSM 28875.

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: Utstryk på platta – EN 15786:2009.

Identifiering av fodertillsatsen: Pulsfältsgelelektrofores (PFGE).

Alla djurarter

—

—

—

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningar: lagringsvillkor.

| 2. | Lägsta halt av tillsatsen när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 5 × 107 CFU/kg för lättensilerat och relativt svårensilerat färskt material (2). |
| --- | --- |

2.

Lägsta halt av tillsatsen när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 5 × 107 CFU/kg för lättensilerat och relativt svårensilerat färskt material (2).

| 3. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd. |
| --- | --- |

3.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd.

8 november 2027

1k20755

Lactobacillus casei

DSM 28872

Tillsatsens sammansättning:

Preparat av Lactobacillus casei

DSM 28872 som innehåller minst 1 × 1011 CFU/g tillsats.

Beskrivning av den aktiva substansen

Livsdugliga celler av Lactobacillus casei

DSM 28872.

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: Utstryk på platta med MSR-agar (EN 15787).

Identifiering av fodertillsatsen: Pulsfältsgelelektrofores (PFGE).

Alla djurarter

—

—

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningar: lagringsvillkor. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningar: lagringsvillkor.

| 2. | Lägsta halt av tillsatsen när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 5 × 107 CFU/kg för lättensilerat och relativt svårensilerat färskt material (2). |
| --- | --- |

2.

Lägsta halt av tillsatsen när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 5 × 107 CFU/kg för lättensilerat och relativt svårensilerat färskt material (2).

| 3. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd. |
| --- | --- |

3.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd.

8 november 2027

1k20756

Lactobacillus rhamnosus

DSM 29226

Tillsatsens sammansättning:

Preparat av Lactobacillus rhamnosus

DSM 29226 som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats.

Beskrivning av den aktiva substansen

Livsdugliga celler av Lactobacillus rhamnosus

DSM 29226.

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: Utstryk på platta med MSR-agar (EN 15787).

Identifiering av fodertillsatsen: Pulsfältsgelelektrofores (PFGE).

Alla djurarter

—

—

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningar: lagringsvillkor. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningar: lagringsvillkor.

| 2. | Lägsta halt av tillsatsen när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 5 × 107 CFU/kg för lättensilerat och relativt svårensilerat färskt material (2). |
| --- | --- |

2.

Lägsta halt av tillsatsen när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 5 × 107 CFU/kg för lättensilerat och relativt svårensilerat färskt material (2).

| 3. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd. |
| --- | --- |

3.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd.

8 november 2027

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

(2)  Lättensilerat foder: > 3 % lösliga kolhydrater i färskt material. Relativt svårensilerat foder: 1,5–3,0 % lösliga kolhydrater i färskt material. Kommissionens förordning (EG) nr 429/2008 (EUT L 133, 22.5.2008, s. 1).

---

| 19.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 269/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 269/27

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1904

av den 18 oktober 2017

om godkännande av ett preparat av Bacillus licheniformis DSM 28710 som fodertillsats för slaktkycklingar och kycklingar som föds upp till värphöns (innehavare av godkännandet: Huvepharma NV)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | En ansökan om godkännande av ett preparat av Bacillus licheniformis DSM 28710 har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av ett preparat av Bacillus licheniformis DSM 28710 har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökan gäller godkännande av preparatet av Bacillus licheniformis DSM 28710 som fodertillsats i kategorin ”zootekniska tillsatser” för slaktkycklingar och kycklingar som föds upp till värphöns. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande av preparatet av Bacillus licheniformis DSM 28710 som fodertillsats i kategorin ”zootekniska tillsatser” för slaktkycklingar och kycklingar som föds upp till värphöns.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 18 oktober 2016 (2) att preparatet av Bacillus licheniformis DSM 28710 under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön, att det kan förbättra förhållandet mellan foderintag och viktökning hos slaktkycklingar och att den slutsatsen kan utvidgas till att gälla för kycklingar som föds upp till värphöns. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 18 oktober 2016 (2) att preparatet av Bacillus licheniformis DSM 28710 under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön, att det kan förbättra förhållandet mellan foderintag och viktökning hos slaktkycklingar och att den slutsatsen kan utvidgas till att gälla för kycklingar som föds upp till värphöns. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av preparatet av Bacillus licheniformis DSM 28710 visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av preparatet av Bacillus licheniformis DSM 28710 visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”medel som stabiliserar tarmfloran” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats, under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 oktober 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal, vol. 14(2016):11, artikelnr 4615.

2

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: medel som stabiliserar tarmfloran |
| 4b1828 | Huvepharma NV | Bacillus licheniformis DSM 28710 | Tillsatsens sammansättning

  Preparatet av Bacillus licheniformis DSM 28710
  som innehåller minst 3,2 × 109 CFU/g tillsats.
  Fast form

  Beskrivning av den aktiva substansen

  Livsdugliga sporer avBacillus licheniformis DSM 28710

  Analysmetod
   (1)

  Räkning av Bacillus licheniformis DSM 28710 i fodertillsatsen, förblandningar och foder:
  Utstryk på platta – EN 15784
  Identifiering av Bacillus licheniformis DSM 28710: Pulsfältsgelelektrofores (PFGE) | Slaktkycklingar
  Kycklingar som föds upp till värphöns | — | 1,6 × 109 | — | 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

CFU/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: medel som stabiliserar tarmfloran

4b1828

Huvepharma NV

Bacillus licheniformis DSM 28710

Tillsatsens sammansättning

Preparatet av Bacillus licheniformis DSM 28710

som innehåller minst 3,2 × 109 CFU/g tillsats.

Fast form

Beskrivning av den aktiva substansen

Livsdugliga sporer avBacillus licheniformis DSM 28710

Analysmetod
   (1)

Räkning av Bacillus licheniformis DSM 28710 i fodertillsatsen, förblandningar och foder:

Utstryk på platta – EN 15784

Identifiering av Bacillus licheniformis DSM 28710: Pulsfältsgelelektrofores (PFGE)

Slaktkycklingar

Kycklingar som föds upp till värphöns

—

1,6 × 109

—

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling.

| 2. | Får användas i foder som innehåller följande tillåtna koccidiostatika: dekokinat, diklazuril, halofuginon, nicarbazin, robenidinhydroklorid, lasalocid-A-natrium, maduramicinammonium, monensinnatrium, narasin eller salinomycinnatrium. |
| --- | --- |

2.

Får användas i foder som innehåller följande tillåtna koccidiostatika: dekokinat, diklazuril, halofuginon, nicarbazin, robenidinhydroklorid, lasalocid-A-natrium, maduramicinammonium, monensinnatrium, narasin eller salinomycinnatrium.

| 3. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hud- och ögonskydd. |
| --- | --- |

3.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hud- och ögonskydd.

8 november 2027

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 19.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 269/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 269/30

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1905

av den 18 oktober 2017

om godkännande av ett preparat av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 som fodertillsats för slaktkycklingar och mindre fjäderfäarter avsedda för slakt (innehavare av godkännandet: Danstar Ferment AG som företräds av Lallemand SAS)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | En ansökan om godkännande av ett preparat av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av ett preparat av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökan gäller godkännande av preparatet av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 som fodertillsats i kategorin ”zootekniska tillsatser” för slaktkycklingar och mindre fjäderfäarter avsedda för slakt. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande av preparatet av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 som fodertillsats i kategorin ”zootekniska tillsatser” för slaktkycklingar och mindre fjäderfäarter avsedda för slakt.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 6 december 2016 (2) att preparatet av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön, och att det när det används i foder för fjäderfä är effektivt för att minska kontaminering av slaktkroppar med Salmonella spp. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 6 december 2016 (2) att preparatet av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön, och att det när det används i foder för fjäderfä är effektivt för att minska kontaminering av slaktkroppar med Salmonella spp. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av preparatet av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av preparatet av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”andra zootekniska tillsatser” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats, under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 oktober 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal, vol. 15(2017):1, artikelnr 4674.

2

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: andra zootekniska tillsatser (minskning av salmonellakontaminering av slaktkroppar genom att minska salmonella i träck) |
| 4d1703 | Danstar Ferment AG, som företräds av Lallemand SAS | Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 som innehåller minst






  — | 2 × 1010 CFU/g tillsats (i annan form än kapsel) |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

CFU/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: andra zootekniska tillsatser (minskning av salmonellakontaminering av slaktkroppar genom att minska salmonella i träck)

4d1703

Danstar Ferment AG, som företräds av Lallemand SAS

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 som innehåller minst

—

2 × 1010 CFU/g tillsats (i annan form än kapsel)

| — | 1 × 1010 CFU/g tillsats (i kapselform) |
| --- | --- |

—

1 × 1010 CFU/g tillsats (i kapselform)

Beskrivning av den aktiva substansen

Livsdugliga celler av Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079

Analysmetod
   (1)

Räkning: ingjutningsmetod med användning av agar med kloramfenikol, glukos och jästextrakt (EN 15789:2009)

Identifiering: polymeraskedjereaktion (PCR)

Slaktkycklingar

Mindre fjäderfäarter avsedda för slakt

—

1 × 109

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling.

| 2. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd. |
| --- | --- |

2.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd.

8 november 2027

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 19.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 269/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 269/33

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1906

av den 18 oktober 2017

om godkännande av ett preparat av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135) som fodertillsats för kycklingar som föds upp till värphöns och mindre fjäderfäarter som föds upp för värpning (innehavare av godkännandet: Huvepharma NV)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | En ansökan om godkännande av ett preparat av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135) har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av ett preparat av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135) har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökan gäller godkännande av preparatet av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135) som fodertillsats i kategorin ”zootekniska tillsatser” för kycklingar som föds upp till värphöns och mindre fjäderfäarter som föds upp för värpning. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande av preparatet av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135) som fodertillsats i kategorin ”zootekniska tillsatser” för kycklingar som föds upp till värphöns och mindre fjäderfäarter som föds upp för värpning.

| (4) | Preparatet är genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1043 (2) redan godkänt för tio år som fodertillsats för slaktkycklingar, slaktkalkoner, värphöns, mindre fjäderfäarter avsedda för slakt och värpning, avvanda smågrisar och slaktsvin. |
| --- | --- |

(4)

Preparatet är genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1043 (2) redan godkänt för tio år som fodertillsats för slaktkycklingar, slaktkalkoner, värphöns, mindre fjäderfäarter avsedda för slakt och värpning, avvanda smågrisar och slaktsvin.

| (5) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 25 januari 2017 (3) att preparatet av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Myndigheten konstaterade att tillsatsen anses vara effektiv för kycklingar som föds upp till värphöns och mindre fjäderfäarter som föds upp för värpning. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 25 januari 2017 (3) att preparatet av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Myndigheten konstaterade att tillsatsen anses vara effektiv för kycklingar som föds upp till värphöns och mindre fjäderfäarter som föds upp för värpning. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (6) | Bedömningen av preparatet av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135) visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(6)

Bedömningen av preparatet av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135) visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”smältbarhetsförbättrande medel” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats, under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 oktober 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1043 av den 30 juni 2015 om godkännande av ett preparat av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma citrinoviride Bisset (IM SD135) som fodertillsats för slaktkycklingar, slaktkalkoner, värphöns, avvanda smågrisar, slaktsvin samt mindre fjäderfäarter avsedda för slakt och värpning, och om ändring av förordningarna (EG) nr 2148/2004, (EG) nr 828/2007 och (EG) nr 322/2009 (innehavare av godkännandet: Huvepharma NV) (EUT L 167, 1.7.2015, s. 63).

2

Trichoderma citrinoviride

(3)  
  EFSA Journal, vol. 15(2017):2, artikelnr 4708.

3

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel. |
| 4a1617 | Huvepharma NV | Endo-1,4-beta-xylanas
  (EC 3.2.1.8) | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135). Minsta aktivitet: 6 000 EPU (1)/g
  (fast och flytande form)

  Beskrivning av den aktiva substansen

  Endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135)

  Analysmetod
   (2)

  Bestämning av endo-1,4-beta-xylanasaktivitet:
  Kolorimetrisk metod som mäter den mängd vattenlösligt färgämne som endo-1,4-beta-xylanas frisätter från vetearabinoxylansubstrat tvärbundna med azurin. | Kycklingar som föds upp till värphöns
  Mindre fjäderfäarter som föds upp för värpning | — | 1 500 EPU | | 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel.

4a1617

Huvepharma NV

Endo-1,4-beta-xylanas

(EC 3.2.1.8)

Tillsatsens sammansättning

Preparat av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135). Minsta aktivitet: 6 000 EPU (1)/g

(fast och flytande form)

Beskrivning av den aktiva substansen

Endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135)

Analysmetod
   (2)

Bestämning av endo-1,4-beta-xylanasaktivitet:

Kolorimetrisk metod som mäter den mängd vattenlösligt färgämne som endo-1,4-beta-xylanas frisätter från vetearabinoxylansubstrat tvärbundna med azurin.

Kycklingar som föds upp till värphöns

Mindre fjäderfäarter som föds upp för värpning

—

1 500 EPU

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling.

| 2. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hudskydd, ögonskydd och andningsskydd. |
| --- | --- |

2.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hudskydd, ögonskydd och andningsskydd.

8 november 2027

---

(1)  1 EPU är den mängd enzym som frigör 0,0083 mikromol reducerande sockerarter (xylosekvivalenter) per minut från havrespeltxylan vid pH 4,7 och 50 °C.

(2)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 19.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 269/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 269/36

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1907

av den 18 oktober 2017

om godkännande av ett preparat av Lactobacillus plantarum (KKP/593/p och KKP/788/p) och Lactobacillus buchneri (KKP/907/p) som fodertillsats för nötkreatur och får

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | En ansökning om godkännande av ett preparat av två stammar av Lactobacillus plantarum (KKP/593/p och KKP/788/p) och av Lactobacillus buchneri (KKP/907/p) har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

En ansökning om godkännande av ett preparat av två stammar av Lactobacillus plantarum (KKP/593/p och KKP/788/p) och av Lactobacillus buchneri (KKP/907/p) har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökan gäller godkännande av preparatet av Lactobacillus plantarum (KKP/593/p och KKP/788/p) och Lactobacillus buchneri (KKP/907/p) som fodertillsats för nötkreatur och får i kategorin ”tekniska tillsatser”. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande av preparatet av Lactobacillus plantarum (KKP/593/p och KKP/788/p) och Lactobacillus buchneri (KKP/907/p) som fodertillsats för nötkreatur och får i kategorin ”tekniska tillsatser”.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 4 december 2013 (2) att preparatet av Lactobacillus plantarum (KKP/593/p och KKP/788/p) och Lactobacillus buchneri (KKP/907/p) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Myndigheten drog också slutsatsen att preparatet kan förbättra produktionen av ensilage av lättensilerat, relativt svårensilerat och svårensilerat fodermaterial. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 4 december 2013 (2) att preparatet av Lactobacillus plantarum (KKP/593/p och KKP/788/p) och Lactobacillus buchneri (KKP/907/p) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Myndigheten drog också slutsatsen att preparatet kan förbättra produktionen av ensilage av lättensilerat, relativt svårensilerat och svårensilerat fodermaterial. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av preparatet av Lactobacillus plantarum (KKP/593/p och KKP/788/p) och Lactobacillus buchneri (KKP/907/p) visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av preparatet av Lactobacillus plantarum (KKP/593/p och KKP/788/p) och Lactobacillus buchneri (KKP/907/p) visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”tekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 oktober 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal, vol. 12(2014):1, artikelnr 3529.

2

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU tillsats/kg färskt material |
| Tekniska tillsatser: ensileringstillsatser |
| 1k20754 | Lactobacillus plantarum KKP/593/p

  Lactobacillus plantarum KKP/788/p

  Lactobacillus buchneri KKP/907/p | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus plantarum KKP/593/p, Lactobacillus plantarum KKP/788/p och Lactobacillus buchneri KKP/907/p som innehåller minst 1 × 109 CFU/g tillsats, i förhållande 4:4:1 (Lactobacillus plantarum KKP/593/p: Lactobacillus plantarum KKP/788/p: Lactobacillus buchneri KKP/907/p)

  Beskrivning av den aktiva substansen

  Livsdugliga celler av Lactobacillus plantarum KKP/593/p, Lactobacillus plantarum KKP/788/p och Lactobacillus buchneri KKP/907p.

  Analysmetod
   (1)

  Räkning i fodertillsatsen: Utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)
  Identifiering av fodertillsatsen: Pulsfältsgelelektrofores (PFGE). | Nötkreatur
  Får | — | — | — | 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningar: lagringsvillkor. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

CFU tillsats/kg färskt material

Tekniska tillsatser: ensileringstillsatser

1k20754

Lactobacillus plantarum KKP/593/p

Lactobacillus plantarum KKP/788/p

Lactobacillus buchneri KKP/907/p

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus plantarum KKP/593/p, Lactobacillus plantarum KKP/788/p och Lactobacillus buchneri KKP/907/p som innehåller minst 1 × 109 CFU/g tillsats, i förhållande 4:4:1 (Lactobacillus plantarum KKP/593/p: Lactobacillus plantarum KKP/788/p: Lactobacillus buchneri KKP/907/p)

Beskrivning av den aktiva substansen

Livsdugliga celler av Lactobacillus plantarum KKP/593/p, Lactobacillus plantarum KKP/788/p och Lactobacillus buchneri KKP/907p.

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: Utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)

Identifiering av fodertillsatsen: Pulsfältsgelelektrofores (PFGE).

Nötkreatur

Får

—

—

—

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningar: lagringsvillkor.

| 2. | Lägsta halt av tillsatsen när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 108 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Lägsta halt av tillsatsen när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsatser: 1 × 108 CFU/kg färskt material.

| 3. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd. |
| --- | --- |

3.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd.

