# Eiropas Savienības L 59/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 59 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 1. marts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 59

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 1. marts

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 351/2006 (2006. gada 27. februāris), ar ko nosaka korekcijas koeficientus, kurus no 2005. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Kopienu ierēdņu, līgumdarbinieku un pagaidu darbinieku atalgojumam, kā arī atalgojumam atsevišķiem ierēdņiem, kas paliek amatā desmit jaunajās dalībvalstīs uz laiku ne ilgāku par piecpadsmit mēnešiem pēc to pievienošanās ES | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 352/2006 (2006. gada 27. februāris), ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 1461/93 par Amerikas Savienoto Valstu pretendentu piekļuvi valsts līgumiem | 7 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 353/2006 (2006. gada 28. februāris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 8 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 354/2006 (2006. gada 28. februāris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 639/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1254/1999 attiecībā uz prasībām eksporta kompensāciju piešķiršanai saistībā ar dzīvu liellopu labturību pārvadāšanas laikā | 10 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 355/2006 (2006. gada 28. februāris) par pagaidu antidempinga maksājumu uzlikšanu atsevišķu Korejas Republikas izcelsmes blakusdurvju ledusskapju ievedumiem | 12 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 356/2006 (2006. gada 28. februāris), ar kuru nosaka ražošanas kompensāciju attiecībā uz balto cukuru, ko izmanto ķīmijas rūpniecībā, laikposmam no 2006. gada 1. līdz 31. martam | 34 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 357/2006 (2006. gada 28. februāris), ar ko 64. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001 | 35 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 358/2006 (2006. gada 28. februāris), ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē, kuru piemēro no 2006. gada 1. marta | 37 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 359/2006 (2006. gada 28. februāris), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1011/2005 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2005./2006. saimnieciskajā gadā | 40 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 360/2006 (2006. gada 28. februāris), ar ko nosaka neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū | 42 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 351/2006 (2006. gada 27. februāris), ar ko nosaka korekcijas koeficientus, kurus no 2005. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Kopienu ierēdņu, līgumdarbinieku un pagaidu darbinieku atalgojumam, kā arī atalgojumam atsevišķiem ierēdņiem, kas paliek amatā desmit jaunajās dalībvalstīs uz laiku ne ilgāku par piecpadsmit mēnešiem pēc to pievienošanās ES

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 352/2006 (2006. gada 27. februāris), ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 1461/93 par Amerikas Savienoto Valstu pretendentu piekļuvi valsts līgumiem

7

Komisijas Regula (EK) Nr. 353/2006 (2006. gada 28. februāris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

8

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 354/2006 (2006. gada 28. februāris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 639/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1254/1999 attiecībā uz prasībām eksporta kompensāciju piešķiršanai saistībā ar dzīvu liellopu labturību pārvadāšanas laikā

10

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 355/2006 (2006. gada 28. februāris) par pagaidu antidempinga maksājumu uzlikšanu atsevišķu Korejas Republikas izcelsmes blakusdurvju ledusskapju ievedumiem

12

Komisijas Regula (EK) Nr. 356/2006 (2006. gada 28. februāris), ar kuru nosaka ražošanas kompensāciju attiecībā uz balto cukuru, ko izmanto ķīmijas rūpniecībā, laikposmam no 2006. gada 1. līdz 31. martam

34

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 357/2006 (2006. gada 28. februāris), ar ko 64. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001

35

Komisijas Regula (EK) Nr. 358/2006 (2006. gada 28. februāris), ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē, kuru piemēro no 2006. gada 1. marta

37

Komisijas Regula (EK) Nr. 359/2006 (2006. gada 28. februāris), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1011/2005 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2005./2006. saimnieciskajā gadā

40

Komisijas Regula (EK) Nr. 360/2006 (2006. gada 28. februāris), ar ko nosaka neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū

42

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 1.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/1

---

PADOMES REGULA (EK, EURATOM) Nr. 351/2006

(2006. gada 27. februāris),

ar ko nosaka korekcijas koeficientus, kurus no 2005. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Kopienu ierēdņu, līgumdarbinieku un pagaidu darbinieku atalgojumam, kā arī atalgojumam atsevišķiem ierēdņiem, kas paliek amatā desmit jaunajās dalībvalstīs uz laiku ne ilgāku par piecpadsmit mēnešiem pēc to pievienošanās ES

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikta ar Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (1), un jo īpaši X pielikuma 13. panta pirmo daļu,

ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās aktu, un jo īpaši tā 33. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Jāņem vērā dzīves dārdzības izmaiņas ārpuskopienas valstīs, un tādēļ jānosaka korekcijas koeficienti, kurus no 2005. gada 1. jūlija piemēro atalgojumam, ko izmaksā darbavietas valsts valūtā Eiropas Kopienu ierēdņiem, pagaidu darbiniekiem un līgumdarbiniekiem, kuri strādā trešās valstīs, kā arī atalgojumam atsevišķiem ierēdņiem, kas paliek amatā desmit jaunajās dalībvalstīs uz laiku ne ilgāku par piecpadsmit mēnešiem, skaitot no 2004. gada 1. maija. |
| --- | --- |

(1)

Jāņem vērā dzīves dārdzības izmaiņas ārpuskopienas valstīs, un tādēļ jānosaka korekcijas koeficienti, kurus no 2005. gada 1. jūlija piemēro atalgojumam, ko izmaksā darbavietas valsts valūtā Eiropas Kopienu ierēdņiem, pagaidu darbiniekiem un līgumdarbiniekiem, kuri strādā trešās valstīs, kā arī atalgojumam atsevišķiem ierēdņiem, kas paliek amatā desmit jaunajās dalībvalstīs uz laiku ne ilgāku par piecpadsmit mēnešiem, skaitot no 2004. gada 1. maija.

| (2) | Korekcijas koeficienti, ko piemēro maksājumiem, pamatojoties uz Regulu (EK, Euratom) Nr. 257/2005 (2), var palielināt vai samazināt atalgojumu ar atpakaļejošu datumu. |
| --- | --- |

(2)

Korekcijas koeficienti, ko piemēro maksājumiem, pamatojoties uz Regulu (EK, Euratom) Nr. 257/2005 (2), var palielināt vai samazināt atalgojumu ar atpakaļejošu datumu.

| (3) | Ja jaunie korekcijas koeficienti palielina atalgojumu, jāparedz izmaksas ar atpakaļejošu datumu. |
| --- | --- |

(3)

Ja jaunie korekcijas koeficienti palielina atalgojumu, jāparedz izmaksas ar atpakaļejošu datumu.

| (4) | Ja jaunie korekcijas koeficienti samazina atalgojumu, jāparedz pārmaksātās summas atgūšana par laikposmu no 2005. gada 1. jūlija līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai. |
| --- | --- |

(4)

Ja jaunie korekcijas koeficienti samazina atalgojumu, jāparedz pārmaksātās summas atgūšana par laikposmu no 2005. gada 1. jūlija līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai.

| (5) | Jāparedz, ka iespējamo pārmaksāto summu atgūšanu var attiecināt ne vairāk kā uz sešu mēnešu laikposmu pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas un ka pārmaksātās summas var atgūt ne ilgāk kā divpadsmit mēnešos, skaitot no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, līdzīgi kā attiecībā uz korekcijas koeficientiem, ko Kopienā piemēro Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku atalgojumam un pensijām, |
| --- | --- |

(5)

Jāparedz, ka iespējamo pārmaksāto summu atgūšanu var attiecināt ne vairāk kā uz sešu mēnešu laikposmu pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas un ka pārmaksātās summas var atgūt ne ilgāk kā divpadsmit mēnešos, skaitot no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, līdzīgi kā attiecībā uz korekcijas koeficientiem, ko Kopienā piemēro Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku atalgojumam un pensijām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā noteikti korekcijas koeficienti, ko no 2005. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošo Eiropas Kopienas ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku darbavietas valsts valūtā izmaksātam atalgojumam, kā arī darbavietas valsts valūtā izmaksātam atalgojumam atsevišķiem ierēdņiem, kuri paliek amatā desmit jaunajās dalībvalstīs uz laiku ne ilgāku par piecpadsmit mēnešiem, skaitot no 2004. gada 1. maija.

Atalgojuma aprēķināšanā izmantoto valūtas maiņas kursu nosaka saskaņā ar Finanšu regulas īstenošanas noteikumiem, un tas atbilst maiņas kursam, kas ir spēkā pirmajā daļā minētajā datumā.

2. pants

1.   Ja pielikumā noteiktie korekcijas koeficienti palielina atalgojumu, iestādes veic maksājumus ar atpakaļejošu datumu.

2.   Iestādes ar atpakaļejošu datumu samazina atalgojumu laikposmā no 2005. gada 1. jūlija līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai, ja pielikumā paredzētie korekcijas koeficienti samazina atalgojumu.

Korekcijas ar atpakaļejošu datumu, lai atgūtu pārmaksātās summas, piemēro laika posmā, kas nepārsniedz sešus mēnešus pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Pārmaksu atgūst ne vairāk kā divpadsmit mēnešu laikā, skaitot no tās pašas dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 27. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

U. PLASSNIK

---

(1)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 31/2005 (OV L 8, 12.1.2005., 1. lpp.).

1

Euratom

(2)  OV L 46, 17.2.2005., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Darbavieta | Korekcijas koeficienti 2005. gada jūlijs |
| --- | --- |
| Afganistāna (1) | 0 |
| Dienvidāfrika | 66,6 |
| Albānija | 86,2 |
| Alžīrija | 89,3 |
| Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | 69,9 |
| Angola | 126,5 |
| Saūda Arābija | 86,4 |
| Argentīna | 63,3 |
| Armēnija | 104,9 |
| Austrālija | 105,3 |
| Bangladeša | 53,3 |
| Barbadosa | 127,4 |
| Benina | 92,8 |
| Bolīvija | 52,2 |
| Bosnija un Hercegovina | 73,4 |
| Botsvāna | 62,8 |
| Brazīlija | 76,8 |
| Bulgārija | 73,9 |
| Burkinafaso | 87,7 |
| Burundi (1) | 0 |
| Kambodža | 67,6 |
| Kamerūna | 101,3 |
| Kanāda | 84,6 |
| Kaboverde | 74,2 |
| Čīle | 79,4 |
| Ķīna | 78,5 |
| Kipra | 101,3 |
| Jordānas Rietumkrasts – Gazas josla | 91,3 |
| Kolumbija | 71,3 |
| Kongo | 129,8 |
| Dienvidkoreja | 108,2 |
| Kostarika | 72,4 |
| Kotdivuāra | 111,2 |
| Horvātija | 101,8 |
| Kuba | 93 |
| Džibutija | 101,1 |
| Ēģipte | 56,9 |
| Salvadora | 81,7 |
| Ekvadora | 70,5 |
| Eritreja | 51 |
| Igaunija | 77,7 |
| ASV (Ņujorka) | 106,8 |
| ASV (Vašingtona) | 103,7 |
| Etiopija | 81,1 |
| Gabona | 116,1 |
| Gambija | 51,1 |
| Gruzija | 96,1 |
| Gana | 79,4 |
| Gvatemala | 84,9 |
| Gvineja | 59,8 |
| Gvineja-Bisava | 139,2 |
| Gajāna | 60,6 |
| Haiti | 100,8 |
| Hondurasa | 75,9 |
| Honkonga | 87,6 |
| Ungārija | 78,1 |
| Fidži salas | 78,4 |
| Zālamana salas | 85,4 |
| Indija | 51,6 |
| Indonēzija | 78,7 |
| Izraēla | 91,5 |
| Jamaika | 91,5 |
| Japāna (Naka) | 125,6 |
| Japāna (Tokija) | 132,9 |
| Jordānija | 76 |
| Kazahstāna | 112,8 |
| Kenija | 88,2 |
| Kirgizstāna | 84,6 |
| Laosa | 74,7 |
| Lesoto | 74,3 |
| Latvija | 71,2 |
| Libāna | 105,7 |
| Libērija (1) | 0 |
| Lietuva | 73,8 |
| Madagaskara | 71,9 |
| Malaizija | 73,9 |
| Malāvija | 76,4 |
| Mali | 98,8 |
| Malta | 97,9 |
| Maroka | 86,1 |
| Maurīcija sala | 75 |
| Mauritānija | 71,7 |
| Meksika | 77,9 |
| Moldova (1) | 0 |
| Mozambika | 72,7 |
| Namībija | 79,5 |
| Nepāla | 72,7 |
| Nikaragva | 67,5 |
| Nigēra | 91,8 |
| Nigērija | 86,1 |
| Norvēģija | 132,5 |
| Jaunkaledonija | 120,4 |
| Jaunzēlande | 106,7 |
| Uganda | 75,6 |
| Pakistāna | 52,9 |
| Papua-Jaungvineja | 77,3 |
| Paragvaja | 66 |
| Peru | 86,5 |
| Filipīnas | 51,4 |
| Polija | 78 |
| Centrālāfrikas Republika | 117,6 |
| Kongo Demokrātiskā Republika | 138,6 |
| Dominikānas Republika | 84,8 |
| Čehija | 82,1 |
| Rumānija | 56,4 |
| Krievija | 110 |
| Ruanda | 87,7 |
| Senegāla | 78,2 |
| Serbija un Melnkalne | 61,7 |
| Sjerraleone | 72 |
| Singapūra | 97,6 |
| Slovākija | 87,4 |
| Slovēnija | 76,4 |
| Somālija (1) | 0 |
| Sudāna | 43,4 |
| Šrilanka | 60,8 |
| Šveice | 118,7 |
| Surinama | 54,7 |
| Svazilenda | 69,7 |
| Sīrija | 67,5 |
| Tadžikistāna | 73 |
| Tāivana | 96,2 |
| Tanzānija | 61,7 |
| Čada | 130,6 |
| Taizeme | 61,8 |
| Togo | 95 |
| Trinidāda un Tobago | 73,8 |
| Tunisija | 72,6 |
| Turcija | 93,2 |
| Ukraina | 101,1 |
| Urugvaja | 74,8 |
| Vanuatu | 124,1 |
| Venecuēla | 59,9 |
| Vjetnama | 52,7 |
| Jemena | 75,8 |
| Zambija | 55,9 |
| Zimbabve | 62,7 |

Darbavieta

Korekcijas koeficienti 2005. gada jūlijs

Afganistāna (1)

0

Dienvidāfrika

66,6

Albānija

86,2

Alžīrija

89,3

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

69,9

Angola

126,5

Saūda Arābija

86,4

Argentīna

63,3

Armēnija

104,9

Austrālija

105,3

Bangladeša

53,3

Barbadosa

127,4

Benina

92,8

Bolīvija

52,2

Bosnija un Hercegovina

73,4

Botsvāna

62,8

Brazīlija

76,8

Bulgārija

73,9

Burkinafaso

87,7

Burundi (1)

0

Kambodža

67,6

Kamerūna

101,3

Kanāda

84,6

Kaboverde

74,2

Čīle

79,4

Ķīna

78,5

Kipra

101,3

Jordānas Rietumkrasts – Gazas josla

91,3

Kolumbija

71,3

Kongo

129,8

Dienvidkoreja

108,2

Kostarika

72,4

Kotdivuāra

111,2

Horvātija

101,8

Kuba

93

Džibutija

101,1

Ēģipte

56,9

Salvadora

81,7

Ekvadora

70,5

Eritreja

51

Igaunija

77,7

ASV (Ņujorka)

106,8

ASV (Vašingtona)