8 november 2027

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

BESLUT

| 19.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 269/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 269/39

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2017/1908

av den 12 oktober 2017

om inledande av tillämpningen av vissa bestämmelser i Schengenregelverket rörande Informationssystemet för viseringar i Republiken Bulgarien och Rumänien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av anslutningsakten för Republiken Bulgarien och Rumänien, särskilt artikel 4.2,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 4.2 första stycket i 2005 års anslutningsakt är bestämmelserna i Schengenregelverket, med undantag av dem som förtecknas i bilaga II till den akten, till vilka Bulgarien och Rumänien anslöt sig i samband med anslutningen, inte tillämpliga i Bulgarien och Rumänien förrän efter ett rådsbeslut, när det har kontrollerats att de nödvändiga villkoren för tillämpning av samtliga delar av Schengenregelverket är uppfyllda. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 4.2 första stycket i 2005 års anslutningsakt är bestämmelserna i Schengenregelverket, med undantag av dem som förtecknas i bilaga II till den akten, till vilka Bulgarien och Rumänien anslöt sig i samband med anslutningen, inte tillämpliga i Bulgarien och Rumänien förrän efter ett rådsbeslut, när det har kontrollerats att de nödvändiga villkoren för tillämpning av samtliga delar av Schengenregelverket är uppfyllda.

| (2) | Den 9 juni 2011 konstaterade rådet, i enlighet med tillämpliga Schengenutvärderingsförfaranden, att Bulgarien och Rumänien hade uppfyllt villkoren på alla de områden av Schengenregelverket som rör luftgränser, landgränser, polissamarbete, dataskydd, Schengens informationssystem, sjögränser och viseringar. |
| --- | --- |

(2)

Den 9 juni 2011 konstaterade rådet, i enlighet med tillämpliga Schengenutvärderingsförfaranden, att Bulgarien och Rumänien hade uppfyllt villkoren på alla de områden av Schengenregelverket som rör luftgränser, landgränser, polissamarbete, dataskydd, Schengens informationssystem, sjögränser och viseringar.

| (3) | En förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna infördes i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 565/2014/EU (2). Denna ordning grundar sig på Bulgariens, Kroatiens, Cyperns och Rumäniens unilaterala erkännande av vissa handlingar, särskilt Schengenviseringar, såsom likställda med de egna nationella viseringarna för transitering genom dessa länders territorium eller planerade vistelser på deras territorium som inte överstiger 90 dagar under en 180-dagarsperiod. |
| --- | --- |

(3)

En förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna infördes i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 565/2014/EU (2). Denna ordning grundar sig på Bulgariens, Kroatiens, Cyperns och Rumäniens unilaterala erkännande av vissa handlingar, särskilt Schengenviseringar, såsom likställda med de egna nationella viseringarna för transitering genom dessa länders territorium eller planerade vistelser på deras territorium som inte överstiger 90 dagar under en 180-dagarsperiod.

| (4) | Det är lämpligt att, från och med ikraftträdandet av detta beslut, ge Bulgarien och Rumänien åtkomst för inhämtande, i skrivskyddat läge, av uppgifter i Informationssystemet för viseringar (VIS) utan rätt att föra in, ändra eller radera uppgifter i VIS. Detta i syfte att underlätta deras nationella förfarande vid en viseringsansökan för att förebygga bedrägeri och eventuellt missbruk av Schengenviseringar genom kontroll av viseringarnas giltighet och äkthet mot de uppgifter som är lagrade i VIS, för att – med avseende på tredjelandsmedborgare som innehar en Schengenvisering – underlätta kontroller vid gränsövergångsställen vid de yttre gränserna och inom medlemsstaternas territorium, för att underlätta fastställandet av vilken medlemsstat som ansvarar för ansökningar om internationellt skydd, för att underlätta prövningen av sådana ansökningar och för att höja nivån på den inre säkerheten på medlemsstaternas territorium genom att underlätta kampen mot grov brottslighet och terrorism. Åtkomsten för inhämtande och användning av VIS-uppgifter bör också bidra till identifieringen av personer som inte, eller inte längre, uppfyller villkoren för inresa till eller vistelse på de berörda medlemsstaternas territorium. |
| --- | --- |

(4)

Det är lämpligt att, från och med ikraftträdandet av detta beslut, ge Bulgarien och Rumänien åtkomst för inhämtande, i skrivskyddat läge, av uppgifter i Informationssystemet för viseringar (VIS) utan rätt att föra in, ändra eller radera uppgifter i VIS. Detta i syfte att underlätta deras nationella förfarande vid en viseringsansökan för att förebygga bedrägeri och eventuellt missbruk av Schengenviseringar genom kontroll av viseringarnas giltighet och äkthet mot de uppgifter som är lagrade i VIS, för att – med avseende på tredjelandsmedborgare som innehar en Schengenvisering – underlätta kontroller vid gränsövergångsställen vid de yttre gränserna och inom medlemsstaternas territorium, för att underlätta fastställandet av vilken medlemsstat som ansvarar för ansökningar om internationellt skydd, för att underlätta prövningen av sådana ansökningar och för att höja nivån på den inre säkerheten på medlemsstaternas territorium genom att underlätta kampen mot grov brottslighet och terrorism. Åtkomsten för inhämtande och användning av VIS-uppgifter bör också bidra till identifieringen av personer som inte, eller inte längre, uppfyller villkoren för inresa till eller vistelse på de berörda medlemsstaternas territorium.

| (5) | Det är därför lämpligt att anta ett beslut om inledande av tillämpningen av motsvarade bestämmelser för VIS enligt bilagan samt alla senare utvecklingar av dessa bestämmelser. Endast de bestämmelser som rör åtkomst för inhämtande av VIS-uppgifter i skrivskyddat format bör börja tillämpas. Bulgarien och Rumänien bör därför gesbehörighet till åtkomst för inhämtande av VIS-uppgifter i enlighet med de förfaranden och villkor som anges i de bestämmelser som börjar tillämpas. Det relevanta regelverk som rör åtkomst för inhämtande av VIS-uppgifter bör anges i bilagan. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1077/2011 (3), rådets beslut 2004/512/EG (4) och kommissionens beslut 2006/648/EG (5) är dock redan tillämpliga på Bulgarien och Rumänien. Därför ingår de inte i bilagan. |
| --- | --- |

(5)

Det är därför lämpligt att anta ett beslut om inledande av tillämpningen av motsvarade bestämmelser för VIS enligt bilagan samt alla senare utvecklingar av dessa bestämmelser. Endast de bestämmelser som rör åtkomst för inhämtande av VIS-uppgifter i skrivskyddat format bör börja tillämpas. Bulgarien och Rumänien bör därför gesbehörighet till åtkomst för inhämtande av VIS-uppgifter i enlighet med de förfaranden och villkor som anges i de bestämmelser som börjar tillämpas. Det relevanta regelverk som rör åtkomst för inhämtande av VIS-uppgifter bör anges i bilagan. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1077/2011 (3), rådets beslut 2004/512/EG (4) och kommissionens beslut 2006/648/EG (5) är dock redan tillämpliga på Bulgarien och Rumänien. Därför ingår de inte i bilagan.

| (6) | Det är också lämpligt att fastställa en tidpunkt från och med vilken de bestämmelser i Schengenregelverket som rör VIS bör börja tillämpas enligt vad som fastställs i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 (6) vad gäller Bulgarien och Rumänien. Detta bör ske så snart Bulgarien och Rumänien har anmält till kommissionen att alla därmed sammanhängande övergripande tester som ska utföras av eu-LISA har slutförts på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

(6)

Det är också lämpligt att fastställa en tidpunkt från och med vilken de bestämmelser i Schengenregelverket som rör VIS bör börja tillämpas enligt vad som fastställs i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 (6) vad gäller Bulgarien och Rumänien. Detta bör ske så snart Bulgarien och Rumänien har anmält till kommissionen att alla därmed sammanhängande övergripande tester som ska utföras av eu-LISA har slutförts på ett tillfredsställande sätt.

| (7) | Avskaffandet av kontroller vid de berörda medlemsstaternas inre gränser och dessa medlemsstaters fulla deltagande i Schengenregelverket rörande den gemensamma viseringspolitiken bör bli föremål för ett separat beslut av rådet, vilket antas med enhällighet i enlighet med artikel 4.2 i 2005 års anslutningsakt. Fram till antagandet av det beslutet, genom vilket tillämpningen avseende Bulgarien och Rumänien inleds för de bestämmelser som är tillämpliga för viseringar för kortare vistelse, med undantag av dem som förtecknas i bilagan till det här beslutet, vilket särskilt inbegriper viseringskodexen (7) och de bestämmelser som har antagits för dess genomförande, får Bulgarien och Rumänien inte utfärda Schengenviseringar och fortsätter att utfärda viseringar för kortare vistelse i enlighet med sin nationella rätt. Fram till den tidpunkt som fastställs i det beslutet bör de restriktioner beträffande användningen av VIS som följer av det här beslutet, särskilt de som rör rätten att föra in relevanta uppgifter i VIS, bibehållas. |
| --- | --- |

(7)

Avskaffandet av kontroller vid de berörda medlemsstaternas inre gränser och dessa medlemsstaters fulla deltagande i Schengenregelverket rörande den gemensamma viseringspolitiken bör bli föremål för ett separat beslut av rådet, vilket antas med enhällighet i enlighet med artikel 4.2 i 2005 års anslutningsakt. Fram till antagandet av det beslutet, genom vilket tillämpningen avseende Bulgarien och Rumänien inleds för de bestämmelser som är tillämpliga för viseringar för kortare vistelse, med undantag av dem som förtecknas i bilagan till det här beslutet, vilket särskilt inbegriper viseringskodexen (7) och de bestämmelser som har antagits för dess genomförande, får Bulgarien och Rumänien inte utfärda Schengenviseringar och fortsätter att utfärda viseringar för kortare vistelse i enlighet med sin nationella rätt. Fram till den tidpunkt som fastställs i det beslutet bör de restriktioner beträffande användningen av VIS som följer av det här beslutet, särskilt de som rör rätten att föra in relevanta uppgifter i VIS, bibehållas.

| (8) | Det är dock lämpligt att under denna övergångsperiod bevilja Bulgariens och Rumäniens behöriga viseringsmyndigheter åtkomst för inhämtande av VIS-uppgifter i skrivskyddat format, så att de kan pröva ansökningar om visering för kortare vistelse som utfärdas av dem enligt deras nationella rätt och fatta beslut om sådana ansökningar. Detta ska inbegripa att besluta om huruvida en i enlighet med deras relevanta nationella bestämmelser utfärdad visering ska ogiltigförklaras eller återkallas eller giltighetstiden förlängas eller förkortas. |
| --- | --- |

(8)

Det är dock lämpligt att under denna övergångsperiod bevilja Bulgariens och Rumäniens behöriga viseringsmyndigheter åtkomst för inhämtande av VIS-uppgifter i skrivskyddat format, så att de kan pröva ansökningar om visering för kortare vistelse som utfärdas av dem enligt deras nationella rätt och fatta beslut om sådana ansökningar. Detta ska inbegripa att besluta om huruvida en i enlighet med deras relevanta nationella bestämmelser utfärdad visering ska ogiltigförklaras eller återkallas eller giltighetstiden förlängas eller förkortas.

| (9) | Eftersom kontrollen i enlighet med tillämpliga Schengenutvärderingsförfaranden för Bulgarien och Rumänien redan har slutförts enligt artikel 4.2 i 2005 års anslutningsakt, kommer kontrollen enligt artikel 1.1 b i rådets förordning (EU) nr 1053/2013 (8) inte att genomföras för dessa medlemsstater. Efter antagandet av detta beslut bör de bestämmelser som förtecknas i bilagan endast få verkan efter det att Bulgarien och/eller Rumänien på ett tillfredsställande sätt har genomgått de övergripande tester som utförs av eu-LISA, och efter det att dessa i vederbörlig ordning har anmälts till kommissionen. Bulgarien och Rumänien bör dessutom bjuda in experter från medlemsstaterna och kommissionen för att granska tillämpningen av dessa bestämmelser. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom kontrollen i enlighet med tillämpliga Schengenutvärderingsförfaranden för Bulgarien och Rumänien redan har slutförts enligt artikel 4.2 i 2005 års anslutningsakt, kommer kontrollen enligt artikel 1.1 b i rådets förordning (EU) nr 1053/2013 (8) inte att genomföras för dessa medlemsstater. Efter antagandet av detta beslut bör de bestämmelser som förtecknas i bilagan endast få verkan efter det att Bulgarien och/eller Rumänien på ett tillfredsställande sätt har genomgått de övergripande tester som utförs av eu-LISA, och efter det att dessa i vederbörlig ordning har anmälts till kommissionen. Bulgarien och Rumänien bör dessutom bjuda in experter från medlemsstaterna och kommissionen för att granska tillämpningen av dessa bestämmelser.

| (10) | När det gäller Island och Norge utgör detta beslut, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (9), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 B och 1 G i rådets beslut 1999/437/EG (10). |
| --- | --- |

(10)

När det gäller Island och Norge utgör detta beslut, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (9), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 B och 1 G i rådets beslut 1999/437/EG (10).

| (11) | När det gäller Schweiz utgör detta beslut, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (11), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 B och 1 G i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (12). |
| --- | --- |

(11)

När det gäller Schweiz utgör detta beslut, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (11), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 B och 1 G i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (12).

| (12) | När det gäller Liechtenstein utgör detta beslut, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (13), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 B och 1 G i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2011/350/EU (14). |
| --- | --- |

(12)

När det gäller Liechtenstein utgör detta beslut, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (13), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 B och 1 G i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2011/350/EU (14).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   De bestämmelser i Schengenregelverket rörande VIS som avses i bilagan ska tillämpas på Bulgarien och Rumänien i deras inbördes förbindelser samt i deras förbindelser med Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Konungariket Danmark, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Estland, Republiken Grekland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Storhertigdömet Luxemburg, Ungern, Republiken Malta, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Finland och Konungariket Sverige samt Republiken Island, Furstendömet Liechtenstein, Konungariket Norge och Schweiziska edsförbundet. Dessa bestämmelser ska tillämpas efter det att alla de därmed sammanhängande övergripande tester som ska utföras av eu-LISA, Bulgarien och Rumänien avseende de bestämmelser som förtecknas i bilagan har slutförts på ett tillfredsställande sätt och kommissionen har underrättats om att de testerna har slutförts på ett tillfredsställande sätt. Bulgarien och Rumänien får dessutom bjuda in experter från medlemsstaterna och kommissionen för att granska tillämpningen av dessa bestämmelser.

2.   Fram till antagandet av rådets beslut om avskaffande av kontrollerna vid medlemsstaternas inre gränser får Bulgariens och Rumäniens behöriga viseringsmyndigheter ha åtkomst till VIS för sökningar i skrivskyddat format för

| a) | prövning av ansökningar om visering för kortare vistelse som utfärdas av Bulgarien och Rumänien i enlighet med deras nationella rätt, och |
| --- | --- |

a)

prövning av ansökningar om visering för kortare vistelse som utfärdas av Bulgarien och Rumänien i enlighet med deras nationella rätt, och

| b) | beslut om dessa ansökningar, inbegripet beslut om ogiltigförklarande av, återkallande av eller förlängd eller förkortad giltighetstid för en i enlighet med deras tillämpliga nationella bestämmelser utfärdad visering. |
| --- | --- |

b)

beslut om dessa ansökningar, inbegripet beslut om ogiltigförklarande av, återkallande av eller förlängd eller förkortad giltighetstid för en i enlighet med deras tillämpliga nationella bestämmelser utfärdad visering.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med ett datum som ska fastställas av kommissionen när Bulgarien och Rumänien underrättar kommissionen om att de övergripande tester som avses i artikel 1.1 har slutförts på ett tillfredsställande sätt.

Artikel 3

Detta beslut ska tillämpas i enlighet med fördragen.

Utfärdat i Luxemburg den 12 oktober 2017.

På rådets vägnar

U. REINSALU

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 4 oktober 2017 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 565/2014/EU av den 15 maj 2014 om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av Bulgariens, Kroatiens, Cyperns och Rumäniens unilaterala erkännande av vissa handlingar såsom likställda med de egna nationella viseringarna för transitering genom dessa länders territorium eller planerade vistelser på deras territorium som inte överstiger 90 dagar under en 180-dagarsperiod och om upphävande av beslut nr 895/2006/EG och nr 582/2008/EG (EUT L 157, 27.5.2014, s. 23).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1077/2011 av den 25 oktober 2011 om inrättande av en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (EUT L 286, 1.11.2011, s. 1).

3

(4)  Rådets beslut 2004/512/EG av den 8 juni 2004 om inrättande av Informationssystemet för viseringar (VIS) (EUT L 213, 15.6.2004, s. 5).

4

(5)  Kommissionens beslut 2006/648/EG av den 22 september 2006 om fastställande av tekniska specifikationer för standarder för biometriska kännetecken i samband med utvecklingen av Informationssystemet för viseringar (EUT L 267, 27.9.2006, s. 41).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av den 9 juli 2008 om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (VIS-förordningen) (EUT L 218, 13.8.2008, s. 60).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 810/2009 av den 13 juli 2009 om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodex) (EUT L 243, 15.9.2009, s. 1).

7

(8)  Rådets förordning (EU) nr 1053/2013 av den 7 oktober 2013 om inrättande av en utvärderings- och övervakningsmekanism för kontroll av tillämpningen av Schengenregelverket och om upphävande av verkställande kommitténs beslut av den 16 september 1998 om inrättande av Ständiga kommittén för genomförande av Schengenkonventionen (EUT L 295, 6.11.2013, s. 27).

8

(9)  
  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

9

(10)  Rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EGT L 176, 10.7.1999, s. 31).

10

(11)  
  EUT L 53, 27.2.2008, s. 52.

11

(12)  Rådets beslut 2008/146/EG av den 28 januari 2008 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EUT L 53, 27.2.2008, s. 1).

12

(13)  
  EUT L 160, 18.6.2011, s. 21.

13

(14)  Rådets beslut 2011/350/EU av den 7 mars 2011 om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, om avskaffande av kontroller vid de inre gränserna och om personers rörlighet (EUT L 160, 18.6.2011, s. 19).

14

---

BILAGA

Förteckning över de bestämmelser i Schengenregelverket rörande VIS som ska göras tillämpliga på Bulgarien och Rumänien

| 1. | Artiklarna 1 och 126–130 i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (Schengenkonventionen) (EGT L 239, 22.9.2000, s. 19), i den mån de hänför sig till andra bestämmelser som avses i denna bilaga. |
| --- | --- |

1.

Artiklarna 1 och 126–130 i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (Schengenkonventionen) (EGT L 239, 22.9.2000, s. 19), i den mån de hänför sig till andra bestämmelser som avses i denna bilaga.

| 2. | Rådets beslut 2004/512/EG av den 8 juni 2004 om inrättandet av Informationssystemet för viseringar (VIS) (EUT L 213, 15.6.2004, s. 5). |
| --- | --- |

2.

Rådets beslut 2004/512/EG av den 8 juni 2004 om inrättandet av Informationssystemet för viseringar (VIS) (EUT L 213, 15.6.2004, s. 5).

| 3. | Följande bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av den 9 juli 2008 om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (VIS-förordningen) (EUT L 218, 13.8.2008, s. 60):






  — | Kapitel I, med undantag av artikel 6.1. |
| --- | --- | --- |

3.

Följande bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av den 9 juli 2008 om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (VIS-förordningen) (EUT L 218, 13.8.2008, s. 60):

—

Kapitel I, med undantag av artikel 6.1.

| — | Artikel 15, som ska gälla i tillämpliga delar för prövningen av ansökningar om visering för kortare vistelse som utfärdas av Bulgarien och Rumänien enligt deras nationella rätt, inbegripet beslut om dessa ansökningar. |
| --- | --- |

—

Artikel 15, som ska gälla i tillämpliga delar för prövningen av ansökningar om visering för kortare vistelse som utfärdas av Bulgarien och Rumänien enligt deras nationella rätt, inbegripet beslut om dessa ansökningar.

| — | Kapitel III. |
| --- | --- |

—

Kapitel III.

| — | Kapitel V, med undantag av artikel 31.2 och 31.3. |
| --- | --- |

—

Kapitel V, med undantag av artikel 31.2 och 31.3.

| — | Kapitel VI och VII, med undantag av artikel 50.6. |
| --- | --- |

—

Kapitel VI och VII, med undantag av artikel 50.6.

| 4. | Rådets beslut 2008/633/RIF av den 23 juni 2008 om åtkomst till informationssystemet för viseringar (VIS) för sökningar för medlemsstaternas utsedda myndigheter och för Europol i syfte att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott (EUT L 218, 13.8.2008, s. 129). |
| --- | --- |

4.

Rådets beslut 2008/633/RIF av den 23 juni 2008 om åtkomst till informationssystemet för viseringar (VIS) för sökningar för medlemsstaternas utsedda myndigheter och för Europol i syfte att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott (EUT L 218, 13.8.2008, s. 129).

| 5. | Artiklarna 21.2, 37.1 och 43.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 810/2009 av den 13 juli 2009 om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodex) (EUT L 243, 15.9.2009, s. 1). |
| --- | --- |

5.

Artiklarna 21.2, 37.1 och 43.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 810/2009 av den 13 juli 2009 om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodex) (EUT L 243, 15.9.2009, s. 1).

| 6. | Kommissionens beslut 2009/756/EG av den 9 oktober 2009 om fastställande av specifikationer för bildupplösning och användning av fingeravtryck för biometrisk identifiering och kontroll i Informationssystemet för viseringar (EUT L 270, 15.10.2009, s. 14). |
| --- | --- |

6.

Kommissionens beslut 2009/756/EG av den 9 oktober 2009 om fastställande av specifikationer för bildupplösning och användning av fingeravtryck för biometrisk identifiering och kontroll i Informationssystemet för viseringar (EUT L 270, 15.10.2009, s. 14).

| 7. | Kommissionens beslut 2009/876/EG av den 30 november 2009 om antagande av tekniska genomförandeåtgärder för införande av uppgifter och länkning av ansökningsakter, åtkomst till uppgifter, ändring, radering och radering i förtid av uppgifter samt förande av och åtkomst till registren i informationssystemet för viseringar (EUT L 315, 2.12.2009, s. 30), i den mån detta beslut hänför sig till prövningen av viseringsansökningar. |
| --- | --- |

7.

Kommissionens beslut 2009/876/EG av den 30 november 2009 om antagande av tekniska genomförandeåtgärder för införande av uppgifter och länkning av ansökningsakter, åtkomst till uppgifter, ändring, radering och radering i förtid av uppgifter samt förande av och åtkomst till registren i informationssystemet för viseringar (EUT L 315, 2.12.2009, s. 30), i den mån detta beslut hänför sig till prövningen av viseringsansökningar.

| 8. | Avdelning II i och bilagorna till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 av den 9 mars 2016 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT L 77, 23.3.2016, s. 1), i den mån de hänför sig till VIS. |
| --- | --- |

8.

Avdelning II i och bilagorna till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 av den 9 mars 2016 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT L 77, 23.3.2016, s. 1), i den mån de hänför sig till VIS.

---

| 19.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 269/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 269/44

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (GUSP) 2017/1909

av den 18 oktober 2017

om genomförande av beslut (Gusp) 2016/849 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 31.2,

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2016/849 av den 27 maj 2016 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea och om upphävande av beslut 2013/183/Gusp (1), särskilt artikel 33.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 27 maj 2016 antog rådet beslut (Gusp) 2016/849. |
| --- | --- |

(1)

Den 27 maj 2016 antog rådet beslut (Gusp) 2016/849.

| (2) | FN:s säkerhetsråds kommitté inrättad enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1718 (2006) förde den 3 oktober 2017 upp fyra fartyg på förteckningen enligt punkt 6 i FN:s säkerhetsråds resolution 2375 (2017). |
| --- | --- |

(2)

FN:s säkerhetsråds kommitté inrättad enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1718 (2006) förde den 3 oktober 2017 upp fyra fartyg på förteckningen enligt punkt 6 i FN:s säkerhetsråds resolution 2375 (2017).

| (3) | Bilaga IV till beslut (Gusp) 2016/849 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga IV till beslut (Gusp) 2016/849 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga IV till beslut (Gusp) 2016/849 ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 18 oktober 2017.

På rådets vägnar

M. MAASIKAS

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 141, 28.5.2016, s. 79.

1

---

BILAGA

Följande fartyg ska läggas till på den förteckning över fartyg som är föremål för restriktiva åtgärder som återges i bilaga IV till beslut (Gusp) 2016/849.

Fartyg som uppförts på förteckningen i enlighet med punkt 6 i FN:s säkerhetsråds resolution 2375 (2017):

1.   Namn: PETREL 8

Ytterligare uppgifter

IMO: 9562233. MMSI: 620233000

2.   Namn: HAO FAN 6

Ytterligare uppgifter

IMO: 8628597. MMSI: 341985000

3.   Namn: TONG SAN 2

Ytterligare uppgifter

IMO: 8937675. MMSI: 445539000

4.   Namn: JIE SHUN

Ytterligare uppgifter

IMO: 8518780. MMSI: 514569000

---

| 19.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 269/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 269/46

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/1910

av den 17 oktober 2017

om ändring av beslut 93/52/EEG vad gäller vissa regioner i Spaniens status som fria från brucellos (B. melitensis), beslut 2003/467/EG vad gäller Cyperns och vissa regioner i Spaniens status som officiellt fria från bovin brucellos och vad gäller Italiens status som officiellt fritt från enzootisk bovin leukos samt beslut 2005/779/EG vad gäller den italienska regionen Kampaniens status som fri från vesikulär svinsjuka

[delgivet med nr C(2017) 6891]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (1), särskilt punkt 7 i bilaga A.II och kapitel I avsnitt E i bilaga D,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 91/68/EEG av den 28 januari 1991 om djurhälsovillkor för handeln med får och getter inom gemenskapen (3), särskilt kapitel 1 avsnitt II i bilaga A, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 91/68/EEG fastställs de djurhälsovillkor som gäller för handel med får och getter inom unionen. Det fastställs på vilka villkor medlemsstaterna eller regioner i dem kan erkännas som officiellt fria från brucellos (Brucella melitensis). |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 91/68/EEG fastställs de djurhälsovillkor som gäller för handel med får och getter inom unionen. Det fastställs på vilka villkor medlemsstaterna eller regioner i dem kan erkännas som officiellt fria från brucellos (Brucella melitensis).

| (2) | I kommissionens beslut 93/52/EEG (4) fastställs att de regioner i medlemsstaterna som anges i bilaga II till det beslutet erkänns som officiellt fria från brucellos (B. melitensis) i enlighet med de villkor som fastställs i direktiv 91/68/EEG. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens beslut 93/52/EEG (4) fastställs att de regioner i medlemsstaterna som anges i bilaga II till det beslutet erkänns som officiellt fria från brucellos (B. melitensis) i enlighet med de villkor som fastställs i direktiv 91/68/EEG.

| (3) | Spanien har lämnat dokumentation till kommissionen som visar att de autonoma regionerna Rioja och Valencia samt provinserna Albacete, Cuenca och Guadalajara i den spanska autonoma regionen Kastilien-La Mancha uppfyller villkoren i direktiv 91/68/EEG för att erkännas som officiellt fria från brucellos (B. melitensis) när det gäller besättningar av får och getter. |
| --- | --- |

(3)

Spanien har lämnat dokumentation till kommissionen som visar att de autonoma regionerna Rioja och Valencia samt provinserna Albacete, Cuenca och Guadalajara i den spanska autonoma regionen Kastilien-La Mancha uppfyller villkoren i direktiv 91/68/EEG för att erkännas som officiellt fria från brucellos (B. melitensis) när det gäller besättningar av får och getter.

| (4) | På grundval av utvärderingen av den dokumentation som Spanien har lämnat in bör de autonoma regionerna Rioja och Valencia samt provinserna Albacete, Cuenca och Guadalajara i den spanska autonoma regionen Kastillien-La Mancha erkännas som officiellt fria från brucellos (B. melitensis) när det gäller besättningar av får och getter. |
| --- | --- |

(4)

På grundval av utvärderingen av den dokumentation som Spanien har lämnat in bör de autonoma regionerna Rioja och Valencia samt provinserna Albacete, Cuenca och Guadalajara i den spanska autonoma regionen Kastillien-La Mancha erkännas som officiellt fria från brucellos (B. melitensis) när det gäller besättningar av får och getter.

| (5) | Posten för Spanien i bilaga II till beslut 93/52/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Posten för Spanien i bilaga II till beslut 93/52/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | Direktiv 64/432/EEG tillämpas på handel med nötkreatur och svin i unionen. Där fastställs på vilka villkor en medlemsstat eller en region i en medlemsstat kan förklaras officiellt fri från brucellos eller enzootisk bovin leukos när det gäller nötkreatursbesättningar. |
| --- | --- |

(6)

Direktiv 64/432/EEG tillämpas på handel med nötkreatur och svin i unionen. Där fastställs på vilka villkor en medlemsstat eller en region i en medlemsstat kan förklaras officiellt fri från brucellos eller enzootisk bovin leukos när det gäller nötkreatursbesättningar.

| (7) | I kommissionens beslut 2003/467/EG (5) fastställs att de medlemsstater och de regioner i medlemsstaterna som anges i kapitel 1 och 2 i bilaga II till det beslutet erkänns som officiellt fria från brucellos när det gäller nötkreatursbesättningar. Enligt beslut 2003/467/EG förklaras dessutom de medlemsstater och de regioner i medlemsstaterna som anges i kapitel 1 och 2 i bilaga III till det beslutet som officiellt fria från enzootisk bovin leukos när det gäller nötkreatursbesättningar. |
| --- | --- |

(7)

I kommissionens beslut 2003/467/EG (5) fastställs att de medlemsstater och de regioner i medlemsstaterna som anges i kapitel 1 och 2 i bilaga II till det beslutet erkänns som officiellt fria från brucellos när det gäller nötkreatursbesättningar. Enligt beslut 2003/467/EG förklaras dessutom de medlemsstater och de regioner i medlemsstaterna som anges i kapitel 1 och 2 i bilaga III till det beslutet som officiellt fria från enzootisk bovin leukos när det gäller nötkreatursbesättningar.

| (8) | Cypern har lämnat dokumentation till kommissionen som visar att dess hela territorium uppfyller villkoren i direktiv 64/432/EEG för att erkännas som officiellt fritt från brucellos när det gäller nötkreatursbesättningar. |
| --- | --- |

(8)

Cypern har lämnat dokumentation till kommissionen som visar att dess hela territorium uppfyller villkoren i direktiv 64/432/EEG för att erkännas som officiellt fritt från brucellos när det gäller nötkreatursbesättningar.

| (9) | På grundval av utvärderingen av den dokumentation som Cypern har lämnat in bör den medlemsstaten erkännas som officiellt fri från brucellos när det gäller nötkreatursbesättningar och förtecknas i kapitel 1 i bilaga II till beslut 2003/467/EG. |
| --- | --- |

(9)

På grundval av utvärderingen av den dokumentation som Cypern har lämnat in bör den medlemsstaten erkännas som officiellt fri från brucellos när det gäller nötkreatursbesättningar och förtecknas i kapitel 1 i bilaga II till beslut 2003/467/EG.

| (10) | Spanien har lämnat dokumentation till kommissionen som visar att de autonoma regionerna Katalonien, Kastilien-La Mancha och Galicien och provinsen Zamora i den autonoma regionen Kastilien och León uppfyller villkoren i direktiv 64/432/EEG för att erkännas som officiellt fria från brucellos när det gäller nötkreatursbesättningar. |
| --- | --- |

(10)

Spanien har lämnat dokumentation till kommissionen som visar att de autonoma regionerna Katalonien, Kastilien-La Mancha och Galicien och provinsen Zamora i den autonoma regionen Kastilien och León uppfyller villkoren i direktiv 64/432/EEG för att erkännas som officiellt fria från brucellos när det gäller nötkreatursbesättningar.

| (11) | På grundval av utvärderingen av den dokumentation som Spanien har lämnat in bör de autonoma regionerna Katalonien, Kastilien-La Mancha och Galicien och provinsen Zamora i den autonoma regionen Kastilien och León förklaras som officiellt fria från brucellos när det gäller nötkreatursbesättningar och förtecknas i kapitel 2 i bilaga II till beslut 2003/467/EG. |
| --- | --- |

(11)

På grundval av utvärderingen av den dokumentation som Spanien har lämnat in bör de autonoma regionerna Katalonien, Kastilien-La Mancha och Galicien och provinsen Zamora i den autonoma regionen Kastilien och León förklaras som officiellt fria från brucellos när det gäller nötkreatursbesättningar och förtecknas i kapitel 2 i bilaga II till beslut 2003/467/EG.

| (12) | Vissa regioner i Italien förtecknas för närvarande i kapitel 2 i bilaga III till beslut 2003/467/EG som officiellt fria från enzootisk bovin leukos. Italien har lämnat dokumentation till kommissionen som visar att dess hela territorium uppfyller villkoren i direktiv 64/432/EEG för att erkännas som officiellt fritt från enzootisk bovin leukos när det gäller nötkreatursbesättningar. |
| --- | --- |

(12)

Vissa regioner i Italien förtecknas för närvarande i kapitel 2 i bilaga III till beslut 2003/467/EG som officiellt fria från enzootisk bovin leukos. Italien har lämnat dokumentation till kommissionen som visar att dess hela territorium uppfyller villkoren i direktiv 64/432/EEG för att erkännas som officiellt fritt från enzootisk bovin leukos när det gäller nötkreatursbesättningar.

| (13) | På grundval av utvärderingen av den dokumentation som Italien har lämnat in bör den medlemsstaten förklaras som officiellt fri från enzootisk bovin leukos när det gäller nötkreatursbesättningar och förtecknas i kapitel 1 i bilaga III till beslut 2003/467/EG och hänvisningarna till vissa regioner i den medlemsstaten i kapitel 2 i den bilagan bör utgå. |
| --- | --- |

(13)

På grundval av utvärderingen av den dokumentation som Italien har lämnat in bör den medlemsstaten förklaras som officiellt fri från enzootisk bovin leukos när det gäller nötkreatursbesättningar och förtecknas i kapitel 1 i bilaga III till beslut 2003/467/EG och hänvisningarna till vissa regioner i den medlemsstaten i kapitel 2 i den bilagan bör utgå.

| (14) | Bilagorna II och III till beslut 2003/467/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(14)

Bilagorna II och III till beslut 2003/467/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (15) | Kommissionen beslut 2005/779/EG (6) antogs med anledning av utbrott av vesikulär svinsjuka i Italien. I beslutet fastställs djurhälsoregler när det gäller vesikulär svinsjuka i de regioner i den medlemsstaten som erkänts som fria från vesikulär svinsjuka och som förtecknas i bilaga I till det beslutet samt även för de regioner i den medlemsstaten som inte erkänts som fria från sjukdomen och som förtecknas i bilaga II till det beslutet. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen beslut 2005/779/EG (6) antogs med anledning av utbrott av vesikulär svinsjuka i Italien. I beslutet fastställs djurhälsoregler när det gäller vesikulär svinsjuka i de regioner i den medlemsstaten som erkänts som fria från vesikulär svinsjuka och som förtecknas i bilaga I till det beslutet samt även för de regioner i den medlemsstaten som inte erkänts som fria från sjukdomen och som förtecknas i bilaga II till det beslutet.

| (16) | Ett program för utrotning och övervakning av vesikulär svinsjuka har genomförts i Italien under flera år, och syftet har varit att uppnå sjukdomsfri status i Italiens alla regioner. Italien har lämnat ny information till kommissionen om att regionen Kampanien uppnått status som fritt från vesikulär svinsjuka, och visat att sjukdomen har utrotats från regionen. |
| --- | --- |

(16)

Ett program för utrotning och övervakning av vesikulär svinsjuka har genomförts i Italien under flera år, och syftet har varit att uppnå sjukdomsfri status i Italiens alla regioner. Italien har lämnat ny information till kommissionen om att regionen Kampanien uppnått status som fritt från vesikulär svinsjuka, och visat att sjukdomen har utrotats från regionen.

| (17) | På grundval av granskning av de uppgifter som Italien har lämnat in bör regionen Kampanien erkännas som fri från vesikulär svinsjuka och regionen bör därför utgå ur förteckningen i bilaga II till beslut 2005/779/EG och i stället förtecknas i bilaga I till det beslutet. |
| --- | --- |

(17)

På grundval av granskning av de uppgifter som Italien har lämnat in bör regionen Kampanien erkännas som fri från vesikulär svinsjuka och regionen bör därför utgå ur förteckningen i bilaga II till beslut 2005/779/EG och i stället förtecknas i bilaga I till det beslutet.

| (18) | Bilagorna I och II till beslut 2005/779/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(18)

Bilagorna I och II till beslut 2005/779/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (19) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(19)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till beslut 93/52/EEG ska ändras i enlighet med bilaga I till det här beslutet.

Artikel 2

Bilagorna II och III till beslut 2003/467/EG ska ändras i enlighet med bilaga II till det här beslutet.

Artikel 3

Bilagorna I och II till beslut 2005/779/EG ska ändras i enlighet med bilaga III till det här beslutet.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 17 oktober 2017.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EGT L 46, 19.2.1991, s. 19.

3

(4)  Kommissionens beslut 93/52/EEG av den 21 december 1992 om fastställande av att vissa medlemsstater eller regioner iakttar kraven i fråga om brucellos (Br. melitensis) och erkännande av deras status som medlemsstat eller region som är officiellt fri från denna sjukdom (EGT L 13, 21.1.1993, s. 14).

4

Br. melitensis

(5)  Kommissionens beslut 2003/467/EG av den 23 juni 2003 om fastställande av att vissa medlemsstater samt regioner i vissa medlemsstater har status som officiellt fria från tuberkulos, brucellos och enzootisk bovin leukos när det gäller nötkreatursbesättningar (EUT L 156, 25.6.2003, s. 74).

5

(6)  Kommissionens beslut 2005/779/EG av den 8 november 2005 om djurhälsoskyddsåtgärder mot vesikulär svinsjuka i Italien (EUT L 293, 9.11.2005, s. 28).

6

---

BILAGA I

I bilaga II till beslut 93/52/EEG ska posten för Spanien ersättas med följande:

”I Spanien:

| — | Autonoma regionen Asturien. |
| --- | --- |

—

Autonoma regionen Asturien.

| — | Autonoma regionen Balearerna. |
| --- | --- |

—

Autonoma regionen Balearerna.

| — | Autonoma regionen Kanarieöarna. |
| --- | --- |

—

Autonoma regionen Kanarieöarna.

| — | Autonoma regionen Kantabrien. |
| --- | --- |

—

Autonoma regionen Kantabrien.

| — | Autonoma regionen Kastilien-La Mancha: provinserna Albacete, Cuenca och Guadalajara. |
| --- | --- |

—

Autonoma regionen Kastilien-La Mancha: provinserna Albacete, Cuenca och Guadalajara.

| — | Autonoma regionen Kastilien och León. |
| --- | --- |

—

Autonoma regionen Kastilien och León.

| — | Autonoma regionen Extremadura. |
| --- | --- |

—

Autonoma regionen Extremadura.

| — | Autonoma regionen Galicien. |
| --- | --- |

—

Autonoma regionen Galicien.

| — | Autonoma regionen Rioja. |
| --- | --- |

—

Autonoma regionen Rioja.

| — | Autonoma regionen Navarra. |
| --- | --- |

—

Autonoma regionen Navarra.

| — | Autonoma regionen Baskien. |
| --- | --- |

—

Autonoma regionen Baskien.

| — | Autonoma regionen Valencia.” |
| --- | --- |

—

Autonoma regionen Valencia.”