103,7

Etiopija

81,1

Gabona

116,1

Gambija

51,1

Gruzija

96,1

Gana

79,4

Gvatemala

84,9

Gvineja

59,8

Gvineja-Bisava

139,2

Gajāna

60,6

Haiti

100,8

Hondurasa

75,9

Honkonga

87,6

Ungārija

78,1

Fidži salas

78,4

Zālamana salas

85,4

Indija

51,6

Indonēzija

78,7

Izraēla

91,5

Jamaika

91,5

Japāna (Naka)

125,6

Japāna (Tokija)

132,9

Jordānija

76

Kazahstāna

112,8

Kenija

88,2

Kirgizstāna

84,6

Laosa

74,7

Lesoto

74,3

Latvija

71,2

Libāna

105,7

Libērija (1)

0

Lietuva

73,8

Madagaskara

71,9

Malaizija

73,9

Malāvija

76,4

Mali

98,8

Malta

97,9

Maroka

86,1

Maurīcija sala

75

Mauritānija

71,7

Meksika

77,9

Moldova (1)

0

Mozambika

72,7

Namībija

79,5

Nepāla

72,7

Nikaragva

67,5

Nigēra

91,8

Nigērija

86,1

Norvēģija

132,5

Jaunkaledonija

120,4

Jaunzēlande

106,7

Uganda

75,6

Pakistāna

52,9

Papua-Jaungvineja

77,3

Paragvaja

66

Peru

86,5

Filipīnas

51,4

Polija

78

Centrālāfrikas Republika

117,6

Kongo Demokrātiskā Republika

138,6

Dominikānas Republika

84,8

Čehija

82,1

Rumānija

56,4

Krievija

110

Ruanda

87,7

Senegāla

78,2

Serbija un Melnkalne

61,7

Sjerraleone

72

Singapūra

97,6

Slovākija

87,4

Slovēnija

76,4

Somālija (1)

0

Sudāna

43,4

Šrilanka

60,8

Šveice

118,7

Surinama

54,7

Svazilenda

69,7

Sīrija

67,5

Tadžikistāna

73

Tāivana

96,2

Tanzānija

61,7

Čada

130,6

Taizeme

61,8

Togo

95

Trinidāda un Tobago

73,8

Tunisija

72,6

Turcija

93,2

Ukraina

101,1

Urugvaja

74,8

Vanuatu

124,1

Venecuēla

59,9

Vjetnama

52,7

Jemena

75,8

Zambija

55,9

Zimbabve

62,7

---

(1)  Nav pieejams.

---

| 1.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/7

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 352/2006

(2006. gada 27. februāris),

ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 1461/93 par Amerikas Savienoto Valstu pretendentu piekļuvi valsts līgumiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (EEK) Nr. 1461/93 (1) ierobežo Amerikas Savienoto Valstu pretendentu piekļuvi konkrētiem līgumiem, ko piešķir dažas valsts iestādes, atbildot uz konkrētiem pasākumiem, ko Savienotās Valstis ir noteikušas Kopienas pretendentiem saskaņā ar 1988. gada Tirdzniecības akta VII sadaļu. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (EEK) Nr. 1461/93 (1) ierobežo Amerikas Savienoto Valstu pretendentu piekļuvi konkrētiem līgumiem, ko piešķir dažas valsts iestādes, atbildot uz konkrētiem pasākumiem, ko Savienotās Valstis ir noteikušas Kopienas pretendentiem saskaņā ar 1988. gada Tirdzniecības akta VII sadaļu.

| (2) | Amerikas Savienoto Valstu lēmums atcelt saskaņā ar 1988. gada Tirdzniecības akta VII sadaļu noteiktās sankcijas stāsies spēkā 2006. gada 1. martā. |
| --- | --- |

(2)

Amerikas Savienoto Valstu lēmums atcelt saskaņā ar 1988. gada Tirdzniecības akta VII sadaļu noteiktās sankcijas stāsies spēkā 2006. gada 1. martā.

| (3) | Tādēļ būtu jāatceļ Regula (EEK) Nr. 1461/93, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ būtu jāatceļ Regula (EEK) Nr. 1461/93,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo atceļ Regulu (EEK) Nr. 1461/93 par Amerikas Savienoto Valstu pretendentu piekļuvi valsts līgumiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 27. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

U. PLASSNIK

---

(1)  OV L 146, 17.6.1993., 1. lpp.

1

---

| 1.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/8

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 353/2006

(2006. gada 28. februāris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 1. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 28. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 28. februāra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 80,9 |
| 204 | 41,2 |
| 212 | 94,6 |
| 999 | 72,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 155,9 |
| 068 | 138,2 |
| 204 | 68,1 |
| 999 | 120,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 57,6 |
| 999 | 57,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 133,1 |
| 204 | 55,8 |
| 999 | 94,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 53,7 |
| 204 | 46,5 |
| 212 | 42,5 |
| 220 | 41,6 |
| 624 | 63,0 |
| 999 | 49,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 43,1 |
| 220 | 39,9 |
| 624 | 57,5 |
| 999 | 46,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 115,2 |
| 400 | 126,6 |
| 404 | 103,1 |
| 528 | 89,1 |
| 720 | 79,4 |
| 999 | 102,7 |
| 0808 20 50 | 220 | 60,6 |
| 388 | 87,6 |
| 400 | 93,6 |
| 512 | 65,7 |
| 528 | 70,8 |
| 720 | 45,0 |
| 999 | 70,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

80,9

204

41,2

212

94,6

999

72,2

0707 00 05

052

155,9

068

138,2

204

68,1

999

120,7

0709 10 00

220

57,6

999

57,6

0709 90 70

052

133,1

204

55,8

999

94,5

0805 10 20

052

53,7

204

46,5

212

42,5

220

41,6

624

63,0

999

49,5

0805 50 10

052

43,1

220

39,9

624

57,5

999

46,8

0808 10 80

388

115,2

400

126,6

404

103,1

528

89,1

720

79,4

999

102,7

0808 20 50

220

60,6

388

87,6

400

93,6

512

65,7

528

70,8

720

45,0

999

70,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 1.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/10

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 354/2006

(2006. gada 28. februāris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 639/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1254/1999 attiecībā uz prasībām eksporta kompensāciju piešķiršanai saistībā ar dzīvu liellopu labturību pārvadāšanas laikā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 12. punktu,

tā kā:

| (1) | Vēstuļu apmaiņā starp Eiropas Kopienu Komisiju un Starptautisko Epizootiju biroju (SEB) (2) abas puses vienojās par sadarbību. Pēc tam ar Kopienas atbalstu SEB 2005. gada maijā kā Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa 3.7. iedaļu pieņēma principus un īpašas pamatnostādnes par dzīvnieku labturību starptautiskajā tirdzniecībā, jo īpaši attiecībā uz jūras, sauszemes un aviācijas transportu. Lai spēkā stātos 3.7.2.1. pants Pamatnostādnēs par dzīvnieku pārvadāšanu ar jūras transportu un 3.7.3.1. pants Pamatnostādnēs par dzīvnieku pārvadāšanu ar sauszemes transportu, kas nosaka kompetento iestāžu pienākumus, ir ieteicams nostiprināt labturības uzraudzības un novērtēšanas līdzekļus, uzlabojot ziņošanas sistēmu dalībvalstu rīkotās pārbaudēs ar mērķi pārbaudīt no Kopienas eksportēto dzīvnieku labturības apstākļus. |
| --- | --- |

(1)

Vēstuļu apmaiņā starp Eiropas Kopienu Komisiju un Starptautisko Epizootiju biroju (SEB) (2) abas puses vienojās par sadarbību. Pēc tam ar Kopienas atbalstu SEB 2005. gada maijā kā Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa 3.7. iedaļu pieņēma principus un īpašas pamatnostādnes par dzīvnieku labturību starptautiskajā tirdzniecībā, jo īpaši attiecībā uz jūras, sauszemes un aviācijas transportu. Lai spēkā stātos 3.7.2.1. pants Pamatnostādnēs par dzīvnieku pārvadāšanu ar jūras transportu un 3.7.3.1. pants Pamatnostādnēs par dzīvnieku pārvadāšanu ar sauszemes transportu, kas nosaka kompetento iestāžu pienākumus, ir ieteicams nostiprināt labturības uzraudzības un novērtēšanas līdzekļus, uzlabojot ziņošanas sistēmu dalībvalstu rīkotās pārbaudēs ar mērķi pārbaudīt no Kopienas eksportēto dzīvnieku labturības apstākļus.

| (2) | Lai veicinātu Komisijas Regulas (EK) Nr. 639/2003 (3) piemērošanas padziļinātu novērtējumu, no dalībvalstīm vajadzētu pieprasīt sīki izstrādātu statistisku informāciju par eksporta kompensācijas nepiešķiršanas gadījumiem. Šajā nolūkā informācija jākoncentrē pilnvarotajās maksātājiestādes, līdz ar to panākot papildu pārredzamību. Tāpēc jānosaka, ka par izvešanas punktu atbildīgā veterinārā iestāde nosūta maksātājiestādei izvešanas punkta pārbaudes ziņojuma kopiju. |
| --- | --- |

(2)

Lai veicinātu Komisijas Regulas (EK) Nr. 639/2003 (3) piemērošanas padziļinātu novērtējumu, no dalībvalstīm vajadzētu pieprasīt sīki izstrādātu statistisku informāciju par eksporta kompensācijas nepiešķiršanas gadījumiem. Šajā nolūkā informācija jākoncentrē pilnvarotajās maksātājiestādes, līdz ar to panākot papildu pārredzamību. Tāpēc jānosaka, ka par izvešanas punktu atbildīgā veterinārā iestāde nosūta maksātājiestādei izvešanas punkta pārbaudes ziņojuma kopiju.

| (3) | Regulā (EK) Nr. 639/2003 paredzēta pārbaužu veikšana pēc Kopienas muitas teritorijas atstāšanas. Turklāt tajā paredzēts, ka pārbaudes var veikt vienīgi veterinārārsts. Lai palielinātu šo pārbaužu efektivitāti, ir jāparedz, ka tās var veikt vienīgi diplomēts veterinārs, kura kvalifikācija atbilst prasībām Padomes 1978. gada 18. decembra Direktīvā 78/1026/EEK par veterinārārstu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu atzīšanu, tostarp par pasākumiem, kas palīdz sekmīgi īstenot tiesības veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus (4). |
| --- | --- |

(3)

Regulā (EK) Nr. 639/2003 paredzēta pārbaužu veikšana pēc Kopienas muitas teritorijas atstāšanas. Turklāt tajā paredzēts, ka pārbaudes var veikt vienīgi veterinārārsts. Lai palielinātu šo pārbaužu efektivitāti, ir jāparedz, ka tās var veikt vienīgi diplomēts veterinārs, kura kvalifikācija atbilst prasībām Padomes 1978. gada 18. decembra Direktīvā 78/1026/EEK par veterinārārstu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu atzīšanu, tostarp par pasākumiem, kas palīdz sekmīgi īstenot tiesības veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus (4).

| (4) | Savukārt, neierobežojot atbilstīgās Kopienas un dalībvalstu pilnvaras, dalībvalstīm ir jāpārliecinās, vai starptautiskās kontroles un uzraudzības iestādes pārbauda, ka veterināri, kuru kvalifikācija neatbilst Direktīvas 78/1026/EEK nosacījumiem, zina prasības, kas noteiktas ar Padomes 1991. gada 19. novembra Direktīvu 91/628/EEK par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā, ar kuru groza Direktīvas 90/425/EEK un 91/496/EEK (5). |
| --- | --- |

(4)

Savukārt, neierobežojot atbilstīgās Kopienas un dalībvalstu pilnvaras, dalībvalstīm ir jāpārliecinās, vai starptautiskās kontroles un uzraudzības iestādes pārbauda, ka veterināri, kuru kvalifikācija neatbilst Direktīvas 78/1026/EEK nosacījumiem, zina prasības, kas noteiktas ar Padomes 1991. gada 19. novembra Direktīvu 91/628/EEK par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā, ar kuru groza Direktīvas 90/425/EEK un 91/496/EEK (5).

| (5) | Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 639/2003. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 639/2003.

| (6) | Šī regula jāpiemēro pēc atbilstoša laikposma, kas paredzēts grozījumu ieviešanai. |
| --- | --- |

(6)

Šī regula jāpiemēro pēc atbilstoša laikposma, kas paredzēts grozījumu ieviešanai.

| (7) | Liellopu gaļas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(7)

Liellopu gaļas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 639/2003 groza šādi:

| 1) | Regulas 2. panta 2. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Veterinārā iestāde, kas atbild par izvešanas punktu, saglabā minēto ziņojumu vismaz trīs gadus. Šā ziņojuma kopiju nosūta maksātājiestādei.” |
| --- | --- |

1)

Regulas 2. panta 2. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Veterinārā iestāde, kas atbild par izvešanas punktu, saglabā minēto ziņojumu vismaz trīs gadus. Šā ziņojuma kopiju nosūta maksātājiestādei.”

| 2) | Regulas 3. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Pārbaudes, kas paredzētas 1. punktā, veic veterinārārsts, kuram ir diploms, sertifikāts vai cits kvalifikāciju apliecinošs dokuments, kā minēts Padomes Direktīvas 78/1026/EEK (6) 2. pantā. Tomēr dalībvalstis, kas ir apstiprinājušas starptautiskas kontroles un uzraudzības iestādes, kuras minētas šā punkta pirmajā daļā, gādā, lai šīs iestādes pārbauda veterinārus, kuru kvalifikācija neatbilst minētās direktīvas nosacījumiem, zina prasības, kas noteiktas ar Direktīvu 91/628/EEK. Pārbaudes veic pienācīgi, objektīvi un taisnīgi, izmantojot atbilstīgas procedūras. |
| --- | --- |

2)

Regulas 3. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Pārbaudes, kas paredzētas 1. punktā, veic veterinārārsts, kuram ir diploms, sertifikāts vai cits kvalifikāciju apliecinošs dokuments, kā minēts Padomes Direktīvas 78/1026/EEK (6) 2. pantā. Tomēr dalībvalstis, kas ir apstiprinājušas starptautiskas kontroles un uzraudzības iestādes, kuras minētas šā punkta pirmajā daļā, gādā, lai šīs iestādes pārbauda veterinārus, kuru kvalifikācija neatbilst minētās direktīvas nosacījumiem, zina prasības, kas noteiktas ar Direktīvu 91/628/EEK. Pārbaudes veic pienācīgi, objektīvi un taisnīgi, izmantojot atbilstīgas procedūras.

| 3) | Ar šo aizstāj 8. panta d) punktu:






  “d) | iemesli b) un c) punktā aprakstītajai piešķīruma nemaksāšanai un atmaksāšanai par dzīvniekiem, kā arī dzīvnieku skaits, kas attiecīgi ieskaitīti B, C un D kategorijās atbilstoši I, II un III pielikumam; |
| --- | --- | --- |

3)

Ar šo aizstāj 8. panta d) punktu:

“d)

iemesli b) un c) punktā aprakstītajai piešķīruma nemaksāšanai un atmaksāšanai par dzīvniekiem, kā arī dzīvnieku skaits, kas attiecīgi ieskaitīti B, C un D kategorijās atbilstoši I, II un III pielikumam;

| da) | sankciju skaits visām grupām, kas noteiktas 6. panta 1. un 2. punktā, ar attiecīgu dzīvnieku skaitu un neizmaksātām summām;”. |
| --- | --- |

da)

sankciju skaits visām grupām, kas noteiktas 6. panta 1. un 2. punktā, ar attiecīgu dzīvnieku skaitu un neizmaksātām summām;”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

1. panta 1. un 2. punktu piemēro eksporta deklarācijām, kuras pieņem, sākot ar 2007. gada 1. janvāri.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 28. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV C 215, 27.8.2004., 3. lpp.

2

(3)  OV L 93, 10.4.2003., 10. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1979/2004 (OV L 342, 18.11.2004., 23. lpp.).

3

(4)  OV L 362, 23.12.1978., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/19/EK (OV L 206, 31.7.2001., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 340, 11.12.1991., 17. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).

5

(6)  OV L 362, 23.12.1978., 1. lpp.”

6

---

| 1.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/12

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 355/2006

(2006. gada 28. februāris)

par pagaidu antidempinga maksājumu uzlikšanu atsevišķu Korejas Republikas izcelsmes blakusdurvju ledusskapju ievedumiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregulu”), jo īpaši tās 7. pantu,

apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Uzsākšana

| (1) | 2005. gada 18. aprīlīWhirlpool Europe s.r.l. (“sūdzības iesniedzējs”), kas pārstāv lielāko daļu Kopienas blakusdurvju ledusskapju ražotāju, iesniedza sūdzību sakarā ar dažu Korejas Republikas izcelsmes blakusdurvju ledusskapju ievedumiem. |
| --- | --- |

(1)

2005. gada 18. aprīlīWhirlpool Europe s.r.l. (“sūdzības iesniedzējs”), kas pārstāv lielāko daļu Kopienas blakusdurvju ledusskapju ražotāju, iesniedza sūdzību sakarā ar dažu Korejas Republikas izcelsmes blakusdurvju ledusskapju ievedumiem.

| (2) | Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un par rezultātā nodarītiem būtiskiem zaudējumiem, un tos atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un par rezultātā nodarītiem būtiskiem zaudējumiem, un tos atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras uzsākšanu.

| (3) | Procedūra tika uzsākta 2005. gada 2. jūnijā ar paziņojuma par uzsākšanu publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(3)

Procedūra tika uzsākta 2005. gada 2. jūnijā ar paziņojuma par uzsākšanu publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

1.2.   Personas, uz kurām attiecas procedūra

| (4) | Par procedūras uzsākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, Korejas ražotājus eksportētājus, tirgotājus, importētājus, piegādātājus un mazumtirgotājus, kas bija zināmi kā iesaistītās personas, kā arī apvienības, kas bija zināmas kā iesaistītās personas, un Korejas Republikas pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa, termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(4)

Par procedūras uzsākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, Korejas ražotājus eksportētājus, tirgotājus, importētājus, piegādātājus un mazumtirgotājus, kas bija zināmi kā iesaistītās personas, kā arī apvienības, kas bija zināmas kā iesaistītās personas, un Korejas Republikas pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa, termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu.

| (5) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas intereses. Tālab Komisija izsūtīja anketas visām tai zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajos termiņos. Atbildes tika saņemtas no trijiem Korejas ražotājiem eksportētājiem un to saistītajiem importētājiem Kopienā, sūdzības iesniedzēja, viena nesaistīta importētāja, diviem piegādātājiem un diviem mazumtirgotājiem Kopienā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas intereses. Tālab Komisija izsūtīja anketas visām tai zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajos termiņos. Atbildes tika saņemtas no trijiem Korejas ražotājiem eksportētājiem un to saistītajiem importētājiem Kopienā, sūdzības iesniedzēja, viena nesaistīta importētāja, diviem piegādātājiem un diviem mazumtirgotājiem Kopienā.

| (6) | Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:






  a) | Kopienas ražotāji:







  — | Whirlpool Europe s.r.l., Varēze, Itālija; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:

a)

Kopienas ražotāji:

—

Whirlpool Europe s.r.l., Varēze, Itālija;

| b) | Nesaistītie importētāji Kopienā:







  — | Indesit Company SpA, Fabriāno, Itālija; |
| --- | --- | --- |

b)

Nesaistītie importētāji Kopienā:

—

Indesit Company SpA, Fabriāno, Itālija;

| c) | Mazumtirgotāji Kopienā:







  — | Media-Saturn Systemzentrale GmbH, Ingolštate, Vācija; |
| --- | --- | --- |

c)

Mazumtirgotāji Kopienā:

—

Media-Saturn Systemzentrale GmbH, Ingolštate, Vācija;

| d) | Ražotāji eksportētāji Korejā:







  — | Daewoo Electronics Corporation, Seula, |
| --- | --- | --- |

d)

Ražotāji eksportētāji Korejā:

—

Daewoo Electronics Corporation, Seula,

| — | LG Electronics Corporation, Seula, |
| --- | --- |

—

LG Electronics Corporation, Seula,

| — | Samsung Electronics Corporation, Seula; |
| --- | --- |

—

Samsung Electronics Corporation, Seula;

| e) | Saistītie importētāji Kopienā:







  — | Daewoo Electronics Sales UK, Vokingema, Apvienotā Karaliste, |
| --- | --- | --- |

e)

Saistītie importētāji Kopienā:

—

Daewoo Electronics Sales UK, Vokingema, Apvienotā Karaliste,

| — | LG Electronics Benelux BV, Almere, Nīderlande, |
| --- | --- |

—

LG Electronics Benelux BV, Almere, Nīderlande,

| — | LG Electronics España SA, Madride, Spānija, |
| --- | --- |

—

LG Electronics España SA, Madride, Spānija,

| — | LG Electronics UK Limited, Slava, Apvienotā Karaliste, |
| --- | --- |

—

LG Electronics UK Limited, Slava, Apvienotā Karaliste,

| — | Samsung Electronics Benelux BV, Delfta, Nīderlande, |
| --- | --- |

—

Samsung Electronics Benelux BV, Delfta, Nīderlande,

| — | Samsung Electronics Iberia SA, Barselona, Spānija, |
| --- | --- |

—

Samsung Electronics Iberia SA, Barselona, Spānija,

| — | Samsung Electronics UK Limited, Čērtsija, Apvienotā Karaliste. |
| --- | --- |

—

Samsung Electronics UK Limited, Čērtsija, Apvienotā Karaliste.

| (7) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās jāuzklausa. |
| --- | --- |

(7)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās jāuzklausa.

1.3.   Izmeklēšanas periods

| (8) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Attiecībā uz tendencēm, kas attiecas uz kaitējuma novērtēšanu, Komisija analizēja datus, kuri aptver laiku no 2002. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. martam (“aplūkojamais laikposms”). |
| --- | --- |

(8)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Attiecībā uz tendencēm, kas attiecas uz kaitējuma novērtēšanu, Komisija analizēja datus, kuri aptver laiku no 2002. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. martam (“aplūkojamais laikposms”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (9) | Attiecīgais ražojums ir blakusdurvju ledusskapji, t. i., aukstuma kameras un saldētavas apvienojums, kuru tilpība pārsniedz 400 l, ar vismaz divējām atsevišķām blakus novietotām ārējām durvīm, Korejas Republikas izcelsmes, patlaban klasificējami ar KN kodu ex 8418 10 20. |
| --- | --- |

(9)

Attiecīgais ražojums ir blakusdurvju ledusskapji, t. i., aukstuma kameras un saldētavas apvienojums, kuru tilpība pārsniedz 400 l, ar vismaz divējām atsevišķām blakus novietotām ārējām durvīm, Korejas Republikas izcelsmes, patlaban klasificējami ar KN kodu ex 8418 10 20.

| (10) | Viens mājturības elektroierīču ražotājs Kopienā lūdza iekļaut ledusskapja un saldētavas komplektus, kurus, ja tos novieto vienu blakām otram, var ar īpašu komplektu savienot, izveidojot vienu sistēmu. Jautājums tika izskatīts, un tika secināts, ka šis izstrādājums sastāv no divām atsevišķām ierīcēm, ko var iegādāties un kas var darboties neatkarīgi. Tādēļ šis izstrādājums nav aukstuma kameras un saldētavas apvienojums un uz to neattiecas šā izstrādājuma definīcija. |
| --- | --- |

(10)

Viens mājturības elektroierīču ražotājs Kopienā lūdza iekļaut ledusskapja un saldētavas komplektus, kurus, ja tos novieto vienu blakām otram, var ar īpašu komplektu savienot, izveidojot vienu sistēmu. Jautājums tika izskatīts, un tika secināts, ka šis izstrādājums sastāv no divām atsevišķām ierīcēm, ko var iegādāties un kas var darboties neatkarīgi. Tādēļ šis izstrādājums nav aukstuma kameras un saldētavas apvienojums un uz to neattiecas šā izstrādājuma definīcija.

| (11) | Pēc viena ražotāja eksportētāja uzskata izmeklēšanai būtu jāaptver visi ledusskapji, jo tie kalpo vienam un tam pašam nolūkam – pārtikas un dzērienu uzglabāšanai, un to lielākajai daļai ir gan aukstuma kamera, gan saldētavas nodalījums. |
| --- | --- |

(11)

Pēc viena ražotāja eksportētāja uzskata izmeklēšanai būtu jāaptver visi ledusskapji, jo tie kalpo vienam un tam pašam nolūkam – pārtikas un dzērienu uzglabāšanai, un to lielākajai daļai ir gan aukstuma kamera, gan saldētavas nodalījums.

| (12) | Pie tam tas pats uzņēmums apgalvoja, ka ražojuma apraksts paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu esot kļūdains. Pēc šā uzņēmuma uzskata nozarē par “blakusdurvju ledusskapjiem” uzskata ledusskapjus ar aukstuma kameru un saldētavas nodalījumu, kas atrodas blakus viens otram, ar atsevišķām ārējām durvīm katram nodalījumam. Uzņēmums apgalvoja, ka tad, ja paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu dotais ražojuma apraksts paliek spēkā, izmeklēšanai būtu jāaptver arī atsevišķas “apakšā uzstādāmas saldētavas”, proti, aukstuma kameras un saldētavas apvienojumi ar divējām durvīm ledusskapja nodalījumam augšā un vienām durvīm saldētavai apakšā, toties nebūtu jāaptver salīdzināmi modeļi ar vienām durvīm katram nodalījumam. Uzņēmums tādēļ apgalvoja, ka vai nu esot jāizslēdz no izmeklēšanas jomas visi aukstuma kameras un saldētavas apvienojumi ar trim vai vairāk durvīm, vai arī tās joma jāpaplašina, aptverot visus aukstuma kameras un saldētavas apvienojumus. |
| --- | --- |

(12)

Pie tam tas pats uzņēmums apgalvoja, ka ražojuma apraksts paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu esot kļūdains. Pēc šā uzņēmuma uzskata nozarē par “blakusdurvju ledusskapjiem” uzskata ledusskapjus ar aukstuma kameru un saldētavas nodalījumu, kas atrodas blakus viens otram, ar atsevišķām ārējām durvīm katram nodalījumam. Uzņēmums apgalvoja, ka tad, ja paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu dotais ražojuma apraksts paliek spēkā, izmeklēšanai būtu jāaptver arī atsevišķas “apakšā uzstādāmas saldētavas”, proti, aukstuma kameras un saldētavas apvienojumi ar divējām durvīm ledusskapja nodalījumam augšā un vienām durvīm saldētavai apakšā, toties nebūtu jāaptver salīdzināmi modeļi ar vienām durvīm katram nodalījumam. Uzņēmums tādēļ apgalvoja, ka vai nu esot jāizslēdz no izmeklēšanas jomas visi aukstuma kameras un saldētavas apvienojumi ar trim vai vairāk durvīm, vai arī tās joma jāpaplašina, aptverot visus aukstuma kameras un saldētavas apvienojumus.

| (13) | Par argumentu, ka visi ledusskapji būtu aptverami tāpēc, ka tie kalpo vienai un tai pašai vajadzībai, jāpiezīmē, ka blakusdurvju ledusskapju tirgus ir skaidri nodalīts un īpašs tirgus segments. Konkrēto fizisko īpatnību, sevišķi divu blakus novietoto lielo durvju dēļ blakusdurvju ledusskapim ir sava īpaša vieta aukstuma kameru un saldētavu apvienojumu tirgū. To atzīst arī ražotāji, izplatītāji un pārdevēji, kas šo ražojumu tirgo atsevišķi kā “īpaša veida” aukstuma kameru un saldētavu apvienojumu. |
| --- | --- |

(13)

Par argumentu, ka visi ledusskapji būtu aptverami tāpēc, ka tie kalpo vienai un tai pašai vajadzībai, jāpiezīmē, ka blakusdurvju ledusskapju tirgus ir skaidri nodalīts un īpašs tirgus segments. Konkrēto fizisko īpatnību, sevišķi divu blakus novietoto lielo durvju dēļ blakusdurvju ledusskapim ir sava īpaša vieta aukstuma kameru un saldētavu apvienojumu tirgū. To atzīst arī ražotāji, izplatītāji un pārdevēji, kas šo ražojumu tirgo atsevišķi kā “īpaša veida” aukstuma kameru un saldētavu apvienojumu.

| (14) | Attiecībā uz otru argumentu izmeklēšanā ir konstatēts, ka nav vienoti lietotas blakusdurvju ledusskapju definīcijas. Toties 12. apsvērumā minētais trīsdurvju aukstuma kameras un saldētavas apvienojums tirgū nav atrodams līdzās citiem blakusdurvju ledusskapju modeļiem. Ražotājs eksportētājs, kurš izteica iepriekš minētos apgalvojumus, agrāk arī laida tirgū šos aukstuma kameras un saldētavas apvienojumus nepārprotami kā “trīsdurvju blakusdurvju ledusskapjus”. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz otru argumentu izmeklēšanā ir konstatēts, ka nav vienoti lietotas blakusdurvju ledusskapju definīcijas. Toties 12. apsvērumā minētais trīsdurvju aukstuma kameras un saldētavas apvienojums tirgū nav atrodams līdzās citiem blakusdurvju ledusskapju modeļiem. Ražotājs eksportētājs, kurš izteica iepriekš minētos apgalvojumus, agrāk arī laida tirgū šos aukstuma kameras un saldētavas apvienojumus nepārprotami kā “trīsdurvju blakusdurvju ledusskapjus”.

| (15) | Tādēļ provizoriski tiek secināts: lai gan ir tilpības, fakultatīvo funkciju un izmantoto materiālu atšķirības, visu paveidu blakusdurvju ledusskapjiem, ieskaitot trīsdurvju aukstuma kameras un saldētavas apvienojumus ar apakšā iemontētu saldētavu, ir vienādas fiziskās un tehniskās pamatīpašības, un tie pamatā tiek izmantoti vienādām vajadzībām. |
| --- | --- |

(15)

Tādēļ provizoriski tiek secināts: lai gan ir tilpības, fakultatīvo funkciju un izmantoto materiālu atšķirības, visu paveidu blakusdurvju ledusskapjiem, ieskaitot trīsdurvju aukstuma kameras un saldētavas apvienojumus ar apakšā iemontētu saldētavu, ir vienādas fiziskās un tehniskās pamatīpašības, un tie pamatā tiek izmantoti vienādām vajadzībām.

| (16) | Līdz ar to minētā ražotāja eksportētāja piezīmes nav iemesls mainīt paziņojuma par izmeklēšanas uzsākšanu 2. punktā izklāstīto attiecīgā ražojuma aprakstu. Taču tika konstatēts, ka nepieciešams mazliet mainīt formulējumu, neskarot aptverto ražojumu klāstu, jo ir jāpanāk ražojuma definīcijas vienveidība ar aprakstu kombinētajā nomenklatūrā. |
| --- | --- |

(16)

Līdz ar to minētā ražotāja eksportētāja piezīmes nav iemesls mainīt paziņojuma par izmeklēšanas uzsākšanu 2. punktā izklāstīto attiecīgā ražojuma aprakstu. Taču tika konstatēts, ka nepieciešams mazliet mainīt formulējumu, neskarot aptverto ražojumu klāstu, jo ir jāpanāk ražojuma definīcijas vienveidība ar aprakstu kombinētajā nomenklatūrā.