---

BILAGA II

Bilagorna II och III till beslut 2003/467/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga II ska ändras på följande sätt:






  a) | Kapitel 1 ska ersättas med följande:

  ”
  KAPITEL 1


  Medlemsstater officiellt fria från brucellos








  ISO-kod | Medlemsstat |
| --- | --- | --- | --- |
| BE | Belgien |
| CZ | Tjeckien |
| DK | Danmark |
| DE | Tyskland |
| EE | Estland |
| IE | Irland |
| FR | Frankrike |
| CY | Cypern |
| LV | Lettland |
| LT | Litauen |
| LU | Luxemburg |
| MT | Malta |
| NL | Nederländerna |
| AT | Österrike |
| PL | Polen |
| RO | Rumänien |
| SI | Slovenien |
| SK | Slovakien |
| FI | Finland |
| SE | Sverige” |

1.

Bilaga II ska ändras på följande sätt:

a)

Kapitel 1 ska ersättas med följande:

”
  KAPITEL 1

Medlemsstater officiellt fria från brucellos

ISO-kod

Medlemsstat

BE

Belgien

CZ

Tjeckien

DK

Danmark

DE

Tyskland

EE

Estland

IE

Irland

FR

Frankrike

CY

Cypern

LV

Lettland

LT

Litauen

LU

Luxemburg

MT

Malta

NL

Nederländerna

AT

Österrike

PL

Polen

RO

Rumänien

SI

Slovenien

SK

Slovakien

FI

Finland

SE

Sverige”

| b) | I kapitel 2 ska posten för Spanien ersättas med följande:

  ”I Spanien:






  — | Autonoma regionen Asturien. |
| --- | --- | --- |

b)

I kapitel 2 ska posten för Spanien ersättas med följande:

”I Spanien:

—

Autonoma regionen Asturien.

| — | Autonoma regionen Balearerna. |
| --- | --- |

—

Autonoma regionen Balearerna.

| — | Autonoma regionen Kanarieöarna. |
| --- | --- |

—

Autonoma regionen Kanarieöarna.

| — | Autonoma regionen Kastilien-La Mancha. |
| --- | --- |

—

Autonoma regionen Kastilien-La Mancha.

| — | Autonoma regionen Kastilien och León: provinserna Burgos, Soria, Valladolid och Zamora. |
| --- | --- |

—

Autonoma regionen Kastilien och León: provinserna Burgos, Soria, Valladolid och Zamora.

| — | Autonoma regionen Katalonien. |
| --- | --- |

—

Autonoma regionen Katalonien.

| — | Autonoma regionen Galicien. |
| --- | --- |

—

Autonoma regionen Galicien.

| — | Autonoma regionen Rioja. |
| --- | --- |

—

Autonoma regionen Rioja.

| — | Autonoma regionen Murcia. |
| --- | --- |

—

Autonoma regionen Murcia.

| — | Autonoma regionen Navarra. |
| --- | --- |

—

Autonoma regionen Navarra.

| — | Autonoma regionen Baskien.” |
| --- | --- |

—

Autonoma regionen Baskien.”

| 2. | Bilaga III ska ändras på följande sätt:






  a) | Kapitel 1 ska ersättas med följande:

  ”
  KAPITEL 1


  Medlemsstater officiellt fria från enzootisk bovin leukos








  ISO-kod | Medlemsstat |
| --- | --- | --- | --- |
| BE | Belgien |
| CZ | Tjeckien |
| DK | Danmark |
| DE | Tyskland |
| EE | Estland |
| IE | Irland |
| ES | Spanien |
| IT | Italien |
| CY | Cypern |
| LV | Lettland |
| LT | Litauen |
| LU | Luxemburg |
| NL | Nederländerna |
| AT | Österrike |
| PL | Polen |
| SI | Slovenien |
| SK | Slovakien |
| FI | Finland |
| SE | Sverige |
| UK | Förenade kungariket” |

2.

Bilaga III ska ändras på följande sätt:

a)

Kapitel 1 ska ersättas med följande:

”
  KAPITEL 1

Medlemsstater officiellt fria från enzootisk bovin leukos

ISO-kod

Medlemsstat

BE

Belgien

CZ

Tjeckien

DK

Danmark

DE

Tyskland

EE

Estland

IE

Irland

ES

Spanien

IT

Italien

CY

Cypern

LV

Lettland

LT

Litauen

LU

Luxemburg

NL

Nederländerna

AT

Österrike

PL

Polen

SI

Slovenien

SK

Slovakien

FI

Finland

SE

Sverige

UK

Förenade kungariket”

| b) | I kapitel 2 ska posten för Italien utgå. |
| --- | --- |

b)

I kapitel 2 ska posten för Italien utgå.

---

BILAGA III

Bilagorna I och II till beslut 2005/779/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | I bilaga I ska följande uppgifter införas mellan Basilicata och Emilia-Romagna:






  ”— | Kampanien” |
| --- | --- | --- |

1.

I bilaga I ska följande uppgifter införas mellan Basilicata och Emilia-Romagna:

”—

Kampanien”

| 2. | I bilaga II ska posten för Kampanien utgå. |
| --- | --- |

2.

I bilaga II ska posten för Kampanien utgå.

---

III Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 19.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 269/53 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 269/53

---

BESLUT AV EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 081/17/KOL

av den 26 april 2017

om att avsluta det formella granskningsförfarandet av förmodat statligt stöd beviljat genom uthyrning av mark och fastighet i området Gufunes (Island) [2017/1911]

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET (nedan kallad myndigheten) har fattat detta beslut

med beaktande av

avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artikel 61 och protokoll 26 till detta,

med beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (nedan kallat övervakningsavtalet), särskilt artikel 24 i detta,

med beaktande av protokoll 3 till övervakningsavtalet (nedan kallat protokoll 3), särskilt artikel 1 i del I och artiklarna 7.2 och 13 i del II i detta, och

efter att i enlighet med nämnda artiklar (1) ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   SAKFÖRHÅLLANDEN

SAKFÖRHÅLLANDEN

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | I ett e-postmeddelande av den 2 april 2014 mottog myndigheten ett klagomål från Gámaþjónustan hf. (nedan kallad klaganden) enligt vilket Íslenska Gámafélagið (nedan kallat ÍG) hade beviljats olagligt statligt stöd av staden Reykjavik (nedan kallad staden) genom uthyrning av egendom och mark i området Gufunes i Reykjavik för ett belopp som påstods ligga under marknadsvärdet (2). |
| --- | --- |

(1)

I ett e-postmeddelande av den 2 april 2014 mottog myndigheten ett klagomål från Gámaþjónustan hf. (nedan kallad klaganden) enligt vilket Íslenska Gámafélagið (nedan kallat ÍG) hade beviljats olagligt statligt stöd av staden Reykjavik (nedan kallad staden) genom uthyrning av egendom och mark i området Gufunes i Reykjavik för ett belopp som påstods ligga under marknadsvärdet (2).

klaganden

ÍG

staden

2

| (2) | Efter sin preliminära granskning antog myndigheten beslut nr 261/15/KOL av den 30 juni 2015 om att inleda ett formellt granskningsförfarande om det förmodade stödet. De isländska myndigheterna besvarade myndighetens beslut genom en skrivelse av den 1 oktober 2015 (3). |
| --- | --- |

(2)

Efter sin preliminära granskning antog myndigheten beslut nr 261/15/KOL av den 30 juni 2015 om att inleda ett formellt granskningsförfarande om det förmodade stödet. De isländska myndigheterna besvarade myndighetens beslut genom en skrivelse av den 1 oktober 2015 (3).

3

| (3) | Den 24 september 2015 offentliggjordes myndighetens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande i Europeiska unionens officiella tidning och i dess EES-tillägg. Berörda parter gavs en månad att inkomma med synpunkter på myndighetens preliminära synpunkter (4). |
| --- | --- |

(3)

Den 24 september 2015 offentliggjordes myndighetens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande i Europeiska unionens officiella tidning och i dess EES-tillägg. Berörda parter gavs en månad att inkomma med synpunkter på myndighetens preliminära synpunkter (4).

Europeiska unionens officiella tidning

4

| (4) | Efter att ha beviljats en veckas förlängning lämnade ÍG in sina synpunkter genom en skrivelse av den 29 oktober 2015 (5). Myndigheten mottog inga övriga synpunkter. Efter utgången av tidsfristen på en månad för att lämna in synpunkter mottog myndigheten marknadsinformation från klaganden via e-post av den 25 november 2015 (6). Genom en skrivelse av den 26 november 2015 (7) vidarebefordrade myndigheten synpunkterna och marknadsinformationen till de isländska myndigheterna, som gavs möjlighet att svara. De isländska myndigheterna besvarade myndigheten genom en skrivelse av den 5 januari 2016 (8). Ärendet diskuterades också av företrädare för de isländska myndigheterna och myndigheten vid ett sammanträde i Reykjavik den 12 februari 2016. |
| --- | --- |

(4)

Efter att ha beviljats en veckas förlängning lämnade ÍG in sina synpunkter genom en skrivelse av den 29 oktober 2015 (5). Myndigheten mottog inga övriga synpunkter. Efter utgången av tidsfristen på en månad för att lämna in synpunkter mottog myndigheten marknadsinformation från klaganden via e-post av den 25 november 2015 (6). Genom en skrivelse av den 26 november 2015 (7) vidarebefordrade myndigheten synpunkterna och marknadsinformationen till de isländska myndigheterna, som gavs möjlighet att svara. De isländska myndigheterna besvarade myndigheten genom en skrivelse av den 5 januari 2016 (8). Ärendet diskuterades också av företrädare för de isländska myndigheterna och myndigheten vid ett sammanträde i Reykjavik den 12 februari 2016.

5

6

7

8

| (5) | Myndigheten mottog även ytterligare information om utvecklingen i området Gufunes från klaganden via e-post av den 21 maj 2016 (9), den 27 maj 2016 (10) och den 15 december 2016 (11). |
| --- | --- |

(5)

Myndigheten mottog även ytterligare information om utvecklingen i området Gufunes från klaganden via e-post av den 21 maj 2016 (9), den 27 maj 2016 (10) och den 15 december 2016 (11).

9

10

11

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

2.1   OMRÅDET GUFUNES

| (6) | Området Gufunes är beläget i distriktet Grafarvogur i Reykjavik, Island. Fram till år 2001 var en gödselfabrik, Áburðarverksmiðjan, verksam på området. År 2002 köpte Reykjaviks planeringsfond Skipulagssjóður Reykjavíkur (nedan kallad SR) fabriken och det omgivande området från Áburðarverksmiðjans aktieägare (nedan kallat köpeavtalet). Enligt de isländska myndigheterna var planen vid denna tidpunkt att avlägsna samtliga byggnader och anläggningar från området. År 2007 upplöstes SR och en ny fond, Eignasjóður, inrättades för att överta SR:s tillgångar och arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

(6)

Området Gufunes är beläget i distriktet Grafarvogur i Reykjavik, Island. Fram till år 2001 var en gödselfabrik, Áburðarverksmiðjan, verksam på området. År 2002 köpte Reykjaviks planeringsfond Skipulagssjóður Reykjavíkur (nedan kallad SR) fabriken och det omgivande området från Áburðarverksmiðjans aktieägare (nedan kallat köpeavtalet). Enligt de isländska myndigheterna var planen vid denna tidpunkt att avlägsna samtliga byggnader och anläggningar från området. År 2007 upplöstes SR och en ny fond, Eignasjóður, inrättades för att överta SR:s tillgångar och arbetsuppgifter.

Skipulagssjóður Reykjavíkur

SR

köpeavtalet

| (7) | Enligt Reykjavik kommuns planer för zonindelning för 2001–2024 är området Gufunes avsett för bostäder, inte för industriverksamhet (12). Enligt planerna ska också motorvägen Sundabraut byggas i området, för att koppla samman områdena Laugarnes och Gufunes. Enligt Reykjaviks kommunplan för 2010–2030 håller dessutom industriområdet i Gufunes på att avvecklas, och i framtiden planeras en blandning av bostäder och rena kommersiella verksamheter i området (13). Framtida industriell verksamhet i området är inte aktuell enligt någon av dessa planer. |
| --- | --- |

(7)

Enligt Reykjavik kommuns planer för zonindelning för 2001–2024 är området Gufunes avsett för bostäder, inte för industriverksamhet (12). Enligt planerna ska också motorvägen Sundabraut byggas i området, för att koppla samman områdena Laugarnes och Gufunes. Enligt Reykjaviks kommunplan för 2010–2030 håller dessutom industriområdet i Gufunes på att avvecklas, och i framtiden planeras en blandning av bostäder och rena kommersiella verksamheter i området (13). Framtida industriell verksamhet i området är inte aktuell enligt någon av dessa planer.

12

13

2.2   AVTAL MELLAN STADEN REYKJAVIK OCH ÍSLENSKA GÁMAFÉLAGIÐ OM UTHYRNING AV MARK OCH FASTIGHETER I OMRÅDET GUFUNES

| (8) | När SR köpte marken och fastigheterna i området Gufunes i februari 2002 fanns flera hyresgäster på området (huvudsakligen byggentreprenörer och byggherrar). Vid denna tidpunkt hade ÍG ett hyresavtal med Áburðarverksmiðjan som slutits den 29 oktober 1999 (nedan kallat avtalet från 1999). I avtalet från 1999 fastställdes en månadshyra till ett belopp av 159 240 isländska kronor, baserat på ett kvadratmeterpris (14). ÍG använde marken för sin avfallshanteringsverksamhet. Enligt köpeavtalet övertog SR alla skyldigheter och rättigheter från Áburðarverksmiðjan beträffande de existerande hyresavtalen, inbegripet avtalet från 1999 med ÍG. |
| --- | --- |

(8)

När SR köpte marken och fastigheterna i området Gufunes i februari 2002 fanns flera hyresgäster på området (huvudsakligen byggentreprenörer och byggherrar). Vid denna tidpunkt hade ÍG ett hyresavtal med Áburðarverksmiðjan som slutits den 29 oktober 1999 (nedan kallat avtalet från 1999). I avtalet från 1999 fastställdes en månadshyra till ett belopp av 159 240 isländska kronor, baserat på ett kvadratmeterpris (14). ÍG använde marken för sin avfallshanteringsverksamhet. Enligt köpeavtalet övertog SR alla skyldigheter och rättigheter från Áburðarverksmiðjan beträffande de existerande hyresavtalen, inbegripet avtalet från 1999 med ÍG.

avtalet från 1999

14

| (9) | Enligt staden pågick fortlöpande verksamhet på området Gufunes och det var svårt att förvalta. Dessutom var byggnaderna och anläggningarna i dåligt skick, vissa hyresgäster betalade inte hyran och skrot hade ansamlats på området (t.ex. bilvrak). Därför stod det klart för staden att den skulle bli tvungen att anställa personal för att övervaka området både på dagen och natten för att kunna uppfylla sina skyldigheter som markägare. |
| --- | --- |

(9)

Enligt staden pågick fortlöpande verksamhet på området Gufunes och det var svårt att förvalta. Dessutom var byggnaderna och anläggningarna i dåligt skick, vissa hyresgäster betalade inte hyran och skrot hade ansamlats på området (t.ex. bilvrak). Därför stod det klart för staden att den skulle bli tvungen att anställa personal för att övervaka området både på dagen och natten för att kunna uppfylla sina skyldigheter som markägare.

| (10) | Mot bakgrund av detta ansågs det inte realistiskt att erbjuda området för uthyrning. Därför beslutade staden att inte förnya de befintliga hyresavtalen och att i stället ingå ett avtal med en enda part. Följaktligen beslutade SR att förhandla om villkoren för hyra, städning och övervakning av området med ÍG, som vid denna tidpunkt var den största enskilda hyresgästen och dessutom betalade hyran i tid (15). Följande är en översikt av de avtal som slöts mellan SR och ÍG:






  i) | Den 22 februari 2005
  . SR och ÍG ingick ett hyresavtal gällande några av fastigheterna i området som ersatte avtalet från 1999. Totalbeloppet för månadshyran fastställdes till 960 000 isländska kronor för en sammanlagd yta på 4 676 kvadratmeter (inklusive en 500 kvadratmeter stor tomt) (16). |
| --- | --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av detta ansågs det inte realistiskt att erbjuda området för uthyrning. Därför beslutade staden att inte förnya de befintliga hyresavtalen och att i stället ingå ett avtal med en enda part. Följaktligen beslutade SR att förhandla om villkoren för hyra, städning och övervakning av området med ÍG, som vid denna tidpunkt var den största enskilda hyresgästen och dessutom betalade hyran i tid (15). Följande är en översikt av de avtal som slöts mellan SR och ÍG:

15

i)

Den 22 februari 2005
  . SR och ÍG ingick ett hyresavtal gällande några av fastigheterna i området som ersatte avtalet från 1999. Totalbeloppet för månadshyran fastställdes till 960 000 isländska kronor för en sammanlagd yta på 4 676 kvadratmeter (inklusive en 500 kvadratmeter stor tomt) (16).

Den 22 februari 2005

16

| ii) | Den 14 oktober 2005
  . SR och ÍG slöt ett avtal (nedan kallat det allmänna hyresavtalet från 2005) som ersatte det tidigare avtalet av den 22 februari 2005 och som gällde hyra, städning och övervakning av marken i området Gufunes. Enligt avtalet var ÍG skyldigt att utföra allt underhåll och förbättringsarbete för egendomen i fråga. Det allmänna hyresavtalet från 2005 gällde fram till den 31 december 2009. I det allmänna hyresavtalet från 2005 angavs inte hur många kvadratmeter egendom som ÍG hyrde. En bilaga till det allmänna hyresavtalet från 2005 innehöll emellertid en flygbild där det framgick vilka delar av området som hyrdes ut till ÍG (17). De isländska myndigheterna har angett att avtalet gällde ett omkring 130 000 kvadratmeter stort område. Det allmänna hyresavtalet från 2005 innehöll inga angivelser om priset per kvadratmeter eller värdet för ÍG:s skyldigheter. Totalbeloppet för månadshyran fastställdes till 2 000 000 isländska kronor och beloppet skulle omräknas varje månad i enlighet med konsumentprisindex (18). |
| --- | --- |

ii)

Den 14 oktober 2005
  . SR och ÍG slöt ett avtal (nedan kallat det allmänna hyresavtalet från 2005) som ersatte det tidigare avtalet av den 22 februari 2005 och som gällde hyra, städning och övervakning av marken i området Gufunes. Enligt avtalet var ÍG skyldigt att utföra allt underhåll och förbättringsarbete för egendomen i fråga. Det allmänna hyresavtalet från 2005 gällde fram till den 31 december 2009. I det allmänna hyresavtalet från 2005 angavs inte hur många kvadratmeter egendom som ÍG hyrde. En bilaga till det allmänna hyresavtalet från 2005 innehöll emellertid en flygbild där det framgick vilka delar av området som hyrdes ut till ÍG (17). De isländska myndigheterna har angett att avtalet gällde ett omkring 130 000 kvadratmeter stort område. Det allmänna hyresavtalet från 2005 innehöll inga angivelser om priset per kvadratmeter eller värdet för ÍG:s skyldigheter. Totalbeloppet för månadshyran fastställdes till 2 000 000 isländska kronor och beloppet skulle omräknas varje månad i enlighet med konsumentprisindex (18).