2.2.   Līdzīgs ražojums

| (17) | Tika konstatēts, ka attiecīgajiem izstrādājumiem – blakusdurvju ledusskapjiem, ko izgatavo un pārdod Kopienā Kopienas ražošanas nozare, un blakusdurvju ledusskapjiem, ko izgatavo un pārdod Korejas Republikā, – pēc būtības ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galvenie izmantošanas veidi. Tādēļ šie izstrādājumi provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(17)

Tika konstatēts, ka attiecīgajiem izstrādājumiem – blakusdurvju ledusskapjiem, ko izgatavo un pārdod Kopienā Kopienas ražošanas nozare, un blakusdurvju ledusskapjiem, ko izgatavo un pārdod Korejas Republikā, – pēc būtības ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galvenie izmantošanas veidi. Tādēļ šie izstrādājumi provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGS

3.1.   Normālā vērtība

| (18) | Lai noteiktu normālo vērtību, Komisija vispirms par katru ražotāju eksportētāju konstatēja, vai tā kopējo līdzīga ražojuma pārdošanas apjomu vietējā tirgū var uzskatīt par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā eksporta uz Kopienu kopējo apjomu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdevumu iekšzemes tirgū uzskatīja par reprezentatīvu, ja katra ražotāja eksportētāja kopējais pārdevums iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no viņa kopējā pārdevuma eksportā uz Kopienu. Visu ražotāju eksportētāju pārdevums iekšzemes tirgū tika atzīts par reprezentatīvu pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(18)

Lai noteiktu normālo vērtību, Komisija vispirms par katru ražotāju eksportētāju konstatēja, vai tā kopējo līdzīga ražojuma pārdošanas apjomu vietējā tirgū var uzskatīt par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā eksporta uz Kopienu kopējo apjomu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdevumu iekšzemes tirgū uzskatīja par reprezentatīvu, ja katra ražotāja eksportētāja kopējais pārdevums iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no viņa kopējā pārdevuma eksportā uz Kopienu. Visu ražotāju eksportētāju pārdevums iekšzemes tirgū tika atzīts par reprezentatīvu pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē.

| (19) | Tad Komisija noteica iekšzemes tirgū pārdodamā līdzīgā ražojuma paveidus, kuri ir identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem, kurus pārdod eksportēšanai uz Kopienu. Par katru no paveidiem tika noskaidrots, vai pārdevums iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēta paveida pārdevumus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja attiecīgā paveida kopējie pārdevumi iekšzemes tirgū IP laikā bija 5 % vai vairāk no tā salīdzināmā paveida, ko eksportē uz Kopienu, kopējā pārdošanas apjoma. |
| --- | --- |

(19)

Tad Komisija noteica iekšzemes tirgū pārdodamā līdzīgā ražojuma paveidus, kuri ir identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem, kurus pārdod eksportēšanai uz Kopienu. Par katru no paveidiem tika noskaidrots, vai pārdevums iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēta paveida pārdevumus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja attiecīgā paveida kopējie pārdevumi iekšzemes tirgū IP laikā bija 5 % vai vairāk no tā salīdzināmā paveida, ko eksportē uz Kopienu, kopējā pārdošanas apjoma.

| (20) | Tad Komisija pārbaudīja, vai katra ražojuma paveida, ko iekšzemē tirgo reprezentatīvos daudzumos, pārdevumu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas iegūts parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot katra eksportētā ražojuma paveida rentablo pārdevumu neatkarīgiem pircējiem apjoma īpatsvaru vietējā tirgū: a) tiem ražojuma paveidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdotā apjoma iekšzemes tirgū nebija zem vienības pašizmaksas un svērtā vidējā pārdošanas cena bija vienāda ar vienības pašizmaksu vai lielāka par to, normālo vērtību katram izstrādājuma paveidam aprēķināja kā attiecīgā paveida visu iekšzemes pārdošanas cenu svērto vidējo lielumu; b) tiem ražojuma paveidiem, kuriem vismaz 10 %, bet ne vairāk kā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū netika pārdoti zem vienības pašizmaksas, normālo vērtību katram produktu paveidam aprēķināja kā šā paveida vidējo svērto vērtību tikai no pārdošanas cenām iekšzemes tirgū, kuras bija vienādas ar vienības pašizmaksu vai lielākas par to; c) par tiem ražojuma paveidiem, kuriem mazāk nekā 10 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū netika pārdoti zem vienības pašizmaksas, tika uzskatīts, ka attiecīgais ražojuma veids nav pārdots parastajā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(20)

Tad Komisija pārbaudīja, vai katra ražojuma paveida, ko iekšzemē tirgo reprezentatīvos daudzumos, pārdevumu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas iegūts parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot katra eksportētā ražojuma paveida rentablo pārdevumu neatkarīgiem pircējiem apjoma īpatsvaru vietējā tirgū: a) tiem ražojuma paveidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdotā apjoma iekšzemes tirgū nebija zem vienības pašizmaksas un svērtā vidējā pārdošanas cena bija vienāda ar vienības pašizmaksu vai lielāka par to, normālo vērtību katram izstrādājuma paveidam aprēķināja kā attiecīgā paveida visu iekšzemes pārdošanas cenu svērto vidējo lielumu; b) tiem ražojuma paveidiem, kuriem vismaz 10 %, bet ne vairāk kā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū netika pārdoti zem vienības pašizmaksas, normālo vērtību katram produktu paveidam aprēķināja kā šā paveida vidējo svērto vērtību tikai no pārdošanas cenām iekšzemes tirgū, kuras bija vienādas ar vienības pašizmaksu vai lielākas par to; c) par tiem ražojuma paveidiem, kuriem mazāk nekā 10 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū netika pārdoti zem vienības pašizmaksas, tika uzskatīts, ka attiecīgais ražojuma veids nav pārdots parastajā tirdzniecības apritē.

| (21) | Tiem ražojuma paveidiem, kas netika pārdoti parastajā tirdzniecības apritē, kā arī tiem ražojuma paveidiem, kas netika pārdoti reprezentatīvā daudzumā iekšzemes tirgū, normālā vērtība bija jāsastāda. |
| --- | --- |

(21)

Tiem ražojuma paveidiem, kas netika pārdoti parastajā tirdzniecības apritē, kā arī tiem ražojuma paveidiem, kas netika pārdoti reprezentatīvā daudzumā iekšzemes tirgū, normālā vērtība bija jāsastāda.

| (22) | Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, radušās tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas (“TVA izmaksas”) un vidējo svērto peļņu, ko katrs attiecīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojas, izmeklēšanas periodā guvis no līdzīgā ražojuma pārdošanas iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē, pieskaitīja to vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Uzrādītās ražošanas izmaksas un TVA izmaksas pirms izmatošanas parastās tirdzniecības aprites pārbaudē un normālo vērtību noteikšanā vajadzības gadījumā tika koriģētas. |
| --- | --- |

(22)

Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, radušās tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas (“TVA izmaksas”) un vidējo svērto peļņu, ko katrs attiecīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojas, izmeklēšanas periodā guvis no līdzīgā ražojuma pārdošanas iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē, pieskaitīja to vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Uzrādītās ražošanas izmaksas un TVA izmaksas pirms izmatošanas parastās tirdzniecības aprites pārbaudē un normālo vērtību noteikšanā vajadzības gadījumā tika koriģētas.

3.2.   Eksporta cena

| (23) | Lielākā daļa attiecīgo ražotāju eksportētāju pārdevuma tika saistītiem importētājiem Kopienā. Šiem pārdevumiem eksporta cenu noteica pēc tālākpārdošanas cenas neatkarīgiem pircējiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tālākpārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā koriģēja attiecībā uz visām izmaksām, ieskaitot maksas un nodokļus, kas radušies posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, lai noteiktu ticamu līmeni eksporta cenai pie Kopienas robežas. Šīs izmaksas bija frakts, pārvietošanas, iekraušanas, apdrošināšanas un saistītās izmaksas, kā arī TVA izmaksas, kas radušās saistītajiem importētājiem. Tālākpārdošanas cena tika tālāk koriģēta, ņemot vērā pieņemamu peļņas normu, kuru, kā noskaidrojās izmeklēšanā, sasniedza neatkarīgs attiecīgā ražojuma importētājs. |
| --- | --- |

(23)

Lielākā daļa attiecīgo ražotāju eksportētāju pārdevuma tika saistītiem importētājiem Kopienā. Šiem pārdevumiem eksporta cenu noteica pēc tālākpārdošanas cenas neatkarīgiem pircējiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tālākpārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā koriģēja attiecībā uz visām izmaksām, ieskaitot maksas un nodokļus, kas radušies posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, lai noteiktu ticamu līmeni eksporta cenai pie Kopienas robežas. Šīs izmaksas bija frakts, pārvietošanas, iekraušanas, apdrošināšanas un saistītās izmaksas, kā arī TVA izmaksas, kas radušās saistītajiem importētājiem. Tālākpārdošanas cena tika tālāk koriģēta, ņemot vērā pieņemamu peļņas normu, kuru, kā noskaidrojās izmeklēšanā, sasniedza neatkarīgs attiecīgā ražojuma importētājs.

| (24) | Pārējo attiecīgā ražojuma ieveduma daļu katrs no ražotājiem eksportētājiem pārdeva tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Šajos gadījumos eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām cenām. |
| --- | --- |

(24)

Pārējo attiecīgā ražojuma ieveduma daļu katrs no ražotājiem eksportētājiem pārdeva tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Šajos gadījumos eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām cenām.

3.3.   Salīdzināšana

| (25) | Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums izdarīts, balstoties uz ražotāja cenām. Gādājot par taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu vērā tika ņemtas to faktoru atšķirības, kuri iespaido cenu salīdzināmību. Korekciju, ja tā bija piemērojama un pamatota, attiecināja uz atšķirībām iepakojuma izmaksās, transporta izmaksās, jūras pārvadājumu frakts un apdrošināšanas izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksās, nodokļa atmaksā, tirdzniecības līmenī, garantijas izmaksās, komisijas maksā, cenu atlaidēs, rabatos un reklāmas izmaksās. |
| --- | --- |

(25)

Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums izdarīts, balstoties uz ražotāja cenām. Gādājot par taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu vērā tika ņemtas to faktoru atšķirības, kuri iespaido cenu salīdzināmību. Korekciju, ja tā bija piemērojama un pamatota, attiecināja uz atšķirībām iepakojuma izmaksās, transporta izmaksās, jūras pārvadājumu frakts un apdrošināšanas izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksās, nodokļa atmaksā, tirdzniecības līmenī, garantijas izmaksās, komisijas maksā, cenu atlaidēs, rabatos un reklāmas izmaksās.

| (26) | Visi trīs ražotāji eksportētāji iesniedza tabulu ar salīdzinājumu par iekšzemē pārdotajiem modeļiem un daļēji salīdzināmiem modeļiem, kas pārdoti eksportā uz Kopienu, pieprasīdami pielaidi sakarā ar pārējām fizisko īpašību atšķirībām saskaņā ar 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu. Diviem uzņēmumiem pieprasītās pielaides fizisko īpašību atšķirību dēļ par katru modeli tika koriģētas, pienācīgi atspoguļojot tirgus vērtību. Uz šā pamata visiem trijiem ražotājiem eksportētājiem piešķīra pielaides fizisko īpašību atšķirību dēļ. |
| --- | --- |

(26)

Visi trīs ražotāji eksportētāji iesniedza tabulu ar salīdzinājumu par iekšzemē pārdotajiem modeļiem un daļēji salīdzināmiem modeļiem, kas pārdoti eksportā uz Kopienu, pieprasīdami pielaidi sakarā ar pārējām fizisko īpašību atšķirībām saskaņā ar 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu. Diviem uzņēmumiem pieprasītās pielaides fizisko īpašību atšķirību dēļ par katru modeli tika koriģētas, pienācīgi atspoguļojot tirgus vērtību. Uz šā pamata visiem trijiem ražotājiem eksportētājiem piešķīra pielaides fizisko īpašību atšķirību dēļ.

| (27) | Viens uzņēmums pieprasīja korekciju nodokļa atmaksas dēļ saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, balstoties vienīgi uz nodokļiem, kas samaksāti par izejvielām, kuras esot izmantotas attiecīgā ražojuma izgatavošanai. Taču šis uzņēmums nepamatoja šo nodokļu atmaksu attiecīgā ražojuma eksportēšanas brīdī, un tādēļ nebija iespējams konstatēt ievedmuitas nodokļa atmaksu pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Pieprasījums līdz ar to tika noraidīts. |
| --- | --- |

(27)

Viens uzņēmums pieprasīja korekciju nodokļa atmaksas dēļ saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, balstoties vienīgi uz nodokļiem, kas samaksāti par izejvielām, kuras esot izmantotas attiecīgā ražojuma izgatavošanai. Taču šis uzņēmums nepamatoja šo nodokļu atmaksu attiecīgā ražojuma eksportēšanas brīdī, un tādēļ nebija iespējams konstatēt ievedmuitas nodokļa atmaksu pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Pieprasījums līdz ar to tika noraidīts.

| (28) | Divi ražotāji eksportētāji atsevišķus iekšzemes pārdevumus bija realizējuši caur saistītiem mazumtirgotājiem. Viņi prasīja, lai saskaņā ar 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) nodalījumu normālās vērtības aprēķinā netiktu iekļauts šo mazumtirgotāju pārdevums, jo tas būtu Kopienas tirgū neeksistējošā tirdzniecības līmenī. Izmeklēšanā atklājās, ka šie saistītie mazumtirgotāji līdzīgo ražojumu pārdeva galvenokārt vai vienīgi patērētājiem – tirdzniecības līmenī, kāda Kopienas tirgū nav. Tika arī konstatēts, ka patērētājiem uzliktās cenas konsekventi bija citādā līmenī nekā cenas, ko uzlika citām pircēju kategorijām. Ņemot vērā minētos konstatējumus un to, ka abu uzņēmumu pārējie pārdevumi iekšzemes tirgū izrādījās pietiekami reprezentatīvi, tika nolemts normālās vērtības aprēķinā neiekļaut šo pārdevumu patērētājiem. |
| --- | --- |

(28)

Divi ražotāji eksportētāji atsevišķus iekšzemes pārdevumus bija realizējuši caur saistītiem mazumtirgotājiem. Viņi prasīja, lai saskaņā ar 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) nodalījumu normālās vērtības aprēķinā netiktu iekļauts šo mazumtirgotāju pārdevums, jo tas būtu Kopienas tirgū neeksistējošā tirdzniecības līmenī. Izmeklēšanā atklājās, ka šie saistītie mazumtirgotāji līdzīgo ražojumu pārdeva galvenokārt vai vienīgi patērētājiem – tirdzniecības līmenī, kāda Kopienas tirgū nav. Tika arī konstatēts, ka patērētājiem uzliktās cenas konsekventi bija citādā līmenī nekā cenas, ko uzlika citām pircēju kategorijām. Ņemot vērā minētos konstatējumus un to, ka abu uzņēmumu pārējie pārdevumi iekšzemes tirgū izrādījās pietiekami reprezentatīvi, tika nolemts normālās vērtības aprēķinā neiekļaut šo pārdevumu patērētājiem.

| (29) | Viens no ražotājiem eksportētājiem attiecīgā ražojuma tāljūras pārvadājumiem bija izmantojis saistītu uzņēmumu. Šā saistītā uzņēmuma uzliktā frakts izrādījās ievērojami zemāka par tirgus līmeni. Tādēļ šīs izmaksas tika aizstātas ar nesaistīta kravu ekspeditora izmaksām, kura tāljūras pārvadājumu izmaksas attiecīgā ražojuma nogādāšanai uz Kopienu bija iespējams iegūt izmeklēšanas gaitā. |
| --- | --- |

(29)

Viens no ražotājiem eksportētājiem attiecīgā ražojuma tāljūras pārvadājumiem bija izmantojis saistītu uzņēmumu. Šā saistītā uzņēmuma uzliktā frakts izrādījās ievērojami zemāka par tirgus līmeni. Tādēļ šīs izmaksas tika aizstātas ar nesaistīta kravu ekspeditora izmaksām, kura tāljūras pārvadājumu izmaksas attiecīgā ražojuma nogādāšanai uz Kopienu bija iespējams iegūt izmeklēšanas gaitā.

| (30) | Visi trīs ražotāji eksportētāji pieprasīja korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta g) apakšpunktu sakarā ar kredīta izmaksām, kas tiem esot bijušas sakarā ar iekšzemes pārdevumiem. Šīs prasības bija balstītas uz faktisko kredīta periodu, ko pircēji bija ņēmuši Korejas iekšzemes tirgū izmantojamajā “atvērto norēķinu” maksājumu sistēmā. Tika konstatēts, ka tādā sistēmā vispār ražotāji eksportētāji faktiski nepiešķir konkrētus kredīta periodus un ņemtie kredīta periodi nav precīzi nosakāmi, jo kvītis nebija iespējams saistīt ar konkrētiem rēķiniem. Tāpēc ražotāju eksportētāju prasības nācās noraidīt. |
| --- | --- |

(30)

Visi trīs ražotāji eksportētāji pieprasīja korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta g) apakšpunktu sakarā ar kredīta izmaksām, kas tiem esot bijušas sakarā ar iekšzemes pārdevumiem. Šīs prasības bija balstītas uz faktisko kredīta periodu, ko pircēji bija ņēmuši Korejas iekšzemes tirgū izmantojamajā “atvērto norēķinu” maksājumu sistēmā. Tika konstatēts, ka tādā sistēmā vispār ražotāji eksportētāji faktiski nepiešķir konkrētus kredīta periodus un ņemtie kredīta periodi nav precīzi nosakāmi, jo kvītis nebija iespējams saistīt ar konkrētiem rēķiniem. Tāpēc ražotāju eksportētāju prasības nācās noraidīt.

3.4.   Dempinga starpība

| (31) | Visiem trim ražotājiem eksportētājiem tika konstatēts skaidrs eksporta cenu modelis, kas ievērojami atšķiras dažādu reģionu starpā. Atklājās, ka ievērojami daudzumi par zemām cenām koncentrēti AK un Francijas tirgos. Šie abi tirgi bija atbildīgi par vairāk nekā 50 % attiecīgā ražojuma ieveduma Kopienā IP laikā. |
| --- | --- |

(31)

Visiem trim ražotājiem eksportētājiem tika konstatēts skaidrs eksporta cenu modelis, kas ievērojami atšķiras dažādu reģionu starpā. Atklājās, ka ievērojami daudzumi par zemām cenām koncentrēti AK un Francijas tirgos. Šie abi tirgi bija atbildīgi par vairāk nekā 50 % attiecīgā ražojuma ieveduma Kopienā IP laikā.

| (32) | Šajos tirgos konstatētais dempings būtu nepamatoti slēpts, izmantojot salīdzinājums starp vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu visām Eiropas Savienības dalībvalstīm, jo dempinga līmeņa cenas, ko atklāja visiem trim ražotājiem eksportētājiem AK un Francijas tirgos, pilnīgi vai daļēji atsvēra augstākas un lielākoties bezdempinga cenas citos Kopienas tirgos. Šāda metodika tādēļ nepilnīgi atspoguļotu piekoptā dempinga apmēru. Līdz ar to tika konstatēts, ka ir pamatoti dempinga aprēķinā atspoguļot ievērojamās eksporta cenu modeļu atšķirības dažādu reģionu starpā. |
| --- | --- |

(32)

Šajos tirgos konstatētais dempings būtu nepamatoti slēpts, izmantojot salīdzinājums starp vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu visām Eiropas Savienības dalībvalstīm, jo dempinga līmeņa cenas, ko atklāja visiem trim ražotājiem eksportētājiem AK un Francijas tirgos, pilnīgi vai daļēji atsvēra augstākas un lielākoties bezdempinga cenas citos Kopienas tirgos. Šāda metodika tādēļ nepilnīgi atspoguļotu piekoptā dempinga apmēru. Līdz ar to tika konstatēts, ka ir pamatoti dempinga aprēķinā atspoguļot ievērojamās eksporta cenu modeļu atšķirības dažādu reģionu starpā.

| (33) | Šajā gadījumā atsevišķu darījumu salīdzināšana netika atzīta par piemērojamu alternatīvu salīdzināšanas metodi, jo atsevišķu darījumu atlases process, lai izdarītu tādu salīdzinājumu, tika uzskatīts par pārāk nepraktisku un patvaļīgu, jo ir veikts desmitiem tūkstošu eksporta un iekšzemes darījumu. |
| --- | --- |

(33)

Šajā gadījumā atsevišķu darījumu salīdzināšana netika atzīta par piemērojamu alternatīvu salīdzināšanas metodi, jo atsevišķu darījumu atlases process, lai izdarītu tādu salīdzinājumu, tika uzskatīts par pārāk nepraktisku un patvaļīgu, jo ir veikts desmitiem tūkstošu eksporta un iekšzemes darījumu.

| (34) | Līdz ar to saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojas, vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar visu atsevišķo eksporta uz Kopienu darījumu cenām. |
| --- | --- |

(34)

Līdz ar to saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojas, vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar visu atsevišķo eksporta uz Kopienu darījumu cenām.

| (35) | Tādējādi provizoriskā dempinga starpība, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:






  Uzņēmums | Provizoriskā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Daewoo Electronics Corporation | 9,1 % |
| LG Electronics Corporation | 14,3 % |
| Samsung Electronics Corporation | 4,4 % |

(35)

Tādējādi provizoriskā dempinga starpība, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

Uzņēmums

Provizoriskā dempinga starpība

Daewoo Electronics Corporation

9,1 %

LG Electronics Corporation

14,3 %

Samsung Electronics Corporation

4,4 %

| (36) | Tā kā sadarbības līmenis bija augsts (100 % no attiecīgā produkta eksporta no Korejas uz Kopienu), atlikusī provizoriskā dempinga starpība tika noteikta kā visaugstākās dempinga starpības līmenis, kas noteikta uzņēmumam, kurš sadarbojas, respektīvi, LG Electronics Corporation noteiktais līmenis, proti – 14,3 %. |
| --- | --- |

(36)

Tā kā sadarbības līmenis bija augsts (100 % no attiecīgā produkta eksporta no Korejas uz Kopienu), atlikusī provizoriskā dempinga starpība tika noteikta kā visaugstākās dempinga starpības līmenis, kas noteikta uzņēmumam, kurš sadarbojas, respektīvi, LG Electronics Corporation noteiktais līmenis, proti – 14,3 %.

4.   KAITĒJUMS

4.1.   Kopienas produkcija un Kopienas ražošanas nozare

| (37) | Kopienā līdzīgo ražojumu izgatavo vienīgi sūdzības iesniedzējs. |
| --- | --- |

(37)

Kopienā līdzīgo ražojumu izgatavo vienīgi sūdzības iesniedzējs.

| (38) | Tas pienācīgi sadarbojās ar izmeklēšanu. Tā kā sūdzības iesniedzējs ir vienīgais līdzīga ražojuma izgatavotājs Kopienā, tā ražošanas apjoms IP laikā bija 100 % no kopējās Kopienas līdzīga ražojuma produkcijas. |
| --- | --- |

(38)

Tas pienācīgi sadarbojās ar izmeklēšanu. Tā kā sūdzības iesniedzējs ir vienīgais līdzīga ražojuma izgatavotājs Kopienā, tā ražošanas apjoms IP laikā bija 100 % no kopējās Kopienas līdzīga ražojuma produkcijas.

| (39) | Tādēļ sūdzības iesniedzējs sakrīt reizē ar Kopienas ražošanas apjomu pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē un Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Turpmāk tekstā sūdzības iesniedzējs tiks dēvēts arī par “Kopienas ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(39)

Tādēļ sūdzības iesniedzējs sakrīt reizē ar Kopienas ražošanas apjomu pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē un Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Turpmāk tekstā sūdzības iesniedzējs tiks dēvēts arī par “Kopienas ražošanas nozari”.

| (40) | Sākuma fāzē (2002. gadā) Kopienas ražošanas nozarei nācās izmantot līdzīga ražojuma ievedumus no sava mātesuzņēmuma ASV. No minētā avota iepirktie daudzumi krasi samazinājās, sākot no 2003. gada, jo palielinājās ražošana jaunuzceltajā fabrikā (sk. tālāk 80. un 81. apsvērumu). Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares stāvokļa novērtēšanu (sk. tālāk 48. apsvērumu) analīze skar vienīgi Kopienas ražošanas nozares pašu ražojumus, nevis tās iepirkumus no mātesuzņēmuma. |
| --- | --- |

(40)

Sākuma fāzē (2002. gadā) Kopienas ražošanas nozarei nācās izmantot līdzīga ražojuma ievedumus no sava mātesuzņēmuma ASV. No minētā avota iepirktie daudzumi krasi samazinājās, sākot no 2003. gada, jo palielinājās ražošana jaunuzceltajā fabrikā (sk. tālāk 80. un 81. apsvērumu). Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares stāvokļa novērtēšanu (sk. tālāk 48. apsvērumu) analīze skar vienīgi Kopienas ražošanas nozares pašu ražojumus, nevis tās iepirkumus no mātesuzņēmuma.

4.2.   Kopienas patēriņš

| (41) | Kopienas patēriņu noteica, balstoties uz Kopienas ražošanas nozares ražojumu pārdevumu Kopienas tirgū, datiem par ievedumu, kas tika iegūti no trim Kopienas tirgus Korejas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, un datiem par Kopienas tirgus ievedumu no ASV, kas tika iegūti no konkrētajā darbības jomā visplašāk izmantotās datu bāzes. Aplūkojamajā laikposmā līdzīgais ražojums netika ievests Kopienā ne no vienas citas pasaules valsts. |
| --- | --- |

(41)

Kopienas patēriņu noteica, balstoties uz Kopienas ražošanas nozares ražojumu pārdevumu Kopienas tirgū, datiem par ievedumu, kas tika iegūti no trim Kopienas tirgus Korejas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, un datiem par Kopienas tirgus ievedumu no ASV, kas tika iegūti no konkrētajā darbības jomā visplašāk izmantotās datu bāzes. Aplūkojamajā laikposmā līdzīgais ražojums netika ievests Kopienā ne no vienas citas pasaules valsts.

| (42) | Tā kā Kopienas ražošanas nozare aptver tikai vienu ražotāju un attiecīgā ražojuma piedāvājumu Kopienas tirgū veido tikai trīs avoti (Kopienas ražošanas nozare, Korejas ražotāji un ASV), dati, kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozares un ASV daļu tirgū, ir pasniegti indeksētā formā, lai saglabātu Kopienas ražošanas nozares konfidenciāli sniegto datu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu. |
| --- | --- |

(42)

Tā kā Kopienas ražošanas nozare aptver tikai vienu ražotāju un attiecīgā ražojuma piedāvājumu Kopienas tirgū veido tikai trīs avoti (Kopienas ražošanas nozare, Korejas ražotāji un ASV), dati, kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozares un ASV daļu tirgū, ir pasniegti indeksētā formā, lai saglabātu Kopienas ražošanas nozares konfidenciāli sniegto datu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu.

| (43) | Laikā no 2002. gada līdz IP attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma Kopienas tirgus ir vairāk nekā divkāršojies. 2002. gadā Kopienas patēriņš bija apmēram 213 000 ražojumu, bet IP laikā – apmēram 456 000. Konkrēti, 2003. gadā tas palielinājās par 51 %, 2004. gadā vēl pieauga par 54 procentu punktiem, bet IP laikā – par 10 procentu punktiem. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais EK patēriņš (gab.) | 212 755 | 321 672 | 435 158 | 456 410 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 151 | 205 | 215 |

(43)

Laikā no 2002. gada līdz IP attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma Kopienas tirgus ir vairāk nekā divkāršojies. 2002. gadā Kopienas patēriņš bija apmēram 213 000 ražojumu, bet IP laikā – apmēram 456 000. Konkrēti, 2003. gadā tas palielinājās par 51 %, 2004. gadā vēl pieauga par 54 procentu punktiem, bet IP laikā – par 10 procentu punktiem.

2002

2003

2004

IP

Kopējais EK patēriņš (gab.)

212 755

321 672

435 158

456 410

Indekss (2002 = 100)

100

151

205

215

4.3.   Imports no attiecīgās valsts

a)   Apjoms

| (44) | Attiecīgā ražojuma ievedums Kopienā no Korejas Republikas laikā no 2002. gada līdz IP pieauga masveidīgi un vienmērīgi. Tas pieauga par 157 % laikā no 2002. gada līdz IP. Konkrētāk – ievedums no attiecīgās valsts pieauga par 66 % laikā no 2002. līdz 2003. gadam, vēl par 77 procentu punktiem 2004. gadā, un vēl par 14 procentu punktiem IP laikā. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ievedums no Korejas Republikas (gab.) | 141 754 | 235 902 | 343 922 | 364 261 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 166 | 243 | 257 |
| Ieveduma no Korejas Republikas daļa tirgū | 66,6 % | 73,3 % | 79,0 % | 79,8 % |
| Ieveduma no Korejas Republikas cenas (EUR/gab.) | 649 | 575 | 579 | 577 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 89 | 89 | 89 |

(44)

Attiecīgā ražojuma ievedums Kopienā no Korejas Republikas laikā no 2002. gada līdz IP pieauga masveidīgi un vienmērīgi. Tas pieauga par 157 % laikā no 2002. gada līdz IP. Konkrētāk – ievedums no attiecīgās valsts pieauga par 66 % laikā no 2002. līdz 2003. gadam, vēl par 77 procentu punktiem 2004. gadā, un vēl par 14 procentu punktiem IP laikā.

2002

2003

2004

IP

Ievedums no Korejas Republikas (gab.)

141 754

235 902

343 922

364 261

Indekss (2002 = 100)

100

166

243

257

Ieveduma no Korejas Republikas daļa tirgū

66,6 %

73,3 %

79,0 %

79,8 %

Ieveduma no Korejas Republikas cenas (EUR/gab.)