Den 14 oktober 2005

det allmänna hyresavtalet från 2005

17

18

| iii) | Den 29 december 2006
  . Giltighetstiden för det allmänna hyresavtalet från 2005 förlängdes genom en ändring till den 31 december 2011. ÍG var också skyldigt att riva vissa fastigheter och att avlägsna utrustning från marken. ÍG fick lov att behålla den utrustning och de installationer som avlägsnades från marken på egen bekostnad (19). |
| --- | --- |

iii)

Den 29 december 2006
  . Giltighetstiden för det allmänna hyresavtalet från 2005 förlängdes genom en ändring till den 31 december 2011. ÍG var också skyldigt att riva vissa fastigheter och att avlägsna utrustning från marken. ÍG fick lov att behålla den utrustning och de installationer som avlägsnades från marken på egen bekostnad (19).

Den 29 december 2006

19

| iv) | Den 21 december 2007
  . Giltighetstiden för det allmänna hyresavtalet från 2005 förlängdes genom en ändring till den 31 december 2015. Ägaren kunde vid behov när som helst överta hela eller delar av den uthyrda marken om planerna i fråga om markanvändningen skulle ändras. ÍG åtog sig också att återkoppla el-, vatten- och värmeledningar som inte längre var användbara. ÍG drog också tillbaka en skadeståndstalan mot staden (20). |
| --- | --- |

iv)

Den 21 december 2007
  . Giltighetstiden för det allmänna hyresavtalet från 2005 förlängdes genom en ändring till den 31 december 2015. Ägaren kunde vid behov när som helst överta hela eller delar av den uthyrda marken om planerna i fråga om markanvändningen skulle ändras. ÍG åtog sig också att återkoppla el-, vatten- och värmeledningar som inte längre var användbara. ÍG drog också tillbaka en skadeståndstalan mot staden (20).

Den 21 december 2007

20

| v) | Den 15 juni 2009
  . Giltighetstiden för det allmänna hyresavtalet från 2005 förlängdes genom en ändring till den 31 december 2018. ÍG åtog sig att sköta områdets underhåll och att bygga en vall. Ett befintligt hyresavtal för ett båtskjul i Reykjaviks segelsällskaps ägo förlängdes också. ÍG förband sig också att dra tillbaka ett klagomål mot staden gällande underhållskostnader (21). |
| --- | --- |

v)

Den 15 juni 2009
  . Giltighetstiden för det allmänna hyresavtalet från 2005 förlängdes genom en ändring till den 31 december 2018. ÍG åtog sig att sköta områdets underhåll och att bygga en vall. Ett befintligt hyresavtal för ett båtskjul i Reykjaviks segelsällskaps ägo förlängdes också. ÍG förband sig också att dra tillbaka ett klagomål mot staden gällande underhållskostnader (21).

Den 15 juni 2009

21

| (11) | Enligt staden är det bara möjligt att använda 110 000 kvadratmeter av det 130 000 kvadratmeter stora område som ÍG hyr för företagets ändamål. Byggnadernas sammanlagda registrerade storlek är 24 722 kvadratmeter. Enligt det isländska fastighetsregistret Fasteignaskrá är den mark som tidigare ägdes av Áburðarverksmiðjan värd 211 000 000 isländska kronor. Värdet på den mark som ÍG hyr har inte beräknats, men staden uppskattar värdet för hela det område som tidigare ägdes av Áburðarverksmiðjan till 137 000 000 isländska kronor. Det totala registrerade värdet för de byggnader som ÍG hyr är 850 323 512 isländska kronor (22). |
| --- | --- |

(11)

Enligt staden är det bara möjligt att använda 110 000 kvadratmeter av det 130 000 kvadratmeter stora område som ÍG hyr för företagets ändamål. Byggnadernas sammanlagda registrerade storlek är 24 722 kvadratmeter. Enligt det isländska fastighetsregistret Fasteignaskrá är den mark som tidigare ägdes av Áburðarverksmiðjan värd 211 000 000 isländska kronor. Värdet på den mark som ÍG hyr har inte beräknats, men staden uppskattar värdet för hela det område som tidigare ägdes av Áburðarverksmiðjan till 137 000 000 isländska kronor. Det totala registrerade värdet för de byggnader som ÍG hyr är 850 323 512 isländska kronor (22).

Fasteignaskrá

22

| (12) | Enligt artikel 4.2 i lag nr 4/1995 om kommuners intäkter, Lög um tekjustofna sveitarfélaga, ska fastighetsägaren betala fastighetsskatten, utom när det gäller förhyrd jordbruksmark eller tomtmark eller annan avtalsenlig användning av mark. I sådana fall ska skatten betalas av den som bor på eller nyttjar marken. Marken, byggnaderna och anläggningarna i fråga ligger i ett avgränsat hamnområde som tillhör Faxaflóahafnir sf. och som hyrs av staden. Det är därför staden som betalar fastighetsskatt för den hyrda marken och de fastigheter som hyrs av ÍG. |
| --- | --- |

(12)

Enligt artikel 4.2 i lag nr 4/1995 om kommuners intäkter, Lög um tekjustofna sveitarfélaga, ska fastighetsägaren betala fastighetsskatten, utom när det gäller förhyrd jordbruksmark eller tomtmark eller annan avtalsenlig användning av mark. I sådana fall ska skatten betalas av den som bor på eller nyttjar marken. Marken, byggnaderna och anläggningarna i fråga ligger i ett avgränsat hamnområde som tillhör Faxaflóahafnir sf. och som hyrs av staden. Det är därför staden som betalar fastighetsskatt för den hyrda marken och de fastigheter som hyrs av ÍG.

Lög um tekjustofna sveitarfélaga

| (13) | Visserligen innehåller inget av avtalen information om värdet av de tjänster som tillhandahålls av ÍG, men staden gjorde en uppskattning av ÍG:s kostnader enligt det allmänna hyresavtalet från 2005 och senare ändringar av detta (nedan kallade hyresavtalen) från den tidpunkt då det allmänna hyresavtalet från 2005 slöts till slutet av hyresperioden 2018 (23). Uppskattningen gjordes av stadens analysexperter. Den information som lämnats omfattar kostnaderna för både avslutade och pågående rivningsprojekt. Enligt den information som tillhandahållits uppgår ÍG:s genomsnittliga månatliga kostnad till 10 815 624 isländska kronor, inklusive hyreskostnaden. Hyran utgör därmed ungefär 25 % av ÍG:s totala kostnader per månad. |
| --- | --- |

(13)

Visserligen innehåller inget av avtalen information om värdet av de tjänster som tillhandahålls av ÍG, men staden gjorde en uppskattning av ÍG:s kostnader enligt det allmänna hyresavtalet från 2005 och senare ändringar av detta (nedan kallade hyresavtalen) från den tidpunkt då det allmänna hyresavtalet från 2005 slöts till slutet av hyresperioden 2018 (23). Uppskattningen gjordes av stadens analysexperter. Den information som lämnats omfattar kostnaderna för både avslutade och pågående rivningsprojekt. Enligt den information som tillhandahållits uppgår ÍG:s genomsnittliga månatliga kostnad till 10 815 624 isländska kronor, inklusive hyreskostnaden. Hyran utgör därmed ungefär 25 % av ÍG:s totala kostnader per månad.

hyresavtalen

23

| (14) | När hyresavtalet av den 22 februari 2005 slöts ålade SR inte ÍG några skyldigheter. ÍG:s skyldigheter infördes i samband med det allmänna hyresavtalet från 2005 av den 14 oktober 2005 och fastställdes mot bakgrund av de planerade rivningarna och beräknade kostnaderna för städning, bortskaffande av skrot och övervakning av området. Skyldigheterna i fråga om att städa och forsla bort skrot ansågs vara omfattande, med tanke på områdets skick. Nedan följer en uppskattning av ÍG:s kostnader i enlighet med företagets skyldigheter enligt det allmänna hyresavtalet från 2005 (24).


















  År | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hyra | 32 370 315 | 32 370 315 | 32 370 315 | 32 370 315 | 32 370 315 | 32 370 315 | 32 370 315 | 32 370 315 | 32 370 315 | 32 370 315 | 32 370 315 | 32 370 315 | 32 370 315 |
| Personal | 11 520 000 | 11 520 000 | 11 520 000 | 11 520 000 | 11 520 000 | 11 520 000 | 11 520 000 | 11 520 000 | 11 520 000 | 11 520 000 | 11 520 000 | 11 520 000 | 11 520 000 |
| Administration | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 |
| Underhåll | 4 000 000 | 4 000 000 | 4 000 000 | 4 000 000 | 4 000 000 | 4 000 000 | 4 000 000 | 4 000 000 | 4 000 000 | 4 000 000 | 4 000 000 | 4 000 000 | 4 000 000 |
| Juridiska avgifter | 1 500 000 | 1 000 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 |
| Andra aktörers energi-kostnader | 5 000 000 | 5 000 000 | | | | | | | | | | | |
| Pågående rivningsarbete | 21 538 462 | 21 538 462 | 21 538 462 | 21 538 462 | 21 538 462 | 21 538 462 | 21 538 462 | 21 538 462 | 21 538 462 | 21 538 462 | 21 538 462 | 21 538 462 | 21 538 462 |
| Avslutat rivningsarbete | 8 835 222 | 8 835 222 | 8 835 222 | 8 835 222 | 8 835 222 | 8 835 222 | 8 835 222 | 8 835 222 | 8 835 222 | 8 835 222 | 8 835 222 | 8 835 222 | 8 835 222 |
| Reparationer | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 |
| Grindar/ stängsel | 1 000 000 | 1 000 000 | 1 000 000 | 1 000 000 | 600 | 600 | 600 | 600 | 600 | 600 | 600 | 600 | 600 |
| Städning | 7 000 000 | 7 000 000 | 7 000 000 | 7 000 000 | 3 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 |
| Målning | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 |
| Renovering | 30 000 000 | 10 000 000 | 10 000 000 | 8 000 000 | 6 000 000 | 6 000 000 | 6 000 000 | 6 000 000 | 6 000 000 | 6 000 000 | 6 000 000 | 6 000 000 | 6 000 000 |
| Dragning av ledningar m.m. | 7 500 000 | 8 000 000 | 9 000 000 | 12 000 000 | 9 500 000 | 7 200 000 | 6 500 000 | 5 000 000 | 4 000 000 | 3 000 000 | 3 000 000 | 3 000 000 | 3 000 000 |
| Avlopp | | | | | | | | | 10 600 000 | 10 600 000 | 10 600 000 | 10 600 000 | |
| Vågbrytare | | | | | | 6 000 000 | 6 000 000 | | | | | | |
| Bortskaffande | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 7 200 000 | 6 500 000 | 2 000 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 |
| Asfalt | 8 000 000 | 8 000 000 | 8 000 000 | 8 000 000 | 6 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 | 5 000 000 |
| Jord | 10 000 000 | 10 000 000 | 10 000 000 | 10 000 000 | 5 000 000 | 4 000 000 | 4 000 000 | 4 000 000 | 4 000 000 | 4 000 000 | 4 000 000 | 4 000 000 | 4 000 000 |
| Brandlarm | 10 000 000 | 1 000 000 | 1 000 000 | 1 000 000 | 1 000 000 | 1 000 000 | 1 000 000 | 1 000 000 | 1 000 000 | 1 000 000 | 1 000 000 | 1 000 000 | 1 000 000 |
| Skyldigheter sammanlagt | 138 393 684 | 109 393 684 | 104 893 684 | 112 593 684 | 95 394 284 | 91 594 284 | 89 394 284 | 81 894 284 | 91 494 284 | 90 494 284 | 90 494 284 | 90 494 284 | 79 894 284 |
| | | | | | | | | | | | | | |
| Totalt (ISK) | 170 763 999 | 141 763 999 | 137 263 999 | 144 963 999 | 127 764 599 | 123 964 599 | 121 764 599 | 114 264 599 | 123 864 599 | 122 864 599 | 122 864 599 | 122 864 599 | 112 264 599 |
| Genomsnitt per månad | 14 230 333 | 11 813 667 | 11 438 667 | 12 080 333 | 10 647 050 | 10 330 383 | 10 147 050 | 9 522 050 | 10 322 050 | 10 238 717 | 10 238 717 | 10 238 717 | 9 355 383 |
| | | | | | | | | | | | | | |
| Genomsnittliga kostnader | 10 815 624 |
| Källa: Staden Reykjavik. |

(14)

När hyresavtalet av den 22 februari 2005 slöts ålade SR inte ÍG några skyldigheter. ÍG:s skyldigheter infördes i samband med det allmänna hyresavtalet från 2005 av den 14 oktober 2005 och fastställdes mot bakgrund av de planerade rivningarna och beräknade kostnaderna för städning, bortskaffande av skrot och övervakning av området. Skyldigheterna i fråga om att städa och forsla bort skrot ansågs vara omfattande, med tanke på områdets skick. Nedan följer en uppskattning av ÍG:s kostnader i enlighet med företagets skyldigheter enligt det allmänna hyresavtalet från 2005 (24).

24

År

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Hyra

Hyra

32 370 315

32 370 315

32 370 315

32 370 315

32 370 315

32 370 315

32 370 315

32 370 315

32 370 315

32 370 315

32 370 315

32 370 315

32 370 315

Personal

Personal

11 520 000

11 520 000

11 520 000

11 520 000

11 520 000

11 520 000

11 520 000

11 520 000

11 520 000

11 520 000

11 520 000

11 520 000

11 520 000

Administration

Administration

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

Underhåll

Underhåll

4 000 000

4 000 000

4 000 000

4 000 000

4 000 000

4 000 000

4 000 000

4 000 000

4 000 000

4 000 000

4 000 000

4 000 000

4 000 000

Juridiska avgifter

Juridiska avgifter

1 500 000

1 000 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

Andra aktörers energi-kostnader

Andra aktörers energi-kostnader

5 000 000

5 000 000

Pågående rivningsarbete

Pågående rivningsarbete

21 538 462

21 538 462

21 538 462

21 538 462

21 538 462

21 538 462

21 538 462

21 538 462

21 538 462

21 538 462

21 538 462

21 538 462

21 538 462

Avslutat rivningsarbete

Avslutat rivningsarbete

8 835 222

8 835 222

8 835 222

8 835 222

8 835 222

8 835 222

8 835 222

8 835 222

8 835 222

8 835 222

8 835 222

8 835 222

8 835 222

Reparationer

Reparationer

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

Grindar/ stängsel

Grindar/ stängsel

1 000 000

1 000 000

1 000 000

1 000 000

600

600

600

600

600

600

600

600

600

Städning

Städning

7 000 000

7 000 000

7 000 000

7 000 000

3 000 000

2 000 000

2 000 000

2 000 000

2 000 000

2 000 000

2 000 000

2 000 000

2 000 000

Målning

Målning

2 000 000

2 000 000

2 000 000

2 000 000

2 000 000

2 000 000

2 000 000

2 000 000

2 000 000

2 000 000

2 000 000

2 000 000

2 000 000

Renovering

Renovering

30 000 000

10 000 000

10 000 000

8 000 000

6 000 000

6 000 000

6 000 000

6 000 000

6 000 000

6 000 000

6 000 000

6 000 000

6 000 000

Dragning av ledningar m.m.

Dragning av ledningar m.m.

7 500 000

8 000 000

9 000 000

12 000 000

9 500 000

7 200 000

6 500 000

5 000 000

4 000 000

3 000 000

3 000 000

3 000 000

3 000 000

Avlopp

Avlopp

10 600 000

10 600 000

10 600 000

10 600 000

Vågbrytare

Vågbrytare

6 000 000

6 000 000

Bortskaffande

Bortskaffande

500 000

500 000

500 000

7 200 000

6 500 000

2 000 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

Asfalt

Asfalt

8 000 000

8 000 000

8 000 000

8 000 000

6 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

Jord

Jord

10 000 000

10 000 000

10 000 000

10 000 000

5 000 000

4 000 000

4 000 000

4 000 000

4 000 000

4 000 000

4 000 000

4 000 000

4 000 000

Brandlarm

Brandlarm

10 000 000

1 000 000

1 000 000

1 000 000

1 000 000

1 000 000

1 000 000

1 000 000

1 000 000

1 000 000

1 000 000

1 000 000

1 000 000

Skyldigheter sammanlagt

Skyldigheter sammanlagt

138 393 684

109 393 684

104 893 684

112 593 684

95 394 284

91 594 284

89 394 284

81 894 284

91 494 284

90 494 284

90 494 284

90 494 284

79 894 284

Totalt (ISK)

Totalt (ISK)

170 763 999

141 763 999

137 263 999

144 963 999

127 764 599

123 964 599

121 764 599

114 264 599

123 864 599

122 864 599

122 864 599

122 864 599

112 264 599

Genomsnitt per månad

Genomsnitt per månad

14 230 333

11 813 667

11 438 667

12 080 333

10 647 050

10 330 383

10 147 050

9 522 050

10 322 050

10 238 717

10 238 717

10 238 717

9 355 383

Genomsnittliga kostnader

Genomsnittliga kostnader

10 815 624

10 815 624

Källa: Staden Reykjavik.

Källa:

2.3   UTVECKLING PÅ SENARE TID I OMRÅDET GUFUNES

| (15) | I början av 2014 beslutade Reykjaviks kommunfullmäktige, Borgarstjórn Reykjavíkur, att inrätta en ledningskommitté som fick i uppgift att lägga fram en framtidsplan för området Gufunes (25). Kommittén föreslog en öppen tävling för idéer om den framtida användningen av Gufunes. Vid kommunfullmäktiges sammanträde i juni 2015 kom man överens om att publicera en annons om en sådan tävling, där intressenter uppmanades att lämna in idéer om hur området Gufunes skulle kunna utformas i framtiden (26). Staden mottog fyra bidrag som svar på annonsen. Ett av bidragen kom från filmproduktionsbolaget RVK Studios, som uttryckte sitt intresse för att köpa några av byggnaderna i Gufunes för att etablera en filmindustri i området. De byggnader som RVK Studios önskade köpa ingår bland de av Áburðarverksmiðjans gamla fastigheter som hyrts ut till ÍG genom hyresavtalen. |
| --- | --- |

(15)

I början av 2014 beslutade Reykjaviks kommunfullmäktige, Borgarstjórn Reykjavíkur, att inrätta en ledningskommitté som fick i uppgift att lägga fram en framtidsplan för området Gufunes (25). Kommittén föreslog en öppen tävling för idéer om den framtida användningen av Gufunes. Vid kommunfullmäktiges sammanträde i juni 2015 kom man överens om att publicera en annons om en sådan tävling, där intressenter uppmanades att lämna in idéer om hur området Gufunes skulle kunna utformas i framtiden (26). Staden mottog fyra bidrag som svar på annonsen. Ett av bidragen kom från filmproduktionsbolaget RVK Studios, som uttryckte sitt intresse för att köpa några av byggnaderna i Gufunes för att etablera en filmindustri i området. De byggnader som RVK Studios önskade köpa ingår bland de av Áburðarverksmiðjans gamla fastigheter som hyrts ut till ÍG genom hyresavtalen.