649

575

579

577

Indekss (2002 = 100)

100

89

89

89

c)   Tirgus daļa

| (45) | Tirgus daļa, kas bija attiecīgās valsts eksportētājiem, aplūkojamajā laikposmā pieauga apmēram par 13 procentu punktiem, IP laikā sasniedzot turpat 80 % līmeni. Korejas eksportētāji 2003. gadā ieguva gandrīz 7 procentu punktus, bet 2004. gadā – vēl gandrīz 6 procentu punktus. Līdz ar to Kopienas tirgum ir raksturīgs nomācošs Korejas ražotāju pārsvars. |
| --- | --- |

(45)

Tirgus daļa, kas bija attiecīgās valsts eksportētājiem, aplūkojamajā laikposmā pieauga apmēram par 13 procentu punktiem, IP laikā sasniedzot turpat 80 % līmeni. Korejas eksportētāji 2003. gadā ieguva gandrīz 7 procentu punktus, bet 2004. gadā – vēl gandrīz 6 procentu punktus. Līdz ar to Kopienas tirgum ir raksturīgs nomācošs Korejas ražotāju pārsvars.

c)   Cenas

i)   Cenu pārmaiņas

| (46) | No 2002. gada līdz IP Korejas Republikas izcelsmes attiecīgā ražojuma vidējā ieveduma cena samazinājās par 11 %, tomēr gadu pēc gada ir pastāvīgi uzlabojusies pārdošanai piedāvāto modeļu funkcionalitāte. Konkrēti cenas kritums koncentrējās 2003. gadā, salīdzinot ar 2002. gadu. Pēc 2003. gada vidējās cenas palikušas nemainīgas (sk. tabulu iepriekš). |
| --- | --- |

(46)

No 2002. gada līdz IP Korejas Republikas izcelsmes attiecīgā ražojuma vidējā ieveduma cena samazinājās par 11 %, tomēr gadu pēc gada ir pastāvīgi uzlabojusies pārdošanai piedāvāto modeļu funkcionalitāte. Konkrēti cenas kritums koncentrējās 2003. gadā, salīdzinot ar 2002. gadu. Pēc 2003. gada vidējās cenas palikušas nemainīgas (sk. tabulu iepriekš).

ii)   Cenas samazinājums

| (47) | Tika salīdzinātas ražotāju eksportētāju un Kopienas ražošanas nozares salīdzināmu attiecīgā ražojuma un līdzīga ražojuma modeļu vidējās pārdošanas cenas Kopienā. Šai nolūkā Kopienas ražošanas nozares ražotāja cenas nesaistītiem pircējiem bez atlaidēm un nodokļiem tika salīdzinātas ar Korejas Republikas ražotāju eksportētāju CIF cenu uz Kopienas robežas, kas attiecīgi koriģēta pēc izkraušanas un muitošanas izmaksām. Salīdzinājums parādīja, ka IP laikā attiecīgie Korejas Republikas izcelsmes ražojumi Kopienā pārdoti par cenām, kas – atkarā no eksportētāja – bija par 34–42 % zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(47)

Tika salīdzinātas ražotāju eksportētāju un Kopienas ražošanas nozares salīdzināmu attiecīgā ražojuma un līdzīga ražojuma modeļu vidējās pārdošanas cenas Kopienā. Šai nolūkā Kopienas ražošanas nozares ražotāja cenas nesaistītiem pircējiem bez atlaidēm un nodokļiem tika salīdzinātas ar Korejas Republikas ražotāju eksportētāju CIF cenu uz Kopienas robežas, kas attiecīgi koriģēta pēc izkraušanas un muitošanas izmaksām. Salīdzinājums parādīja, ka IP laikā attiecīgie Korejas Republikas izcelsmes ražojumi Kopienā pārdoti par cenām, kas – atkarā no eksportētāja – bija par 34–42 % zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas.

4.4.   Kopienas ražošanas nozares stāvoklis

| (48) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un indeksus, kas raksturo Kopienas ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(48)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un indeksus, kas raksturo Kopienas ražošanas nozares stāvokli.

| (49) | Tā kā Kopienas ražošanas nozare aptver tikai vienu ražotāju, dati, kas attiecas Kopienas ražošanas nozari, ir pasniegti indeksētā formā un/vai aptuveni, lai ievērotu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu. Jāpiezīmē arī, ka Kopienas ražošanas nozare sāka darboties 2002. gada aprīlī, un tas izskaidro, kāpēc tālāk aprakstītās kaitējuma tendences 2002. un 2003. gadā vispārīgi uzrāda krasus pavērsienus uz augšu (piemēram, ražošanas apjoma ziņā) vai uz leju (piemēram, ieguldījumu ziņā). |
| --- | --- |

(49)

Tā kā Kopienas ražošanas nozare aptver tikai vienu ražotāju, dati, kas attiecas Kopienas ražošanas nozari, ir pasniegti indeksētā formā un/vai aptuveni, lai ievērotu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu. Jāpiezīmē arī, ka Kopienas ražošanas nozare sāka darboties 2002. gada aprīlī, un tas izskaidro, kāpēc tālāk aprakstītās kaitējuma tendences 2002. un 2003. gadā vispārīgi uzrāda krasus pavērsienus uz augšu (piemēram, ražošanas apjoma ziņā) vai uz leju (piemēram, ieguldījumu ziņā).

a)   Ražošana

| (50) | Kopienas produkcijas apjoms palielinājās par 205 % 2003. gadā, vēl vairāk palielinājās par 136 procentu punktiem 2004. gadā, sasniedzot augstāko punktu, un samazinājās par 36 procentu punktiem IP laikā. IP laikā Kopienas ražošanas apjoms bija robežās no 70 000 līdz 100 000 izstrādājumu. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkcijas apjoms (gab.) | nav izpaužams |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 305 | 441 | 405 |

(50)

Kopienas produkcijas apjoms palielinājās par 205 % 2003. gadā, vēl vairāk palielinājās par 136 procentu punktiem 2004. gadā, sasniedzot augstāko punktu, un samazinājās par 36 procentu punktiem IP laikā. IP laikā Kopienas ražošanas apjoms bija robežās no 70 000 līdz 100 000 izstrādājumu.

2002

2003

2004

IP

Produkcijas apjoms (gab.)

nav izpaužams

Indekss (2002 = 100)

100

305

441

405

b)   Ražošanas jauda un tās izmantošanas rādītāji

| (51) | Ražošanas jauda vispirms palielinājās par 125 % 2003. gadā, vēl palielinājās par 113 procentu punktiem 2004. gadā un palika tādā līmenī arī IP laikā. IP laikā Kopienas ražošanas jauda bija robežās no 100 000 līdz 150 000 izstrādājumu. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (gab.) | nav izpaužams |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 225 | 338 | 338 |
| Jaudas izmantojums | nav izpaužams |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 136 | 131 | 120 |

(51)

Ražošanas jauda vispirms palielinājās par 125 % 2003. gadā, vēl palielinājās par 113 procentu punktiem 2004. gadā un palika tādā līmenī arī IP laikā. IP laikā Kopienas ražošanas jauda bija robežās no 100 000 līdz 150 000 izstrādājumu.

2002

2003

2004

IP

Ražošanas jauda (gab.)

nav izpaužams

Indekss (2002 = 100)

100

225

338

338

Jaudas izmantojums

nav izpaužams

Indekss (2002 = 100)

100

136

131

120

| (52) | Jaudas izmantojums 2003. gadā pieauga par 36 %, sasniedzot augstāko punktu. 2004. gadā tas samazinājās par 5 procentu punktiem un IP laikā kritās vēl par 11 procentu punktiem. IP laikā Kopienas ražošanas jaudas izmantojums bija robežās no 60 % līdz 90 %. |
| --- | --- |

(52)

Jaudas izmantojums 2003. gadā pieauga par 36 %, sasniedzot augstāko punktu. 2004. gadā tas samazinājās par 5 procentu punktiem un IP laikā kritās vēl par 11 procentu punktiem. IP laikā Kopienas ražošanas jaudas izmantojums bija robežās no 60 % līdz 90 %.

c)   Krājumi

| (53) | IP laikā gatavās produkcijas krājumi atbilda apmēram 30 % no Kopienas ražošanas nozares kopējā ražošanas apjoma – tāds līmenis uzskatāms par augstu un pārmērīgu. Kopienas ražošanas nozares noslēguma krājumu līmenis vispirms 2003. gadā pazeminājās par 29 % un tad 2004. gadā spēji paaugstinājās par 140 procentu punktiem, bet pēc tam vēl pieauga par 27 procentu punktiem IP laikā, salīdzinot ar 2004. gadu. IP laikā Kopienas ražošanas nozares krājumi bija robežās no 10 000 līdz 30 000 izstrādājumu. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Noslēguma krājumi (gab.) | nav izpaužams |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 71 | 211 | 238 |

(53)

IP laikā gatavās produkcijas krājumi atbilda apmēram 30 % no Kopienas ražošanas nozares kopējā ražošanas apjoma – tāds līmenis uzskatāms par augstu un pārmērīgu. Kopienas ražošanas nozares noslēguma krājumu līmenis vispirms 2003. gadā pazeminājās par 29 % un tad 2004. gadā spēji paaugstinājās par 140 procentu punktiem, bet pēc tam vēl pieauga par 27 procentu punktiem IP laikā, salīdzinot ar 2004. gadu. IP laikā Kopienas ražošanas nozares krājumi bija robežās no 10 000 līdz 30 000 izstrādājumu.

2002

2003

2004

IP

Noslēguma krājumi (gab.)

nav izpaužams

Indekss (2002 = 100)

100

71

211

238

d)   Pārdošanas apjoms

| (54) | Kopienas ražošanas nozares produkcijas pārdevums nesaistītiem pircējiem Kopienas tirgū vispirms palielinājās par 284 % 2003. gadā, vēl vairāk palielinājās par 37 procentu punktiem 2004. gadā, bet samazinājās par 6 procentu punktiem IP laikā. IP laikā Kopienas ražošanas nozares pārdevums bija robežās no 50 000 līdz 90 000 izstrādājumu. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EK pārdevums nesaistītiem pircējiem (gab.) | nav izpaužams |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 384 | 421 | 415 |

(54)

Kopienas ražošanas nozares produkcijas pārdevums nesaistītiem pircējiem Kopienas tirgū vispirms palielinājās par 284 % 2003. gadā, vēl vairāk palielinājās par 37 procentu punktiem 2004. gadā, bet samazinājās par 6 procentu punktiem IP laikā. IP laikā Kopienas ražošanas nozares pārdevums bija robežās no 50 000 līdz 90 000 izstrādājumu.

2002

2003

2004

IP

EK pārdevums nesaistītiem pircējiem (gab.)

nav izpaužams

Indekss (2002 = 100)

100

384

421

415

e)   Tirgus daļa

| (55) | Indekss, kas atspoguļo Kopienas ražošanas nozares daļu tirgū, palielinājās par 154 % 2003. gadā, sasniedzot augstāko punktu, tad samazinājās par 48 procentu punktiem 2004. gadā un vēl par 13 procentu punktiem IP laikā. IP laikā Kopienas ražošanas nozares daļa tirgū bija robežās no 10 % līdz 20 %. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopienas ražošanas nozares daļa tirgū | nav izpaužams |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 254 | 206 | 193 |

(55)

Indekss, kas atspoguļo Kopienas ražošanas nozares daļu tirgū, palielinājās par 154 % 2003. gadā, sasniedzot augstāko punktu, tad samazinājās par 48 procentu punktiem 2004. gadā un vēl par 13 procentu punktiem IP laikā. IP laikā Kopienas ražošanas nozares daļa tirgū bija robežās no 10 % līdz 20 %.

2002

2003

2004

IP

Kopienas ražošanas nozares daļa tirgū

nav izpaužams

Indekss (2002 = 100)

100

254

206

193

f)   Pieaugums

| (56) | Laikā no 2003. gada līdz IP, kad Kopienas patēriņš palielinājās par 64 procentu punktiem, Kopienas ražošanas nozares pārdevums Kopienas tirgū palielinājās tikai par 31 procentu punktu. Laikā no 2003. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozare zaudēja apmēram 4 procentu punktus no tirgus daļas, toties imports par dempinga cenām ieguva apmēram 6 procentu punktus. |
| --- | --- |

(56)

Laikā no 2003. gada līdz IP, kad Kopienas patēriņš palielinājās par 64 procentu punktiem, Kopienas ražošanas nozares pārdevums Kopienas tirgū palielinājās tikai par 31 procentu punktu. Laikā no 2003. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozare zaudēja apmēram 4 procentu punktus no tirgus daļas, toties imports par dempinga cenām ieguva apmēram 6 procentu punktus.

g)   Nodarbinātība

| (57) | Kopienas ražošanas nozares nodarbinātības līmenis vispirms no 2002. līdz 2003. gadam pieauga par 110 %, vēl pieauga par 102 procentu punktiem 2004. gadā, bet pēc tam pazeminājās par 14 procentu punktiem IP laikā. IP laikā Kopienas ražošanas nozares nodarbinātība bija 300 līdz 500 cilvēku robežās. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība (cilv.) | nav izpaužams |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 210 | 312 | 298 |

(57)

Kopienas ražošanas nozares nodarbinātības līmenis vispirms no 2002. līdz 2003. gadam pieauga par 110 %, vēl pieauga par 102 procentu punktiem 2004. gadā, bet pēc tam pazeminājās par 14 procentu punktiem IP laikā. IP laikā Kopienas ražošanas nozares nodarbinātība bija 300 līdz 500 cilvēku robežās.

2002

2003

2004

IP

Nodarbinātība (cilv.)

nav izpaužams

Indekss (2002 = 100)

100

210

312

298

h)   Ražīgums

| (58) | Kopienas ražošanas nozares darba ražīgums, mērot produkcijā (gab.) uz vienu nodarbināto gadā, vispirms no 2002. līdz 2003. gadam palielinājās par 46 %, kritās 2004. gadā par 5 procentu punktiem un pēc tam vēl pazeminājās par 5 procentu punktiem IP laikā. IP laikā Kopienas ražošanas nozares ražīgums bija robežās no 100 līdz 300 izstrādājumu uz vienu cilvēku. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darba ražīgums (gab. uz 1 darbinieku) | nav izpaužams |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 146 | 141 | 136 |

(58)

Kopienas ražošanas nozares darba ražīgums, mērot produkcijā (gab.) uz vienu nodarbināto gadā, vispirms no 2002. līdz 2003. gadam palielinājās par 46 %, kritās 2004. gadā par 5 procentu punktiem un pēc tam vēl pazeminājās par 5 procentu punktiem IP laikā. IP laikā Kopienas ražošanas nozares ražīgums bija robežās no 100 līdz 300 izstrādājumu uz vienu cilvēku.

2002

2003

2004

IP

Darba ražīgums (gab. uz 1 darbinieku)

nav izpaužams

Indekss (2002 = 100)

100

146

141

136

i)   Mēnešalgas

| (59) | No 2002. gada līdz IP vidējā alga uz vienu nodarbināto pazeminājās par 16 %. Konkrēti, 2003. gadā tā samazinājās par 3 %, 2004. gadā – vēl par 11 procentu punktiem, visbeidzot, IP laikā – par 2 procentu punktiem. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbaspēka izmaksas gadā uz 1 darbinieku (tūkst. EUR) | nav izpaužams |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 97 | 86 | 84 |

(59)

No 2002. gada līdz IP vidējā alga uz vienu nodarbināto pazeminājās par 16 %. Konkrēti, 2003. gadā tā samazinājās par 3 %, 2004. gadā – vēl par 11 procentu punktiem, visbeidzot, IP laikā – par 2 procentu punktiem.

2002

2003

2004

IP

Darbaspēka izmaksas gadā uz 1 darbinieku (tūkst. EUR)

nav izpaužams

Indekss (2002 = 100)

100

97

86

84

j)   Pārdošanas cenas

| (60) | Kopienas produkcijas vienības cenas Kopienas pārdošanā nesaistītiem pircējiem laikā no 2002. gada līdz IP pazeminājās par 4 %, lai gan gadu pēc gada ir pastāvīgi uzlabojusies pārdošanai piedāvāto modeļu funkcionalitāte. Konkrēti, cenas palika aptuveni nemainīgas no 2002. līdz 2004. gadam, bet kritās par 4 procentu punktiem IP laikā. IP laikā Kopienas ražošanas nozares vidējā vienības cena bija EUR 500 līdz 1 500 robežās. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma (EUR/gab.) | nav izpaužams |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 101 | 100 | 96 |

(60)

Kopienas produkcijas vienības cenas Kopienas pārdošanā nesaistītiem pircējiem laikā no 2002. gada līdz IP pazeminājās par 4 %, lai gan gadu pēc gada ir pastāvīgi uzlabojusies pārdošanai piedāvāto modeļu funkcionalitāte. Konkrēti, cenas palika aptuveni nemainīgas no 2002. līdz 2004. gadam, bet kritās par 4 procentu punktiem IP laikā. IP laikā Kopienas ražošanas nozares vidējā vienības cena bija EUR 500 līdz 1 500 robežās.

2002

2003

2004

IP

Naudas plūsma (EUR/gab.)

nav izpaužams

Indekss (2002 = 100)

100

101

100

96

k)   Faktori, kas iespaido Kopienas cenas

| (61) | Izmeklēšanā atklājās, ka IP laikā imports par dempinga cenām bijis par 34–42 % zemāks par Kopienas ražošanas nozares samazināto vidējo pārdošanas cenu. Tomēr, aplūkojot atsevišķus produktu veidus, tika konstatēts, ka ražotāju eksportētāju piedāvātās cenas dažos gadījumos bijušas ievērojami zemākas nekā iepriekš minētais Kopienas ražošanas nozares vidējais cenu samazinājums. Šis atsevišķu ražojuma paveidu cenu samazinājums un importa par dempinga cenām aizvien lielākā tirgus daļa noteikti palielināja cenu spiedienu un iespaidoja Kopienas ražošanas nozares cenas iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(61)

Izmeklēšanā atklājās, ka IP laikā imports par dempinga cenām bijis par 34–42 % zemāks par Kopienas ražošanas nozares samazināto vidējo pārdošanas cenu. Tomēr, aplūkojot atsevišķus produktu veidus, tika konstatēts, ka ražotāju eksportētāju piedāvātās cenas dažos gadījumos bijušas ievērojami zemākas nekā iepriekš minētais Kopienas ražošanas nozares vidējais cenu samazinājums. Šis atsevišķu ražojuma paveidu cenu samazinājums un importa par dempinga cenām aizvien lielākā tirgus daļa noteikti palielināja cenu spiedienu un iespaidoja Kopienas ražošanas nozares cenas iekšzemes tirgū.

l)   Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem

| (62) | Aplūkojamajā laikposmā Kopienas ražošanas nozarei savas produkcijas pārdevumu rentabilitāte Kopienā, izsakot neto apgrozījuma procentos, palika negatīva visā laikposmā no 2002. gada līdz IP. Zaudējumi ļoti lieli bija 2002. gadā, jo tad fabrika sāka darboties. Rentabilitāte 2003. gadā uzlabojās gandrīz vai līdz peļņas slieksnim, taču pēc tam pasliktinājās 2004. gadā un vēlreiz piedzīvoja ievērojamus zaudējumus IP laikā. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Padošanas EK nesaistītiem rentabilitāte (% no neto apgrozījuma) | nav izpaužams |
| Indekss (2002 = – 100) | – 100 | – 5 | – 9 | – 30 |
| ROI (pelna % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) | nav izpaužams |
| Indekss (2002 = – 100) | – 100 | – 20 | – 37 | – 123 |

(62)

Aplūkojamajā laikposmā Kopienas ražošanas nozarei savas produkcijas pārdevumu rentabilitāte Kopienā, izsakot neto apgrozījuma procentos, palika negatīva visā laikposmā no 2002. gada līdz IP. Zaudējumi ļoti lieli bija 2002. gadā, jo tad fabrika sāka darboties. Rentabilitāte 2003. gadā uzlabojās gandrīz vai līdz peļņas slieksnim, taču pēc tam pasliktinājās 2004. gadā un vēlreiz piedzīvoja ievērojamus zaudējumus IP laikā.

2002

2003

2004

IP

Padošanas EK nesaistītiem rentabilitāte (% no neto apgrozījuma)

nav izpaužams

Indekss (2002 = – 100)

– 100

– 5

– 9

– 30

ROI (pelna % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)

nav izpaužams

Indekss (2002 = – 100)

– 100

– 20

– 37

– 123

| (63) | Ienākums no ieguldījumiem (ROI), ko izsaka kā peļņu procentos no neto ieguldījumu uzskaites vērtības, kopumā atbilst iepriekš minētajai rentabilitātes tendencei. Arī tas aplūkojamajā laikposmā palika negatīvs. Tas pirmoreiz kaut cik uzlabojās 2003. gadā, taču pasliktinājās 2004. gadā un IP laikā. |
| --- | --- |

(63)

Ienākums no ieguldījumiem (ROI), ko izsaka kā peļņu procentos no neto ieguldījumu uzskaites vērtības, kopumā atbilst iepriekš minētajai rentabilitātes tendencei. Arī tas aplūkojamajā laikposmā palika negatīvs. Tas pirmoreiz kaut cik uzlabojās 2003. gadā, taču pasliktinājās 2004. gadā un IP laikā.

m)   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| (64) | Aplūkojamajā laikposmā negatīva palika arī pamatdarbības neto naudas plūsma. No ļoti zemā līmeņa 2002. gadā tā uzlabojās, gandrīz vai sasniedzot nulli, bet tad atkal pasliktinājās 2004. gadā un IP laikā. Sliktās atdeves dēļ Kopienas ražošanas nozare nespēja piesaistīt vairāk kapitāla no koncerna, pie kura tā pieder, un tai nācās atlikt ražošanas paplašināšanas plānus. Patiešām, tādos starptautiskos koncernos, pie kāda pieder Kopienas ražošanas nozare, finanšu resursus parasti atvēl visrentablākajām vienībām. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma (tūkst. EUR) | nav izpaužams |
| Indekss (2002 = – 100) | – 100 | – 8 | – 65 | – 65 |

(64)

Aplūkojamajā laikposmā negatīva palika arī pamatdarbības neto naudas plūsma. No ļoti zemā līmeņa 2002. gadā tā uzlabojās, gandrīz vai sasniedzot nulli, bet tad atkal pasliktinājās 2004. gadā un IP laikā. Sliktās atdeves dēļ Kopienas ražošanas nozare nespēja piesaistīt vairāk kapitāla no koncerna, pie kura tā pieder, un tai nācās atlikt ražošanas paplašināšanas plānus. Patiešām, tādos starptautiskos koncernos, pie kāda pieder Kopienas ražošanas nozare, finanšu resursus parasti atvēl visrentablākajām vienībām.

2002

2003

2004

IP

Naudas plūsma (tūkst. EUR)

nav izpaužams

Indekss (2002 = – 100)

– 100

– 8

– 65

– 65

n)   Ieguldījumi

| (65) | Kopienas ražošanas nozares ikgadējie ieguldījumi attiecīgā ražojuma izgatavošanā krasi samazinājās 2003. gadā, salīdzinot ar 2002. gadu, kad sākās ražošana un tika izdarīti prāvākie ieguldījumi. 2004. gadā un IP laikā ikgadējo ieguldījumu plūsma līdzīgā ražojuma izgatavošanai palika ļoti stabila. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto ieguldījumi (tūkst. EUR) | nav izpaužams |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 13 | 14 | 14 |

(65)

Kopienas ražošanas nozares ikgadējie ieguldījumi attiecīgā ražojuma izgatavošanā krasi samazinājās 2003. gadā, salīdzinot ar 2002. gadu, kad sākās ražošana un tika izdarīti prāvākie ieguldījumi. 2004. gadā un IP laikā ikgadējo ieguldījumu plūsma līdzīgā ražojuma izgatavošanai palika ļoti stabila.

2002

2003

2004

IP

Neto ieguldījumi (tūkst. EUR)

nav izpaužams

Indekss (2002 = 100)

100

13

14

14

o)   Dempinga starpības lielums

| (66) | Faktisko dempinga starpību lieluma iespaidu uz Kopienas ražošanas nozari nevar uzskatīt par niecīgu, ņemot vērā attiecīgās valsts importa apjomu un cenas. |
| --- | --- |

(66)

Faktisko dempinga starpību lieluma iespaidu uz Kopienas ražošanas nozari nevar uzskatīt par niecīgu, ņemot vērā attiecīgās valsts importa apjomu un cenas.

p)   Atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (67) | Tā kā nav ziņu par dempinga pastāvēšanu pirms šajā izmeklēšanā novērtētās situācijas, šis jautājums nav būtisks. |
| --- | --- |

(67)

Tā kā nav ziņu par dempinga pastāvēšanu pirms šajā izmeklēšanā novērtētās situācijas, šis jautājums nav būtisks.

4.5.   Secinājumi par kaitējumu

| (68) | No 2002. gada līdz IP attiecīgā Korejas Republikas izcelsmes ražojuma importa par dempinga cenām apjoms būtiski pieauga par 157 % un tā tirgus daļa Kopienā pieauga par 13 procentu punktiem. Aplūkojamajā laikposmā Korejas Republikas importa dempinga vidējās cenas pastāvīgi bija zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Bez tam IP laikā attiecīgās valsts importa cenas bija būtiski zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Caurmērā cenu samazinājums IP laikā bija robežās no 34 % līdz 42 % atkarā no eksportētāja, taču dažiem modeļiem cenas samazinājums dažos gadījumos bija vēl lielāks. |
| --- | --- |

(68)

No 2002. gada līdz IP attiecīgā Korejas Republikas izcelsmes ražojuma importa par dempinga cenām apjoms būtiski pieauga par 157 % un tā tirgus daļa Kopienā pieauga par 13 procentu punktiem. Aplūkojamajā laikposmā Korejas Republikas importa dempinga vidējās cenas pastāvīgi bija zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Bez tam IP laikā attiecīgās valsts importa cenas bija būtiski zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Caurmērā cenu samazinājums IP laikā bija robežās no 34 % līdz 42 % atkarā no eksportētāja, taču dažiem modeļiem cenas samazinājums dažos gadījumos bija vēl lielāks.

| (69) | Aplūkojamajā laikposmā konstatēta Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās. Neievērojot 2002. gadu, kad Kopienas ražošanas nozare sāka darboties, vairumam kaitējuma indikatoru laikā no 2003. gada līdz IP bija negatīva attīstība: jaudas izmantojums samazinājās par 16 procentu punktiem, noslēguma krājumi pieauga par 167 procentu punktiem, Kopiena zaudēja 61 procentu punktu no daļas tirgū, ražīgums samazinājās par 10 procentu punktiem, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma pasliktinājās no jau negatīva sākumpunkta. |
| --- | --- |

(69)

Aplūkojamajā laikposmā konstatēta Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanās. Neievērojot 2002. gadu, kad Kopienas ražošanas nozare sāka darboties, vairumam kaitējuma indikatoru laikā no 2003. gada līdz IP bija negatīva attīstība: jaudas izmantojums samazinājās par 16 procentu punktiem, noslēguma krājumi pieauga par 167 procentu punktiem, Kopiena zaudēja 61 procentu punktu no daļas tirgū, ražīgums samazinājās par 10 procentu punktiem, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma pasliktinājās no jau negatīva sākumpunkta.

| (70) | Dažiem indikatoriem laikā no 2003. gada līdz IP bija acīmredzamas pozitīvas pārmaiņas. Ražošanas apjoms palielinājās par 100 procentu punktiem, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Kopienas tirgū palielinājās par 31 procentu punktu, un nodarbinātība pieauga par 88 procentu punktiem. Šāda attīstība uzskatāma par normālu ražotavai, kas nesen sākusi darboties un cenšas maksimāli izmantot savu pamatkapitālu, lai absorbētu nemainīgās izmaksas. Taču ar šiem palielinājumiem nepietika, lai novērstu tirgus daļas zaudējumu, jo tirgus auga arvien ātrāk, un sasniegt pieņemamu peļņas normu. |
| --- | --- |

(70)

Dažiem indikatoriem laikā no 2003. gada līdz IP bija acīmredzamas pozitīvas pārmaiņas. Ražošanas apjoms palielinājās par 100 procentu punktiem, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Kopienas tirgū palielinājās par 31 procentu punktu, un nodarbinātība pieauga par 88 procentu punktiem. Šāda attīstība uzskatāma par normālu ražotavai, kas nesen sākusi darboties un cenšas maksimāli izmantot savu pamatkapitālu, lai absorbētu nemainīgās izmaksas. Taču ar šiem palielinājumiem nepietika, lai novērstu tirgus daļas zaudējumu, jo tirgus auga arvien ātrāk, un sasniegt pieņemamu peļņas normu.

| (71) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(71)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Kopienas ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBAS

5.1.   Ievads

| (72) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām ir nodarījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei tādā līmenī, lai to klasificētu par būtisku. Pārbaudīja arī citus zināmos faktorus, kas nebija imports par dempinga cenām un vienlaikus varēja radīt zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei, lai nodrošinātu to, ka šādu citu faktoru iespējami radītos zaudējumus nepiedēvē importam par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(72)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām ir nodarījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei tādā līmenī, lai to klasificētu par būtisku. Pārbaudīja arī citus zināmos faktorus, kas nebija imports par dempinga cenām un vienlaikus varēja radīt zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei, lai nodrošinātu to, ka šādu citu faktoru iespējami radītos zaudējumus nepiedēvē importam par dempinga cenām.

5.2.   Importa dempinga sekas

| (73) | Importa par dempinga cenām ievērojamais pieaugums par 157 % laikā no 2002. gada līdz IP un tam atbilstošais Kopienas tirgus daļas pieaugums, proti, par aptuveni 13 procentu punktiem, kā arī konstatētais cenu samazinājums (no 34 līdz 42 % IP laikā) sakrita ar situācijas pasliktināšanos Kopienas ražošanas nozarē. Laikā no 2003. gada līdz IP jaudas izmantojums samazinājās par 16 procentu punktiem, noslēguma krājumi pieauga par 167 procentu punktiem, Kopiena zaudēja 61 procentu punktu no daļas tirgū, ražīgums samazinājās par 10 procentu punktiem un vienības pārdošanas cenas samazinājās par 5 procentu punktiem. Šādas pārmaiņas jāskata kopsakarā ar Kopienas strauji augošo tirgu laikposmā no 2002. gada līdz IP. Bez tam visā aplūkojamajā laikposmā dempinga cenas caurmērā bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām un spieda tās uz leju. Rezultātā Kopienas ražošanas nozares cenu kritums laikā, kad ražošanas izmaksas nemainījās, izraisīja novēroto rentabilitātes, ienākuma no ieguldījumiem un naudas plūsmas kritumu no jau negatīva atskaites punkta. Tādēļ tiek provizoriski uzskatīts, ka imports par dempinga cenām lielā mērā ir negatīvi iespaidojis stāvokli Kopienas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(73)

Importa par dempinga cenām ievērojamais pieaugums par 157 % laikā no 2002. gada līdz IP un tam atbilstošais Kopienas tirgus daļas pieaugums, proti, par aptuveni 13 procentu punktiem, kā arī konstatētais cenu samazinājums (no 34 līdz 42 % IP laikā) sakrita ar situācijas pasliktināšanos Kopienas ražošanas nozarē. Laikā no 2003. gada līdz IP jaudas izmantojums samazinājās par 16 procentu punktiem, noslēguma krājumi pieauga par 167 procentu punktiem, Kopiena zaudēja 61 procentu punktu no daļas tirgū, ražīgums samazinājās par 10 procentu punktiem un vienības pārdošanas cenas samazinājās par 5 procentu punktiem. Šādas pārmaiņas jāskata kopsakarā ar Kopienas strauji augošo tirgu laikposmā no 2002. gada līdz IP. Bez tam visā aplūkojamajā laikposmā dempinga cenas caurmērā bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām un spieda tās uz leju. Rezultātā Kopienas ražošanas nozares cenu kritums laikā, kad ražošanas izmaksas nemainījās, izraisīja novēroto rentabilitātes, ienākuma no ieguldījumiem un naudas plūsmas kritumu no jau negatīva atskaites punkta. Tādēļ tiek provizoriski uzskatīts, ka imports par dempinga cenām lielā mērā ir negatīvi iespaidojis stāvokli Kopienas ražošanas nozarē.