Borgarstjórn Reykjavíkur

25

26

| (16) | Staden och RVK Studios lät därefter två oberoende fastighetsmäklare värdera den berörda delen av Gufunes (27). Vid kommunfullmäktiges sammanträde den 18 november 2015 kom man överens om att anförtro Skrifstofa eigna og atvinnuþróunar (Kontoret för fastigheter och näringslivsutveckling) uppgiften att inleda förhandlingar med RVK Studios på grundval av värderingarna (28). Kommunfullmäktige gav även samma aktör i uppgift att inleda förhandlingar med ÍG om att utrymma fastigheterna och om en möjlig flytt i enlighet med bestämmelserna i det allmänna hyresavtalet från 2005. |
| --- | --- |

(16)

Staden och RVK Studios lät därefter två oberoende fastighetsmäklare värdera den berörda delen av Gufunes (27). Vid kommunfullmäktiges sammanträde den 18 november 2015 kom man överens om att anförtro Skrifstofa eigna og atvinnuþróunar (Kontoret för fastigheter och näringslivsutveckling) uppgiften att inleda förhandlingar med RVK Studios på grundval av värderingarna (28). Kommunfullmäktige gav även samma aktör i uppgift att inleda förhandlingar med ÍG om att utrymma fastigheterna och om en möjlig flytt i enlighet med bestämmelserna i det allmänna hyresavtalet från 2005.

27

Skrifstofa eigna og atvinnuþróunar

28

| (17) | Den 19 maj 2016 kom Reykjaviks kommunfullmäktige överens om att sluta ett avtal med RVK Studios om köp av vissa fastigheter i området Gufunes (29). Staden meddelade därefter att ÍG skulle komma att flytta sin verksamhet till stadens nya industriområde i Esjumelar (30). Den 20 maj 2016 skrev Reykjaviks borgmästare och ÍG:s verkställande direktör under avtal gällande en uppsägning av hyresavtalen och ÍG:s flytt. De tog också de första spadtagen på ÍG:s nya tomt i Esjumelar. Den 27 maj 2016 skrev staden under ett avtal med RVK Studios om försäljning av några av Áburðarverksmiðjans gamla fastigheter (31). De fastigheter som såldes till RVK Studios omfattar 8 400 kvadratmeter och köpesumman var 301 650 000 isländska kronor. Staden gav också RVK Studios en option om köp av ett sammanlagt 19 200 kvadratmeter stort område öster om dessa byggnader. RVK Studios kommer att betala en årsavgift på 1 000 isländska kronor per kvadratmeter för denna option. |
| --- | --- |

(17)

Den 19 maj 2016 kom Reykjaviks kommunfullmäktige överens om att sluta ett avtal med RVK Studios om köp av vissa fastigheter i området Gufunes (29). Staden meddelade därefter att ÍG skulle komma att flytta sin verksamhet till stadens nya industriområde i Esjumelar (30). Den 20 maj 2016 skrev Reykjaviks borgmästare och ÍG:s verkställande direktör under avtal gällande en uppsägning av hyresavtalen och ÍG:s flytt. De tog också de första spadtagen på ÍG:s nya tomt i Esjumelar. Den 27 maj 2016 skrev staden under ett avtal med RVK Studios om försäljning av några av Áburðarverksmiðjans gamla fastigheter (31). De fastigheter som såldes till RVK Studios omfattar 8 400 kvadratmeter och köpesumman var 301 650 000 isländska kronor. Staden gav också RVK Studios en option om köp av ett sammanlagt 19 200 kvadratmeter stort område öster om dessa byggnader. RVK Studios kommer att betala en årsavgift på 1 000 isländska kronor per kvadratmeter för denna option.

29

30

31

3.   KLAGOMÅLET

KLAGOMÅLET

| (18) | Enligt klaganden har staden gett olagligt statligt stöd till ÍG genom att hyra ut egendom och mark i området Gufunes till ett pris under marknadsvärdet. I sitt klagomål till myndigheten anger klaganden att det visserligen är svårt att avgöra det exakta beloppet för detta statliga stöd, men att det tydligt framgår att priset ligger långt under ett rimligt marknadspris. Eftersom ÍG inte betalar ett normalt marknadspris har företaget en konkurrensfördel. Vidare anser klaganden att många företag med omfattande markbehov har intresse av att använda marken i Gufunes för sin verksamhet, exempelvis transportnav och företag som erbjuder lagerlokaler. |
| --- | --- |

(18)

Enligt klaganden har staden gett olagligt statligt stöd till ÍG genom att hyra ut egendom och mark i området Gufunes till ett pris under marknadsvärdet. I sitt klagomål till myndigheten anger klaganden att det visserligen är svårt att avgöra det exakta beloppet för detta statliga stöd, men att det tydligt framgår att priset ligger långt under ett rimligt marknadspris. Eftersom ÍG inte betalar ett normalt marknadspris har företaget en konkurrensfördel. Vidare anser klaganden att många företag med omfattande markbehov har intresse av att använda marken i Gufunes för sin verksamhet, exempelvis transportnav och företag som erbjuder lagerlokaler.

| (19) | Klaganden konstaterade att hyran fastställdes till 2 miljoner isländska kronor i det allmänna hyresavtalet från 2005, med årliga höjningar i enlighet med konsumentprisindex (fastighetsskatten, som inte betalas av ÍG utan av egendomens ägare, dvs. staden, utgör 41 % av det årliga hyresbeloppet). Dessutom har ÍG vissa underhållsskyldigheter som anses ingå i hyresbeloppet, men de ungefärliga kostnaderna för dessa skyldigheter anges inte i avtalen. Vidare finns inga bestämmelser i hyresavtalen som förbjuder ÍG att hyra ut marken i andra hand till tredje part. Klaganden betonar att hyresavtalen inte innehåller någon uppskattning av eventuella intäkter från andrahandsuthyrning av delar av egendomen eller någon information om huruvida detta påverkar hyresbeloppet. |
| --- | --- |

(19)

Klaganden konstaterade att hyran fastställdes till 2 miljoner isländska kronor i det allmänna hyresavtalet från 2005, med årliga höjningar i enlighet med konsumentprisindex (fastighetsskatten, som inte betalas av ÍG utan av egendomens ägare, dvs. staden, utgör 41 % av det årliga hyresbeloppet). Dessutom har ÍG vissa underhållsskyldigheter som anses ingå i hyresbeloppet, men de ungefärliga kostnaderna för dessa skyldigheter anges inte i avtalen. Vidare finns inga bestämmelser i hyresavtalen som förbjuder ÍG att hyra ut marken i andra hand till tredje part. Klaganden betonar att hyresavtalen inte innehåller någon uppskattning av eventuella intäkter från andrahandsuthyrning av delar av egendomen eller någon information om huruvida detta påverkar hyresbeloppet.

| (20) | Klaganden framhåller också att det är otydligt vad priset per kvadratmeter är och hur hyran har fastställts. Klaganden hävdar emellertid att marknadspriset för uthyrning av fastigheten bör vara mellan 12 och 41 miljoner isländska kronor per månad, beroende på vilken av ett antal erkända prissättningsmetoder som tillämpas. Enligt klaganden hyrs egendomen ut till ÍG till ett pris långt under marknadsvärdet, vilket strider mot EES-reglerna för statligt stöd. |
| --- | --- |

(20)

Klaganden framhåller också att det är otydligt vad priset per kvadratmeter är och hur hyran har fastställts. Klaganden hävdar emellertid att marknadspriset för uthyrning av fastigheten bör vara mellan 12 och 41 miljoner isländska kronor per månad, beroende på vilken av ett antal erkända prissättningsmetoder som tillämpas. Enligt klaganden hyrs egendomen ut till ÍG till ett pris långt under marknadsvärdet, vilket strider mot EES-reglerna för statligt stöd.

4.   SKÄLEN FÖR ATT INLEDA ETT FORMELLT GRANSKNINGSFÖRFARANDE

SKÄLEN FÖR ATT INLEDA ETT FORMELLT GRANSKNINGSFÖRFARANDE

| (21) | I beslut nr 261/15/KOL gjorde myndigheten en preliminär bedömning av huruvida avtalen mellan staden och ÍG om uthyrning av området Gufunes utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet, och, om så är fallet, huruvida det statliga stödet ska anses vara förenligt med EES-avtalets funktion. |
| --- | --- |

(21)

I beslut nr 261/15/KOL gjorde myndigheten en preliminär bedömning av huruvida avtalen mellan staden och ÍG om uthyrning av området Gufunes utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet, och, om så är fallet, huruvida det statliga stödet ska anses vara förenligt med EES-avtalets funktion.

| (22) | Efter att ha bedömt den information som lämnats in av de isländska myndigheterna, fattade myndigheten ett preliminärt beslut om att det inte kunde uteslutas att avtalen mellan staden och ÍG utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Följande fastställdes i beslut nr 261/15/KOL:






  i) | Staten, i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet, omfattar alla organ inom den statliga administrationen, från central till lokal nivå. Eftersom den mark och de fastigheter som hyrdes av ÍG tillhörde staden, skulle alla rabatter på hyresbeloppet innebära en överföring av statens resurser. |
| --- | --- | --- |

(22)

Efter att ha bedömt den information som lämnats in av de isländska myndigheterna, fattade myndigheten ett preliminärt beslut om att det inte kunde uteslutas att avtalen mellan staden och ÍG utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Följande fastställdes i beslut nr 261/15/KOL:

i)

Staten, i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet, omfattar alla organ inom den statliga administrationen, från central till lokal nivå. Eftersom den mark och de fastigheter som hyrdes av ÍG tillhörde staden, skulle alla rabatter på hyresbeloppet innebära en överföring av statens resurser.

| ii) | Myndigheten var tveksam till om staden, när den ingick avtalen med ÍG, hade agerat som en privat hyresvärd i en jämförbar rättslig och faktisk situation. Myndighetens preliminära bedömning var att det inte kunde uteslutas att ÍG beviljats ekonomiska fördelar. |
| --- | --- |

ii)

Myndigheten var tveksam till om staden, när den ingick avtalen med ÍG, hade agerat som en privat hyresvärd i en jämförbar rättslig och faktisk situation. Myndighetens preliminära bedömning var att det inte kunde uteslutas att ÍG beviljats ekonomiska fördelar.

| iii) | Eftersom inga andra företag gavs möjlighet att förhandla med staden om att hyra marken och fastigheterna i fråga, ansåg myndigheten preliminärt att åtgärderna föreföll ha varit selektiva. |
| --- | --- |

iii)

Eftersom inga andra företag gavs möjlighet att förhandla med staden om att hyra marken och fastigheterna i fråga, ansåg myndigheten preliminärt att åtgärderna föreföll ha varit selektiva.

| iv) | Myndigheten konstaterade slutligen att eventuellt stöd som beviljats ÍG, i form av ett lägre hyresbelopp, i teorin skulle ha gjort det möjligt för företaget att öka eller åtminstone vidhålla sin verksamhet till följd av stödet. Därmed var det troligt att stödet begränsade möjligheterna för företag etablerade hos andra avtalsslutande parter, som kan ha velat konkurrera med ÍG om den isländska marknaden för avfallsinsamling. Därför ansågs det troligt att stödet snedvridit konkurrensen och påverkat handeln inom EES. |
| --- | --- |

iv)

Myndigheten konstaterade slutligen att eventuellt stöd som beviljats ÍG, i form av ett lägre hyresbelopp, i teorin skulle ha gjort det möjligt för företaget att öka eller åtminstone vidhålla sin verksamhet till följd av stödet. Därmed var det troligt att stödet begränsade möjligheterna för företag etablerade hos andra avtalsslutande parter, som kan ha velat konkurrera med ÍG om den isländska marknaden för avfallsinsamling. Därför ansågs det troligt att stödet snedvridit konkurrensen och påverkat handeln inom EES.

| (23) | Enligt myndigheten krävdes ytterligare bevis innan det kunde fastställas om villkoren i hyresavtalen skulle anses vara förenliga med EES-avtalets funktion. |
| --- | --- |

(23)

Enligt myndigheten krävdes ytterligare bevis innan det kunde fastställas om villkoren i hyresavtalen skulle anses vara förenliga med EES-avtalets funktion.

| (24) | Myndigheten ansåg följaktligen att det var tveksamt om hyresavtalen mellan staden och ÍG utgjorde statligt stöd, och, om så var fallet, huruvida de skulle anses vara förenliga med EES-avtalets funktion enligt artikel 61.3 c i detta. |
| --- | --- |

(24)

Myndigheten ansåg följaktligen att det var tveksamt om hyresavtalen mellan staden och ÍG utgjorde statligt stöd, och, om så var fallet, huruvida de skulle anses vara förenliga med EES-avtalets funktion enligt artikel 61.3 c i detta.

5.   STADENS SYNPUNKTER PÅ DET PRELIMINÄRA BESLUTET

STADENS SYNPUNKTER PÅ DET PRELIMINÄRA BESLUTET

| (25) | Enligt staden utgör avtalen med ÍG inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet, eftersom ÍG inte beviljats några fördelar. |
| --- | --- |

(25)

Enligt staden utgör avtalen med ÍG inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet, eftersom ÍG inte beviljats några fördelar.

| (26) | Staden anser att avtalen av den 22 februari 2005 och den 14 oktober 2005 ingicks under normala marknadsförhållanden, med tanke på att hyresbeloppet baserades på den hyresavgift som fastställts genom ett öppen annonseringsförfarande i slutet av 2003 och även var förenligt med de analyser/bedömningar som gjorts av stadens experter. |
| --- | --- |

(26)

Staden anser att avtalen av den 22 februari 2005 och den 14 oktober 2005 ingicks under normala marknadsförhållanden, med tanke på att hyresbeloppet baserades på den hyresavgift som fastställts genom ett öppen annonseringsförfarande i slutet av 2003 och även var förenligt med de analyser/bedömningar som gjorts av stadens experter.

| (27) | Staden instämmer inte i att de metoder som klaganden nämnt är lämpliga för att fastställa ett hyresbelopp som är förenligt med marknadsförhållandena. I stället jämför staden beloppet med hyresbeloppet för en annan fastighet, dvs. statens gamla cementfabrik på Sævarhöfði 31, som är belägen i ett liknande industriområde som Gufunes. |
| --- | --- |

(27)

Staden instämmer inte i att de metoder som klaganden nämnt är lämpliga för att fastställa ett hyresbelopp som är förenligt med marknadsförhållandena. I stället jämför staden beloppet med hyresbeloppet för en annan fastighet, dvs. statens gamla cementfabrik på Sævarhöfði 31, som är belägen i ett liknande industriområde som Gufunes.

| (28) | Staden köpte fastigheten på Sævarhöfði 31 år 2014. År 2013 annonserade Ríkiskaup, som ansvarar för statens offentliga upphandlingar, ut fastigheten för uthyrning. När staden köpte fastigheten åtog den sig att acceptera det högsta anbud som inkom till följd av annonseringen. Ríkiskaup mottog fyra anbud, varav det högsta låg på 420 000 isländska kronor i månaden, utan några särskilda tjänster eller skyldigheter för hyresgästen. Fastigheten på Sævarhöfði 31 bedöms vara värd 293 028 000 isländska kronor. Det innebär att det högsta budet motsvarade 0,147 % av det uppskattade värdet. I jämförelse motsvarar hyresbeloppet enligt det allmänna hyresavtalet med ÍG från 2005 0,320 % av värdet på fastigheten i Gufunes. Staden framhåller att hyresbeloppet för Sævarhöfði 31 fastställdes efter ett öppet annonseringsförfarande och är en rättvis återspegling av marknadsvärdet för industriområden i staden under normala marknadsförhållanden. Denna jämförelse visar att det hyresbelopp som betalas av ÍG inte på något sätt kan anses ligga under marknadsvärdet för industriområden i staden, särskilt inte med tanke på att hyresbeloppet för Sævarhöfði 31 inte beaktade de faktorer som påverkade hyresbeloppet för området i Gufunes. |
| --- | --- |

(28)

Staden köpte fastigheten på Sævarhöfði 31 år 2014. År 2013 annonserade Ríkiskaup, som ansvarar för statens offentliga upphandlingar, ut fastigheten för uthyrning. När staden köpte fastigheten åtog den sig att acceptera det högsta anbud som inkom till följd av annonseringen. Ríkiskaup mottog fyra anbud, varav det högsta låg på 420 000 isländska kronor i månaden, utan några särskilda tjänster eller skyldigheter för hyresgästen. Fastigheten på Sævarhöfði 31 bedöms vara värd 293 028 000 isländska kronor. Det innebär att det högsta budet motsvarade 0,147 % av det uppskattade värdet. I jämförelse motsvarar hyresbeloppet enligt det allmänna hyresavtalet med ÍG från 2005 0,320 % av värdet på fastigheten i Gufunes. Staden framhåller att hyresbeloppet för Sævarhöfði 31 fastställdes efter ett öppet annonseringsförfarande och är en rättvis återspegling av marknadsvärdet för industriområden i staden under normala marknadsförhållanden. Denna jämförelse visar att det hyresbelopp som betalas av ÍG inte på något sätt kan anses ligga under marknadsvärdet för industriområden i staden, särskilt inte med tanke på att hyresbeloppet för Sævarhöfði 31 inte beaktade de faktorer som påverkade hyresbeloppet för området i Gufunes.

Ríkiskaup

Ríkiskaup

| (29) | Enligt staden är det faktum att andra parter senare visade intresse för området föga relevant för bedömningen av efterfrågan på området vid den tidpunkt då det allmänna hyresavtalet från 2005 ingicks, dvs. i oktober 2005. Vid denna tidpunkt ansågs det inte realistiskt att erbjuda området för uthyrning. ÍG har uppburit alla kostnader för att städa området och upprusta byggnaderna till godtagbar standard. Dessutom visade ingen annan part något intresse när området utannonserades för uthyrning 2003. Därför måste man dra slutsatsen att det senare intresset har att göra med områdets skick efter det att ÍG tagit över förvaltningen av detta. |
| --- | --- |

(29)

Enligt staden är det faktum att andra parter senare visade intresse för området föga relevant för bedömningen av efterfrågan på området vid den tidpunkt då det allmänna hyresavtalet från 2005 ingicks, dvs. i oktober 2005. Vid denna tidpunkt ansågs det inte realistiskt att erbjuda området för uthyrning. ÍG har uppburit alla kostnader för att städa området och upprusta byggnaderna till godtagbar standard. Dessutom visade ingen annan part något intresse när området utannonserades för uthyrning 2003. Därför måste man dra slutsatsen att det senare intresset har att göra med områdets skick efter det att ÍG tagit över förvaltningen av detta.

| (30) | Enligt staden är det högsta priset inte den enda faktorn som myndigheten bör ta hänsyn till vid sin bedömning av huruvida kriteriet om en marknadsekonomisk aktör har tillämpats. I stället är den relevanta frågan om en marknadsekonomisk aktör hade genomfört transaktionen i fråga på samma villkor (32). Vid en jämförelse av offentliga och privata investerares agerande måste hänsyn dessutom tas till den inställning som en privat investerare skulle ha haft vid den tidpunkt då transaktionen genomfördes, mot bakgrund av den information som då var tillgänglig och den förväntade utvecklingen vid denna tidpunkt. |
| --- | --- |

(30)

Enligt staden är det högsta priset inte den enda faktorn som myndigheten bör ta hänsyn till vid sin bedömning av huruvida kriteriet om en marknadsekonomisk aktör har tillämpats. I stället är den relevanta frågan om en marknadsekonomisk aktör hade genomfört transaktionen i fråga på samma villkor (32). Vid en jämförelse av offentliga och privata investerares agerande måste hänsyn dessutom tas till den inställning som en privat investerare skulle ha haft vid den tidpunkt då transaktionen genomfördes, mot bakgrund av den information som då var tillgänglig och den förväntade utvecklingen vid denna tidpunkt.

32

| (31) | När avtalen mellan staden och ÍG slöts rådde inte normala marknadsförhållanden, eftersom det inte fanns en aktiv marknad för industrifastigheter av denna typ och i detta skick. Därför anser staden att de normala marknadsförhållandena måste bedömas utifrån det objektiva och verifierbara perspektiv som rådde vid denna tidpunkt. När det gäller det ovanstående anser staden att sådan information återfinns i de dokument som Reykjavik har lämnat in i samband med ärendet. I den mån det är möjligt att visa normala marknadsförhållanden för denna typ av industriområde, kan 2014 års hyresbelopp för statens cementfabrik på Sævarhöfði 31 användas som ett exempel på marknadsvärdet för industriområden såsom Gufunes. |
| --- | --- |

(31)

När avtalen mellan staden och ÍG slöts rådde inte normala marknadsförhållanden, eftersom det inte fanns en aktiv marknad för industrifastigheter av denna typ och i detta skick. Därför anser staden att de normala marknadsförhållandena måste bedömas utifrån det objektiva och verifierbara perspektiv som rådde vid denna tidpunkt. När det gäller det ovanstående anser staden att sådan information återfinns i de dokument som Reykjavik har lämnat in i samband med ärendet. I den mån det är möjligt att visa normala marknadsförhållanden för denna typ av industriområde, kan 2014 års hyresbelopp för statens cementfabrik på Sævarhöfði 31 användas som ett exempel på marknadsvärdet för industriområden såsom Gufunes.

| (32) | Enligt staden är ÍG:s skyldigheter enligt hyresavtalen inte jämförbara med de skyldigheter som diskuteras i målet Haslemoen Leir (33). Det krav på prisreduktion som behandlades i detta mål gällde en eventuell förlust för Haslemoen AS, som hindrades att hyra ut en viss byggnad. De skyldigheter som ÍG ålades gällde emellertid underhåll och förbättringar av egendomen, rivning, återinkoppling av el-, vatten- och värmeledningar och andra konstruktioner i området. Kostnaderna för dessa skyldigheter beräknades av stadens analysexperter med hjälp av resultaten av nyligen genomförda anbudsinfordringar gällande liknande projekt. Trots en brist på dokumentation som visar de exakta kostnaderna för de tjänster som ÍG ålades, och trots osäkerheten i fråga om stadens framtidsplaner på zonindelning, måste myndigheten acceptera att dessa skyldigheter resulterade i ett minskat hyresbelopp. Enligt staden skulle det vara orimligt att bortse från effekterna av dessa skyldigheter, särskilt med tanke på att de faktiska kostnader som ÍG tvingats uppbära i samband med skyldigheterna motsvarar den beräkning som gjorts. |
| --- | --- |

(32)

Enligt staden är ÍG:s skyldigheter enligt hyresavtalen inte jämförbara med de skyldigheter som diskuteras i målet Haslemoen Leir (33). Det krav på prisreduktion som behandlades i detta mål gällde en eventuell förlust för Haslemoen AS, som hindrades att hyra ut en viss byggnad. De skyldigheter som ÍG ålades gällde emellertid underhåll och förbättringar av egendomen, rivning, återinkoppling av el-, vatten- och värmeledningar och andra konstruktioner i området. Kostnaderna för dessa skyldigheter beräknades av stadens analysexperter med hjälp av resultaten av nyligen genomförda anbudsinfordringar gällande liknande projekt. Trots en brist på dokumentation som visar de exakta kostnaderna för de tjänster som ÍG ålades, och trots osäkerheten i fråga om stadens framtidsplaner på zonindelning, måste myndigheten acceptera att dessa skyldigheter resulterade i ett minskat hyresbelopp. Enligt staden skulle det vara orimligt att bortse från effekterna av dessa skyldigheter, särskilt med tanke på att de faktiska kostnader som ÍG tvingats uppbära i samband med skyldigheterna motsvarar den beräkning som gjorts.

33

| (33) | Staden menar att den har agerat som en marknadsekonomisk aktör och beaktat planerna för zonindelningen när den slöt hyresavtalen med ÍG. Staden inkluderade mycket omfattande och kortfristiga uppsägningsvillkor för att snabbt kunna utrymma området om och när staten skulle besluta att börja bygga motorvägen Sundabraut. SR kände väl till fastigheterna och området, och hade goda möjligheter att göra en objektiv bedömning av huruvida området var i tillräckligt gott skick för att kunna hyras ut på marknaden. En privat investerare skulle i alla händelser ha kontrollerat kommunens planer för zonindelningen inför ett beslut om användningen av marken och fastigheterna. |
| --- | --- |

(33)

Staden menar att den har agerat som en marknadsekonomisk aktör och beaktat planerna för zonindelningen när den slöt hyresavtalen med ÍG. Staden inkluderade mycket omfattande och kortfristiga uppsägningsvillkor för att snabbt kunna utrymma området om och när staten skulle besluta att börja bygga motorvägen Sundabraut. SR kände väl till fastigheterna och området, och hade goda möjligheter att göra en objektiv bedömning av huruvida området var i tillräckligt gott skick för att kunna hyras ut på marknaden. En privat investerare skulle i alla händelser ha kontrollerat kommunens planer för zonindelningen inför ett beslut om användningen av marken och fastigheterna.

| (34) | Mot bakgrund av det ovanstående vidhåller staden att de hyresavtal som slöts med ÍG uppfyller kriteriet om en marknadsekonomisk aktör. |
| --- | --- |

(34)

Mot bakgrund av det ovanstående vidhåller staden att de hyresavtal som slöts med ÍG uppfyller kriteriet om en marknadsekonomisk aktör.

6.   ÍG:S SYNPUNKTER

ÍG:S SYNPUNKTER

| (35) | Enligt ÍG innebär det faktum att markområdet är stort en mycket begränsad fördel för företaget som hyr detta och gör i själva verket skyldigheterna i fråga om underhåll och bevakning både mer betungande och dyrare. Trots att byggnaderna är stora i kvadratmeter räknat är de i mycket dåligt skick. ÍG framhåller att byggnaderna köptes med avsikten att de skulle rivas. En fullständig rivning var planerad och på platsen skulle i stället ett bostadsområde och en motorväg byggas. Därför är beräkningar baserade på kvadratmeter eller områdets area inte relevanta för fastställandet av ett hyresbelopp som är förenligt med marknadsförhållandena. |
| --- | --- |

(35)

Enligt ÍG innebär det faktum att markområdet är stort en mycket begränsad fördel för företaget som hyr detta och gör i själva verket skyldigheterna i fråga om underhåll och bevakning både mer betungande och dyrare. Trots att byggnaderna är stora i kvadratmeter räknat är de i mycket dåligt skick. ÍG framhåller att byggnaderna köptes med avsikten att de skulle rivas. En fullständig rivning var planerad och på platsen skulle i stället ett bostadsområde och en motorväg byggas. Därför är beräkningar baserade på kvadratmeter eller områdets area inte relevanta för fastställandet av ett hyresbelopp som är förenligt med marknadsförhållandena.

| (36) | År 2003 hade SR använt området och byggnaderna i Gufunes som lagerlokaler för ett antal enskilda personer och företag, vilka hade ombetts av SR att flytta från andra områden i staden. Denna situation blev snart problematisk för SR ur logistiksynvinkel, och därför erbjöd sig SR att hyra ut hela området till ÍG, i syfte att rensa upp på området. ÍG var i början mycket tveksamt till att ta på sig denna uppgift eftersom området var problematiskt på flera sätt. Bland annat fanns där hyresgäster som inte uppfyllde sina skyldigheter, ett flertal bilvrak och industriavfall. |
| --- | --- |

(36)

År 2003 hade SR använt området och byggnaderna i Gufunes som lagerlokaler för ett antal enskilda personer och företag, vilka hade ombetts av SR att flytta från andra områden i staden. Denna situation blev snart problematisk för SR ur logistiksynvinkel, och därför erbjöd sig SR att hyra ut hela området till ÍG, i syfte att rensa upp på området. ÍG var i början mycket tveksamt till att ta på sig denna uppgift eftersom området var problematiskt på flera sätt. Bland annat fanns där hyresgäster som inte uppfyllde sina skyldigheter, ett flertal bilvrak och industriavfall.

| (37) | Under de senaste tio åren har ÍG lagt i genomsnitt 16,5 miljoner isländska kronor per månad på underhåll och andra kostnader som i normalfallet skulle ha tillfallit hyresvärden. Vid beräkningen av marknadsvärdet för hyran måste dessa kostnader beaktas. |
| --- | --- |

(37)

Under de senaste tio åren har ÍG lagt i genomsnitt 16,5 miljoner isländska kronor per månad på underhåll och andra kostnader som i normalfallet skulle ha tillfallit hyresvärden. Vid beräkningen av marknadsvärdet för hyran måste dessa kostnader beaktas.

| (38) | Enligt ÍG är byggnaderna i Gufunes i oerhört dåligt skick, trots de resurser som lagts på att renovera dem. Nästan alla byggnader läcker och de flesta taken är så illa skadade att de är obrukbara. Dessutom är nästan alla fönster, förutom på kontorsbyggnaden, skadade och obrukbara. Golvet i många av byggnaderna är farligt, med hål på sina håll, och en del av trapporna uppfyller inte lagstadgad standard. Utöver detta saknar de flesta byggnader vattenledningar, toaletter och elinstallationer som uppfyller de lagstadgade kriterierna. |
| --- | --- |

(38)

Enligt ÍG är byggnaderna i Gufunes i oerhört dåligt skick, trots de resurser som lagts på att renovera dem. Nästan alla byggnader läcker och de flesta taken är så illa skadade att de är obrukbara. Dessutom är nästan alla fönster, förutom på kontorsbyggnaden, skadade och obrukbara. Golvet i många av byggnaderna är farligt, med hål på sina håll, och en del av trapporna uppfyller inte lagstadgad standard. Utöver detta saknar de flesta byggnader vattenledningar, toaletter och elinstallationer som uppfyller de lagstadgade kriterierna.

| (39) | Under den största delen av hyresperioden har ÍG varit bundet av bestämmelser som säger att staden kan begära att få marken tillbaka med mycket kort varsel. Klausulen om kort uppsägningstid på 18 månader och skyldigheten att på begäran återlämna en del av marken med bara tolv månaders varsel är en nackdel när det gäller att driva avfallsanläggningen, eftersom verksamheten omfattar tunga maskiner och tung utrustning. |
| --- | --- |

(39)

Under den största delen av hyresperioden har ÍG varit bundet av bestämmelser som säger att staden kan begära att få marken tillbaka med mycket kort varsel. Klausulen om kort uppsägningstid på 18 månader och skyldigheten att på begäran återlämna en del av marken med bara tolv månaders varsel är en nackdel när det gäller att driva avfallsanläggningen, eftersom verksamheten omfattar tunga maskiner och tung utrustning.

| (40) | Enligt ÍG är klagandens sent visade intresse av begränsad betydelse när man bedömer hur efterfrågan såg ut när det allmänna hyresavtalet från 2005 ingicks. Situationen 2005 var sådan att det inte ansågs realistiskt att erbjuda området för uthyrning. Sedan dess har ÍG lagt betydande resurser på att renovera, städa och underhålla området. Därför måste man dra slutsatsen att det senare intresset har att göra med områdets skick efter det att ÍG tog över förvaltningen av detta. |
| --- | --- |

(40)

Enligt ÍG är klagandens sent visade intresse av begränsad betydelse när man bedömer hur efterfrågan såg ut när det allmänna hyresavtalet från 2005 ingicks. Situationen 2005 var sådan att det inte ansågs realistiskt att erbjuda området för uthyrning. Sedan dess har ÍG lagt betydande resurser på att renovera, städa och underhålla området. Därför måste man dra slutsatsen att det senare intresset har att göra med områdets skick efter det att ÍG tog över förvaltningen av detta.

| (41) | Slutligen lämnade ÍG in en oberoende bedömning av hyresbeloppet, daterad den 15 oktober 2015, som gjorts av mäklarbyrån 101 Reykjavík Fasteignasala (34). I bedömningen anges en uppskattning av det värde som det allmänna hyresavtalet från 2005 hade i oktober 2005, baserad på de enskilda fastigheternas värde och skick. Mäklarbyrån drog slutsatsen att det sammanlagda månatliga hyresvärdet för fastigheterna och området var 1 870 000 isländska kronor. |
| --- | --- |

(41)

Slutligen lämnade ÍG in en oberoende bedömning av hyresbeloppet, daterad den 15 oktober 2015, som gjorts av mäklarbyrån 101 Reykjavík Fasteignasala (34). I bedömningen anges en uppskattning av det värde som det allmänna hyresavtalet från 2005 hade i oktober 2005, baserad på de enskilda fastigheternas värde och skick. Mäklarbyrån drog slutsatsen att det sammanlagda månatliga hyresvärdet för fastigheterna och området var 1 870 000 isländska kronor.

34

II.   BEDÖMNING

BEDÖMNING

1.   FÖREKOMSTEN AV STATLIGT STÖD

FÖREKOMSTEN AV STATLIGT STÖD

| (42) | I artikel 61.1 i EES-avtalet fastställs följande:

  ”Om inget annat anges i detta avtal ska allt stöd som beviljas av EG:s medlemsstater, Eftastater eller genom statliga resurser i någon som helst form, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att främja vissa företag eller produktion av vissa varor, i den mån det påverkar handeln mellan de avtalsslutande parterna anses vara oförenligt med detta avtals funktion.” |
| --- | --- |

(42)

I artikel 61.1 i EES-avtalet fastställs följande:

”Om inget annat anges i detta avtal ska allt stöd som beviljas av EG:s medlemsstater, Eftastater eller genom statliga resurser i någon som helst form, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att främja vissa företag eller produktion av vissa varor, i den mån det påverkar handeln mellan de avtalsslutande parterna anses vara oförenligt med detta avtals funktion.”

| (43) | Det innebär att en åtgärd utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet om följande villkor är kumulativt uppfyllda: Åtgärden i) beviljas av staten eller genom statliga resurser, ii) ger mottagaren en selektiv ekonomisk fördel, iii) troligtvis kan komma att påverka handeln mellan de avtalsslutande parterna och snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(43)

Det innebär att en åtgärd utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet om följande villkor är kumulativt uppfyllda: Åtgärden i) beviljas av staten eller genom statliga resurser, ii) ger mottagaren en selektiv ekonomisk fördel, iii) troligtvis kan komma att påverka handeln mellan de avtalsslutande parterna och snedvrida konkurrensen.

1.1   INGEN FÖRDEL

1.1.1   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| (44) | I följande avsnitt förklarar myndigheten hur den kommit fram till sin slutsats att hyresavtalen inte ger ÍG en fördel i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(44)

I följande avsnitt förklarar myndigheten hur den kommit fram till sin slutsats att hyresavtalen inte ger ÍG en fördel i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet.

| (45) | En fördel i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet är en ekonomisk fördel som ett företag inte hade fått under normala marknadsförhållanden, dvs. utan statliga åtgärder, och som ger detta företag en mer fördelaktig ställning än sina konkurrenter (35). Om transaktionen genomfördes på förmånliga villkor, i den mening att ÍG betalade en hyra under marknadspriset, skulle företaget anses ha getts en fördel i den mening som avses i bestämmelserna om statligt stöd. |
| --- | --- |

(45)

En fördel i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet är en ekonomisk fördel som ett företag inte hade fått under normala marknadsförhållanden, dvs. utan statliga åtgärder, och som ger detta företag en mer fördelaktig ställning än sina konkurrenter (35). Om transaktionen genomfördes på förmånliga villkor, i den mening att ÍG betalade en hyra under marknadspriset, skulle företaget anses ha getts en fördel i den mening som avses i bestämmelserna om statligt stöd.

35

| (46) | Vid sin bedömning av situationen tillämpade myndigheten det s.k. kriteriet om en marknadsekonomisk aktör, som jämför en stats eller offentlig myndighets agerande vid försäljning eller uthyrning av tillgångar med en privat ekonomisk aktörs agerande (36). |
| --- | --- |

(46)

Vid sin bedömning av situationen tillämpade myndigheten det s.k. kriteriet om en marknadsekonomisk aktör, som jämför en stats eller offentlig myndighets agerande vid försäljning eller uthyrning av tillgångar med en privat ekonomisk aktörs agerande (36).

36

| (47) | Syftet med att tillämpa kriteriet om en marknadsekonomisk aktör är att bedöma om staten har gett ett företag en fördel genom att inte agera som en privat marknadsekonomisk aktör i fråga om en viss transaktion, t.ex. försäljning eller uthyrning av tillgångar (37). Den offentliga myndigheten måste bortse från politiska mål och uteslutande sträva efter att få en marknadsmässig avkastning eller vinst på sina investeringar och ett marknadspris för försäljning eller uthyrning av tillgångar (38). Myndigheten framhåller emellertid att denna bedömning vanligtvis ska beakta alla särskilda rättigheter eller skyldigheter som är kopplade till tillgången i fråga, i synnerhet sådana som kan påverka marknadsvärdet. |
| --- | --- |

(47)

Syftet med att tillämpa kriteriet om en marknadsekonomisk aktör är att bedöma om staten har gett ett företag en fördel genom att inte agera som en privat marknadsekonomisk aktör i fråga om en viss transaktion, t.ex. försäljning eller uthyrning av tillgångar (37). Den offentliga myndigheten måste bortse från politiska mål och uteslutande sträva efter att få en marknadsmässig avkastning eller vinst på sina investeringar och ett marknadspris för försäljning eller uthyrning av tillgångar (38). Myndigheten framhåller emellertid att denna bedömning vanligtvis ska beakta alla särskilda rättigheter eller skyldigheter som är kopplade till tillgången i fråga, i synnerhet sådana som kan påverka marknadsvärdet.

37

38

| (48) | Efterlevnaden av marknadsförhållanden, och huruvida det överenskomna priset i en transaktion motsvarar marknadspriset, kan fastställas genom vissa proxyvariabler. Att anordna ett öppet, insynsvänligt och ovillkorligt anbudsförfarande är i normalfallet ett lämpligt sätt att säkerställa att nationella myndigheters försäljning eller uthyrning av tillgångar är förenlig med kriteriet om en marknadsekonomisk aktör och att ett rättvist marknadsvärde har betalats för varorna och tjänsterna i fråga. Det innebär emellertid inte automatiskt att avsaknaden av ett regelmässigt anbudsförfarande eller en misstänkt brist i ett sådant förfarande är en tillräcklig grund för ett antagande om statligt stöd. Myndigheten kan också använda sig av andra proxyvariabler, inklusive sakkunnigbedömningar. |
| --- | --- |

(48)

Efterlevnaden av marknadsförhållanden, och huruvida det överenskomna priset i en transaktion motsvarar marknadspriset, kan fastställas genom vissa proxyvariabler. Att anordna ett öppet, insynsvänligt och ovillkorligt anbudsförfarande är i normalfallet ett lämpligt sätt att säkerställa att nationella myndigheters försäljning eller uthyrning av tillgångar är förenlig med kriteriet om en marknadsekonomisk aktör och att ett rättvist marknadsvärde har betalats för varorna och tjänsterna i fråga. Det innebär emellertid inte automatiskt att avsaknaden av ett regelmässigt anbudsförfarande eller en misstänkt brist i ett sådant förfarande är en tillräcklig grund för ett antagande om statligt stöd. Myndigheten kan också använda sig av andra proxyvariabler, inklusive sakkunnigbedömningar.

1.1.2   Avsaknad av ett konkurrensutsatt förfarande

Avsaknad av ett konkurrensutsatt förfarande

| (49) | Med tanke på det ovanstående måste myndigheten först kontrollera om staden anordnat ett anbudsförfarande som är lämpligt för att fastställa ett marknadspris (39). I detta fall har det emellertid bekräftats att inget offentligt anbudsförfarande genomfördes för området i fråga. Inte heller gjordes någon oberoende bedömning innan det allmänna hyresavtalet från 2005 ingicks. |
| --- | --- |

(49)

Med tanke på det ovanstående måste myndigheten först kontrollera om staden anordnat ett anbudsförfarande som är lämpligt för att fastställa ett marknadspris (39). I detta fall har det emellertid bekräftats att inget offentligt anbudsförfarande genomfördes för området i fråga. Inte heller gjordes någon oberoende bedömning innan det allmänna hyresavtalet från 2005 ingicks.

39

| (50) | Staden har hursomhelst påpekat att olika befintliga hyresavtal i området, som slöts efter öppen annonsering i isländska medier under 2003, beaktades när man fastställde hyresbeloppet för det allmänna hyresavtalet från 2005 med ÍG. Myndigheten anser emellertid att dessa annonser endast utgjorde en inbjudan att anmäla intresse och inte kan betraktas som ett öppet och konkurrensutsatt anbudsförfarande. Dessutom gällde dessa inte uthyrning av området i sin helhet till en enda hyresgäst, utan uthyrning av enskilda fastigheter i området i fråga. |
| --- | --- |

(50)

Staden har hursomhelst påpekat att olika befintliga hyresavtal i området, som slöts efter öppen annonsering i isländska medier under 2003, beaktades när man fastställde hyresbeloppet för det allmänna hyresavtalet från 2005 med ÍG. Myndigheten anser emellertid att dessa annonser endast utgjorde en inbjudan att anmäla intresse och inte kan betraktas som ett öppet och konkurrensutsatt anbudsförfarande. Dessutom gällde dessa inte uthyrning av området i sin helhet till en enda hyresgäst, utan uthyrning av enskilda fastigheter i området i fråga.

| (51) | Myndigheten drar därför slutsatsen att detta annonseringsförfarande inte uppfyller kraven i samband med kriteriet om en marknadsekonomisk aktör. Detta förfarande kan därför inte anses vara en tillförlitlig proxyvariabel för fastställande av marknadspriset för hyresrätten i fråga. |
| --- | --- |

(51)

Myndigheten drar därför slutsatsen att detta annonseringsförfarande inte uppfyller kraven i samband med kriteriet om en marknadsekonomisk aktör. Detta förfarande kan därför inte anses vara en tillförlitlig proxyvariabel för fastställande av marknadspriset för hyresrätten i fråga.

1.1.3   Sakkunnigbedömning av hyresvärdet

Sakkunnigbedömning av hyresvärdet

| (52) | Såsom konstaterats ovan, har myndigheten möjlighet att tillämpa kriteriet om en marknadsekonomisk aktör trots avsaknaden av ett tillfredsställande anbudsförfarande. Myndigheten måste emellertid undersöka innehållet i den transaktion som gjorts, och i synnerhet jämföra det överenskomna priset med marknadspriset. För detta ändamål använder myndigheten vanligtvis en bedömning gjord av en oberoende expert för att fastställa en proxyvariabel för marknadspriset. En sådan studie bör helst genomföras när transaktionen äger rum. Myndigheten kan emellertid också använda sig av en efterhandsbedömning (40). |
| --- | --- |

(52)

Såsom konstaterats ovan, har myndigheten möjlighet att tillämpa kriteriet om en marknadsekonomisk aktör trots avsaknaden av ett tillfredsställande anbudsförfarande. Myndigheten måste emellertid undersöka innehållet i den transaktion som gjorts, och i synnerhet jämföra det överenskomna priset med marknadspriset. För detta ändamål använder myndigheten vanligtvis en bedömning gjord av en oberoende expert för att fastställa en proxyvariabel för marknadspriset. En sådan studie bör helst genomföras när transaktionen äger rum. Myndigheten kan emellertid också använda sig av en efterhandsbedömning (40).

40

| (53) | Staden har uppgett att ett flertal faktorer påverkar marknadspriset på uthyrning i området Gufunes. För det första var byggnaderna och anläggningarna i dåligt skick, vissa hyresgäster betalade inte hyran och det hade ansamlats skrot på området som behövde forslas bort. För det andra har det rått osäkerhet om stadens framtidsplaner i fråga om zonindelningen för Gufunes. Enligt kommunens tidigare och aktuella planer håller dessutom industriverksamheten i området på att avvecklas, vilket gör att staden inte kan sluta ett långvarigt hyresavtal för egendomen i fråga. För det tredje måste ÍG lämna tillbaka en del av marken på begäran, med tolv månaders varsel, och uppsägningsperioden för hela området, inklusive byggnaderna, var endast 18 månader. |
| --- | --- |

(53)

Staden har uppgett att ett flertal faktorer påverkar marknadspriset på uthyrning i området Gufunes. För det första var byggnaderna och anläggningarna i dåligt skick, vissa hyresgäster betalade inte hyran och det hade ansamlats skrot på området som behövde forslas bort. För det andra har det rått osäkerhet om stadens framtidsplaner i fråga om zonindelningen för Gufunes. Enligt kommunens tidigare och aktuella planer håller dessutom industriverksamheten i området på att avvecklas, vilket gör att staden inte kan sluta ett långvarigt hyresavtal för egendomen i fråga. För det tredje måste ÍG lämna tillbaka en del av marken på begäran, med tolv månaders varsel, och uppsägningsperioden för hela området, inklusive byggnaderna, var endast 18 månader.

| (54) | Såsom konstaterats ovan, bad staden två oberoende fastighetsmäklare att göra en bedömning av fastigheternas och hyresrättens värde när de förhandlade med RVK Studios om försäljningen av byggnaderna i Gufunes. Dessa oberoende bedömningar gällde visserligen inte marknadspriset för uthyrning av fastigheterna, men de bekräftar fastigheternas undermåliga skick och deras marknadsvärde. Båda de oberoende bedömarna påpekar att byggnaderna läcker, har bristande isolering, innehåller stora mängder industriavfall från den period då marken användes av en gödseltillverkare samt att de är allmänt nedgångna. Dessutom innehåller en del av byggnaderna asbest, och andra måste rivas. |
| --- | --- |

(54)

Såsom konstaterats ovan, bad staden två oberoende fastighetsmäklare att göra en bedömning av fastigheternas och hyresrättens värde när de förhandlade med RVK Studios om försäljningen av byggnaderna i Gufunes. Dessa oberoende bedömningar gällde visserligen inte marknadspriset för uthyrning av fastigheterna, men de bekräftar fastigheternas undermåliga skick och deras marknadsvärde. Båda de oberoende bedömarna påpekar att byggnaderna läcker, har bristande isolering, innehåller stora mängder industriavfall från den period då marken användes av en gödseltillverkare samt att de är allmänt nedgångna. Dessutom innehåller en del av byggnaderna asbest, och andra måste rivas.

| (55) | Såsom tidigare har påpekats har staden också tillhandahållit en jämförelse med en liknande industrifastighet på Sævarhöfði 31. Fastigheten utannonserades för uthyrning av Ríkiskaup och det högsta av fyra anbud antogs, med ett månadsbelopp på 420 000 isländska kronor. Detta hyresavtal omfattade inga särskilda tjänster eller skyldigheter som hyresgästen var förbunden att utföra. Hyresbeloppet för det högsta anbudet motsvarar 0,147 % av fastighetens värde, medan hyresbeloppet i ÍG:s allmänna hyresavtal från 2005 motsvarar 0,320 % av det uppskattade värdet för området Gufunes. |
| --- | --- |

(55)

Såsom tidigare har påpekats har staden också tillhandahållit en jämförelse med en liknande industrifastighet på Sævarhöfði 31. Fastigheten utannonserades för uthyrning av Ríkiskaup och det högsta av fyra anbud antogs, med ett månadsbelopp på 420 000 isländska kronor. Detta hyresavtal omfattade inga särskilda tjänster eller skyldigheter som hyresgästen var förbunden att utföra. Hyresbeloppet för det högsta anbudet motsvarar 0,147 % av fastighetens värde, medan hyresbeloppet i ÍG:s allmänna hyresavtal från 2005 motsvarar 0,320 % av det uppskattade värdet för området Gufunes.

Ríkiskaup

| (56) | Dessutom gjorde 101 Reykjavík Fasteignasala en oberoende bedömning av det allmänna hyresavtalet från 2005 (41). Bedömningen är daterad den 15 oktober 2015. Den grundas på de enskilda fastigheternas värde och skick, som bedömdes och granskades individuellt. I bedömningen tas hänsyn till fastigheternas och områdets skick vid den tidpunkt då det allmänna hyresavtalet slöts 2005, samt till de rådande marknadsförhållandena vid denna tidpunkt. Mäklarbyrån drog slutsatsen att det sammanlagda månatliga hyresvärdet för fastigheterna och området var 1 870 000 isländska kronor i oktober 2005. I det allmänna hyresavtalet från 2005 fastställdes emellertid ÍG:s månadshyra till 2 000 000 isländska kronor, och detta belopp skulle omräknas varje månad i enlighet med konsumentprisindex (42). Den månadsavgift som ÍG betalar är därmed högre än det marknadspris för uthyrning som fastställts genom sakkunnigbedömning. |
| --- | --- |

(56)

Dessutom gjorde 101 Reykjavík Fasteignasala en oberoende bedömning av det allmänna hyresavtalet från 2005 (41). Bedömningen är daterad den 15 oktober 2015. Den grundas på de enskilda fastigheternas värde och skick, som bedömdes och granskades individuellt. I bedömningen tas hänsyn till fastigheternas och områdets skick vid den tidpunkt då det allmänna hyresavtalet slöts 2005, samt till de rådande marknadsförhållandena vid denna tidpunkt. Mäklarbyrån drog slutsatsen att det sammanlagda månatliga hyresvärdet för fastigheterna och området var 1 870 000 isländska kronor i oktober 2005. I det allmänna hyresavtalet från 2005 fastställdes emellertid ÍG:s månadshyra till 2 000 000 isländska kronor, och detta belopp skulle omräknas varje månad i enlighet med konsumentprisindex (42). Den månadsavgift som ÍG betalar är därmed högre än det marknadspris för uthyrning som fastställts genom sakkunnigbedömning.

41

42

| (57) | Med tanke på allt som sagts ovan anser myndigheten att det allmänna hyresavtalet från 2005 inte ingicks till ett värde under marknadspris. |
| --- | --- |

(57)

Med tanke på allt som sagts ovan anser myndigheten att det allmänna hyresavtalet från 2005 inte ingicks till ett värde under marknadspris.

| (58) | Myndigheten noterar slutligen att varken jämförelsen med fastigheten på Sævarhöfði 31 eller den bedömning som gjordes av 101 Reykjavík Fasteignasala beaktar de särskilda bestämmelserna i hyresavtalen, i synnerhet den korta uppsägningstiden (som nu har påtalats) och de olika underhållsskyldigheterna. Det är svårt att fastställa den ekonomiska inverkan som dessa skyldigheter haft på hyresbeloppet. De är emellertid till fördel för staden, på ÍG:s bekostnad, vilket ytterligare stöder myndighetens slutsats att det allmänna hyresavtalet från 2005 var förenligt med marknadsförhållandena. |
| --- | --- |

(58)

Myndigheten noterar slutligen att varken jämförelsen med fastigheten på Sævarhöfði 31 eller den bedömning som gjordes av 101 Reykjavík Fasteignasala beaktar de särskilda bestämmelserna i hyresavtalen, i synnerhet den korta uppsägningstiden (som nu har påtalats) och de olika underhållsskyldigheterna. Det är svårt att fastställa den ekonomiska inverkan som dessa skyldigheter haft på hyresbeloppet. De är emellertid till fördel för staden, på ÍG:s bekostnad, vilket ytterligare stöder myndighetens slutsats att det allmänna hyresavtalet från 2005 var förenligt med marknadsförhållandena.

| (59) | Mot bakgrund av det ovanstående slår myndigheten fast att ÍG inte har fått någon ekonomisk fördel av hyresavtalen. |
| --- | --- |

(59)

Mot bakgrund av det ovanstående slår myndigheten fast att ÍG inte har fått någon ekonomisk fördel av hyresavtalen.

2.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (60) | Mot bakgrund av ovanstående bedömning anser myndigheten att de hyresavtal som slutits mellan staden och ÍG gällande uthyrning av området Gufunes inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(60)

Mot bakgrund av ovanstående bedömning anser myndigheten att de hyresavtal som slutits mellan staden och ÍG gällande uthyrning av området Gufunes inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De hyresavtal som slutits mellan staden Reykjavik och Íslenska Gámafélagið gällande uthyrning av området Gufunes utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Det formella granskningsförfarandet avslutas härmed.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Island.

Artikel 3

Endast den engelska versionen av detta beslut är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 26 april 2017.

För Eftas övervakningsmyndighet

Sven Erik SVEDMAN

Ordförande

Frank J. BÜCHEL

Ledamot av kollegiet

---

(1)  
  Decision No 261/15/COL to initiate the formal investigation procedure into potential state aid granted through the rent of land and property in the Gufunes area (ej översatt till svenska), offentliggjort i EUT C 316, 24.9.2015, s. 22, och EES-tillägg nr 57, 24.9.2015, s. 21.

1

Decision No 261/15/COL to initiate the formal investigation procedure into potential state aid granted through the rent of land and property in the Gufunes area

(2)  Dokument nr 704341–704343.

2

(3)  Dokument nr 774957.

3

(4)  
  Decision No 261/15/COL to initiate the formal investigation procedure into potential state aid granted through the rent of land and property in the Gufunes area (ej översatt till svenska), offentliggjort i EUT C 316, 24.9.2015, s. 22, och EES-tillägg nr 57, 24.9.2015, s. 21.

4

Decision No 261/15/COL to initiate the formal investigation procedure into potential state aid granted through the rent of land and property in the Gufunes area

(5)  Dokument nr 778453.

5

(6)  Dokument nr 781877.

6

(7)  Dokument nr 781927.

7

(8)  Dokument nr 786716.

8

(9)  Dokument nr 805588.

9

(10)  Dokument nr 806264.

10

(11)  Dokument nr 831665.

11

(12)  Tillgänglig online på http://skipulagssja.skipbygg.is/skipulagssja/ Se även http://reykjavik.is/sites/default/files/adalskipulag/08_grafarvogur.pdf

12

(13)  Se ovan.

13

(14)  Dokument nr 716986, s. 17.

14

(15)  Dokument nr 716985 och 742948.

15

(16)  Dokument nr 716986, s. 21.

16

(17)  Se dokument nr 716985.

17

(18)  Dokument nr 716986, s. 25.

18

(19)  Dokument nr 716986, s. 29.

19

(20)  Dokument nr 716986, s. 31.

20

(21)  Dokument nr 716986, s. 33.

21

(22)  Dokument nr 716985.

22

(23)  Dokument nr 742948.

23

(24)  Alla belopp anges i isländska kronor.

24

(25)  Dokument nr 716985.

25

(26)  Se meddelande online på http://www.hugmyndasamkeppni.is/samkeppnir/gufunes-framtidharskipulag

26

(27)  Dokument nr 786718.

27

(28)  Reykjaviks kommunfullmäktiges mötesprotokoll är tillgängligt online på http://reykjavik.is/fundargerd/fundur-nr-5386

28

(29)  Reykjaviks kommunfullmäktiges mötesprotokoll är tillgängligt online på http://reykjavik.is/fundargerd/fundur-nr-5407

29

(30)  Se meddelande online på http://reykjavik.is/frettir/islenska-gamafelagid-flytur-esjumela

30

(31)  Se meddelande online på http://reykjavik.is/frettir/gengid-fra-kaupum-rvk-studios-fasteignum-undir-kvikmyndaver

31

(32)  Dom i de förenade målen T-228/99 och T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale mot kommissionen, EU:T.2003:57.

32

(33)  Se beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 90/12/KOL av den 15 mars 2012 om försäljningen av vissa byggnader på kasernområdet inom militärförläggningen Haslemoen Leir på http://www.eftasurv.int/media/decisions/90-12-COL.pdf, punkt 81.

33

(34)  Dokument nr 778453.

34

(35)  Dom i mål C-39/94, SFEI m.fl., ECLI:EU:C:1996:285, punkt 60, och dom i mål C-342/96, Spanien mot kommissionen, ECLI:EU:C:1999:210, punkt 41.

35

(36)  För tillämpningen av kriteriet om en marknadsekonomisk aktör, se mål E-12/11, Asker Brygge (2012), Efta Ct. Rep. 536 a, och dom i de förenade målen C-214/12 P, C-215/12 P och C-223/12 P, Land Burgenland m.fl. mot kommissionen, EU:C:2013:682. Dessa ärenden gäller försäljning av direkt äganderätt till mark. De ger emellertid också vägledning när det gäller försäljning av andra rättigheter till mark, inbegripet den hyresrätt som det aktuella ärendet gäller.

36

(37)  Se myndighetens riktlinjer om statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet, punkt 133. Tillgängliga på http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/EFTA-Surveillance-Auhtority-Guidelines-on-the-notion-of-State-aid.pdf.

37

(38)  Dom i de förenade målen C-214/12 P, C-215/12 P och C-223/12 P, Land Burgenland m.fl. mot kommissionen, EU:C:2013:682.

38

(39)  
  Efta Surveillance Authority Decision No 61/16/COL to close the formal investigation into potential aid through the lease of an optical fibre previously operated on behalf of Nato (ännu ej offentliggjort). Tillgängligt online på http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/061-16-COL.pdf, punkt 80.

39

Efta Surveillance Authority Decision No 61/16/COL to close the formal investigation into potential aid through the lease of an optical fibre previously operated on behalf of Nato

(40)  Mål E-12/11, Asker Brygge (2012), Efta Ct. Rep. 536 a, och Efta Surveillance Authority Decision No 61/16/COL to close the formal investigation into potential aid through the lease of an optical fibre previously operated on behalf of Nato (ännu ej offentliggjort), punkt 88.

40

Efta Surveillance Authority Decision No 61/16/COL to close the formal investigation into potential aid through the lease of an optical fibre previously operated on behalf of Nato

(41)  Dokument nr 778453.

41

(42)  Dokument nr 716986, s. 25.

42

---