5.3.   Citu faktoru izraisītās sekas

a)   Izejvielu izmaksu pieaugums

| (74) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares zaudējumi esot saistīti ar dažu izejvielu cenas pieaugumu no 2003. gada. |
| --- | --- |

(74)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares zaudējumi esot saistīti ar dažu izejvielu cenas pieaugumu no 2003. gada.

| (75) | Tiesa, dažu izejvielu, kā tērauda un poliuretāna, cenas no 2003. gada ir kāpušas. Taču ir jāpiezīmē, ka tām izejvielām, ko pasūta no piegādātājiem par ASV dolāriem, šo iespaidu zināmā mērā mazina tajā pašā laikā novērotā EUR vērtības celšanās pret ASV dolāru. Bez tam galvenajām izejvielām, ko izmanto līdzīgā ražojuma izgatavošanā, cenas tiek kotētas pasaules mērogā un tiklab Kopienas ražošanas nozare, kā tās konkurenti Korejā ir lieli koncerni ar vienādi lielu pirktspēju. Tādēļ izejvielas tie pasūta par līdzīgām cenām. Ja nu vienīgi tiem ražotājiem, kas izmanto EUR, kā Kopienas ražošanas nozarei, ņemot vērā Dienvidkorejas vonas kursa pārmaiņas pret ASV dolāru, salīdzinājumā ar konkurentiem Korejā ir bijušas priekšrocības tajā pasūtījumu daļā, kas nāk no piegādātājiem, kuri balstās uz ASV dolāru. Bez tam izmeklēšana apliecināja, ka Kopienas ražošanas nozares vienības ražošanas izmaksas vispirms krasi samazinājās 2003. gadā, salīdzinot ar 2002. gadu, sakarā ar jaunuzceltās fabrikas darbības apjoma pieaugumu un tad maz mainījās laikā no 2003. gada līdz IP. Kraso rentabilitātes pasliktināšanos laikā no 2003. gada līdz IP līdz ar to nav izraisījušas ražošanas izmaksu novirzes, bet gan pārdošanas cenu pazeminājums. Patiešām, laikā no 2003. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares cenas pazeminājās par 5 procentu punktiem importa par dempinga cenām izraisītās cenu samazināšanās un cenu iesaldēšanas dēļ. Izejvielu cenu pieaugumam tādējādi bija visai ierobežota loma Kopienas ražošanas nozarei radītajos zaudējumos – ja vispār bija –, un tādā mērā, ar kuru nepietiek, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozares būtiskajiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

(75)

Tiesa, dažu izejvielu, kā tērauda un poliuretāna, cenas no 2003. gada ir kāpušas. Taču ir jāpiezīmē, ka tām izejvielām, ko pasūta no piegādātājiem par ASV dolāriem, šo iespaidu zināmā mērā mazina tajā pašā laikā novērotā EUR vērtības celšanās pret ASV dolāru. Bez tam galvenajām izejvielām, ko izmanto līdzīgā ražojuma izgatavošanā, cenas tiek kotētas pasaules mērogā un tiklab Kopienas ražošanas nozare, kā tās konkurenti Korejā ir lieli koncerni ar vienādi lielu pirktspēju. Tādēļ izejvielas tie pasūta par līdzīgām cenām. Ja nu vienīgi tiem ražotājiem, kas izmanto EUR, kā Kopienas ražošanas nozarei, ņemot vērā Dienvidkorejas vonas kursa pārmaiņas pret ASV dolāru, salīdzinājumā ar konkurentiem Korejā ir bijušas priekšrocības tajā pasūtījumu daļā, kas nāk no piegādātājiem, kuri balstās uz ASV dolāru. Bez tam izmeklēšana apliecināja, ka Kopienas ražošanas nozares vienības ražošanas izmaksas vispirms krasi samazinājās 2003. gadā, salīdzinot ar 2002. gadu, sakarā ar jaunuzceltās fabrikas darbības apjoma pieaugumu un tad maz mainījās laikā no 2003. gada līdz IP. Kraso rentabilitātes pasliktināšanos laikā no 2003. gada līdz IP līdz ar to nav izraisījušas ražošanas izmaksu novirzes, bet gan pārdošanas cenu pazeminājums. Patiešām, laikā no 2003. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares cenas pazeminājās par 5 procentu punktiem importa par dempinga cenām izraisītās cenu samazināšanās un cenu iesaldēšanas dēļ. Izejvielu cenu pieaugumam tādējādi bija visai ierobežota loma Kopienas ražošanas nozarei radītajos zaudējumos – ja vispār bija –, un tādā mērā, ar kuru nepietiek, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozares būtiskajiem zaudējumiem.

b)   Pārdošanas pieaugums koncerna iekšienē

| (76) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares zaudējumi esot saistīti ar vērojamo pārdošanas pieaugumu Kopienas ražošanas nozares iekšienē. |
| --- | --- |

(76)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares zaudējumi esot saistīti ar vērojamo pārdošanas pieaugumu Kopienas ražošanas nozares iekšienē.

| (77) | Kā kurš katrs uzņēmums, kas ietilpst starptautiskā koncernā, Kopienas ražošanas nozare laikā no 2002. gada līdz IP ir izdarījusi daudz pārdevumu saistītām personām par iekšējām cenām. 2002., 2003., 2004. gadā un IP laikā šie iekšējie pārdevumi bija attiecīgi tikai 2 %, 5 %, 15 % un 12 % no Kopienas ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma. Bez tam šie apjomi par 100 % tika sūtīti uz tirgiem ārpus ES. Iepriekš 54. apsvērumā analizētais pārdošanas apjoms, iepriekš 60. apsvērumā analizētās pārdošanas cenas un iepriekš 62. apsvērumā analizētā rentabilitāte nepārprotami norāda uz savas produkcijas pārdevumu nesaistītiem pircējiem. Tādēļ zaudējumu analīzē ir rūpīgi uzmanīts, lai netiktu iekļauta nekāda negatīva cenas ietekme, ko izraisa pārdošana saistītiem pircējiem. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(77)

Kā kurš katrs uzņēmums, kas ietilpst starptautiskā koncernā, Kopienas ražošanas nozare laikā no 2002. gada līdz IP ir izdarījusi daudz pārdevumu saistītām personām par iekšējām cenām. 2002., 2003., 2004. gadā un IP laikā šie iekšējie pārdevumi bija attiecīgi tikai 2 %, 5 %, 15 % un 12 % no Kopienas ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma. Bez tam šie apjomi par 100 % tika sūtīti uz tirgiem ārpus ES. Iepriekš 54. apsvērumā analizētais pārdošanas apjoms, iepriekš 60. apsvērumā analizētās pārdošanas cenas un iepriekš 62. apsvērumā analizētā rentabilitāte nepārprotami norāda uz savas produkcijas pārdevumu nesaistītiem pircējiem. Tādēļ zaudējumu analīzē ir rūpīgi uzmanīts, lai netiktu iekļauta nekāda negatīva cenas ietekme, ko izraisa pārdošana saistītiem pircējiem. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

c)   Pamatiekārtu ražotāja (“OEM”) ievedumi

| (78) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka OEM ievešana no attiecīgās valsts esot Kopienas ražošanas nozarei radījusi pašizraisītus zaudējumus. |
| --- | --- |

(78)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka OEM ievešana no attiecīgās valsts esot Kopienas ražošanas nozarei radījusi pašizraisītus zaudējumus.

| (79) | Pretēji minētās personas pieņēmumam Kopienas ražošanas nozare attiecīgo ražojumu laikā no 2002. gada līdz IP no attiecīgās valsts neieveda – ne pēc OEM piegādes līguma, ne kā citādi. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(79)

Pretēji minētās personas pieņēmumam Kopienas ražošanas nozare attiecīgo ražojumu laikā no 2002. gada līdz IP no attiecīgās valsts neieveda – ne pēc OEM piegādes līguma, ne kā citādi. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

d)   Ievedums no citām valstīm

| (80) | Kā jau iepriekš minēts 42. apsvērumā, piedāvājumu Kopienas tirgū veido tikai trīs avoti: Korejas ražotāji eksportētāji, Kopienas ražošanas nozare un ASV. Ievedumu no ASV kopējais apjoms (ieskaitot Kopienas ražošanas nozares ievedumus) 2003. gadā samazinājās par 49 %, palika šajā līmenī 2004. gadā un mazliet palielinājās par 4 procentu punktiem IP laikā. I vispirms samazinājās par 66 % 2003. gadā, vēl par 9 procentu punktiem 2004. gadā un palika tādā līmenī IP laikā. IP laikā ievedumu no ASV tirgus daļa (ieskaitot Kopienas ražošanas nozares ievedumus) bija robežās no 5 līdz 10 %. Šīs pārmaiņas apjomā un tirgus daļā iespaido šādi divi iemesli: sūdzības iesniedzēja līdzīgā ražojuma pasūtījumi no mātesuzņēmuma ASV darbības uzsākšanas posmā un Korejas ražotāju importa par dempinga cenām pieauguma sekas Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(80)

Kā jau iepriekš minēts 42. apsvērumā, piedāvājumu Kopienas tirgū veido tikai trīs avoti: Korejas ražotāji eksportētāji, Kopienas ražošanas nozare un ASV. Ievedumu no ASV kopējais apjoms (ieskaitot Kopienas ražošanas nozares ievedumus) 2003. gadā samazinājās par 49 %, palika šajā līmenī 2004. gadā un mazliet palielinājās par 4 procentu punktiem IP laikā. I vispirms samazinājās par 66 % 2003. gadā, vēl par 9 procentu punktiem 2004. gadā un palika tādā līmenī IP laikā. IP laikā ievedumu no ASV tirgus daļa (ieskaitot Kopienas ražošanas nozares ievedumus) bija robežās no 5 līdz 10 %. Šīs pārmaiņas apjomā un tirgus daļā iespaido šādi divi iemesli: sūdzības iesniedzēja līdzīgā ražojuma pasūtījumi no mātesuzņēmuma ASV darbības uzsākšanas posmā un Korejas ražotāju importa par dempinga cenām pieauguma sekas Kopienas tirgū.

| (81) | Kopienas ražošanas nozares izlaide 2002. un 2003. gadā palielinājās. Tādēļ sūdzības iesniedzējs radikāli samazināja piegādi no mātesuzņēmuma ASV. 2002. gadā Kopienas ražošanas nozare pasūtīja 62 % sava kopējā pārdevuma no sava mātesuzņēmuma ASV. Šī proporcija krasi samazinājās līdz 3 % 2003. gadā, bet 2004. gadā tā bija 6 %, IP laikā – 8 %. Kopienas ražošanas nozares ievedums no sava ASV mātesuzņēmuma bija apmēram 57 % no kopējā statistiskā ASV izcelsmes ieveduma apjoma 2002. gadā, 6 % – 2003. gadā, 19 % – 2004. gadā 23 % – IP laikā. Jāpiezīmē, ka sūdzības iesniedzēja ievedums no ASV laikā no 2003. gada līdz IP apjoma ziņā bija ierobežots un, kā parādīts tālāk tabulā, visa ievešana no ASV (sūdzības iesniedzēja paša ievedumi un citi ievedumi) notika par cenām, kas pārsniedz gan Korejas, gan Kopienas ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(81)

Kopienas ražošanas nozares izlaide 2002. un 2003. gadā palielinājās. Tādēļ sūdzības iesniedzējs radikāli samazināja piegādi no mātesuzņēmuma ASV. 2002. gadā Kopienas ražošanas nozare pasūtīja 62 % sava kopējā pārdevuma no sava mātesuzņēmuma ASV. Šī proporcija krasi samazinājās līdz 3 % 2003. gadā, bet 2004. gadā tā bija 6 %, IP laikā – 8 %. Kopienas ražošanas nozares ievedums no sava ASV mātesuzņēmuma bija apmēram 57 % no kopējā statistiskā ASV izcelsmes ieveduma apjoma 2002. gadā, 6 % – 2003. gadā, 19 % – 2004. gadā 23 % – IP laikā. Jāpiezīmē, ka sūdzības iesniedzēja ievedums no ASV laikā no 2003. gada līdz IP apjoma ziņā bija ierobežots un, kā parādīts tālāk tabulā, visa ievešana no ASV (sūdzības iesniedzēja paša ievedumi un citi ievedumi) notika par cenām, kas pārsniedz gan Korejas, gan Kopienas ražošanas nozares cenas.

| (82) | Ņemot vērā apjoma samazināšanos, tirgus daļu un relatīvi augstās cenas, tiek secināts, ka ievedumi no ASV, ne paša Whirlpool, ne neatkarīga konkurenta veiktie, neizraisīja nekādus zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ievedums no ASV (gab.) | nav izpaužams |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 51 | 51 | 54 |
| Ievedumu no ASV daļa tirgū | nav izpaužams |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 34 | 25 | 25 |
| Ievedumu no ASV cenas (EUR/gab.) | 1 157 | 1 138 | 1 090 | 1 012 |
| Indekss (2002 = 100) | 100 | 98 | 94 | 87 |

(82)

Ņemot vērā apjoma samazināšanos, tirgus daļu un relatīvi augstās cenas, tiek secināts, ka ievedumi no ASV, ne paša Whirlpool, ne neatkarīga konkurenta veiktie, neizraisīja nekādus zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei.

2002

2003

2004

IP

Ievedums no ASV (gab.)

nav izpaužams

Indekss (2002 = 100)

100

51

51

54

Ievedumu no ASV daļa tirgū

nav izpaužams

Indekss (2002 = 100)

100

34

25

25

Ievedumu no ASV cenas (EUR/gab.)

1 157

1 138

1 090

1 012

Indekss (2002 = 100)

100

98

94

87

e)   Darbības uzsākšanas sekas

| (83) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares zaudējumus esot izraisījusi jaunuzceltās ražotavas darbības uzsākšana. |
| --- | --- |

(83)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares zaudējumus esot izraisījusi jaunuzceltās ražotavas darbības uzsākšana.

| (84) | Minētā ieinteresētā persona arī minēja, ka pirmie līdzīgie Kopienas ražošanas nozares ražotavā izgatavotie ražojumi esot nonākuši tirgū aptuveni 2003. gada aprīlī. Tā nav tiesa. Ražotava sāka darboties 2002. gada aprīlī, un ražojumi tika pārdoti jau 2002. gadā. Kā aprādīts iepriekš 62. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte darbības uzsākšanas gadā (2002. g.) gan bija stipri negatīva. Taču jau 2003. gadā rentabilitāte ievērojami uzlabojās un gandrīz vai sasniedza peļņas slieksni, 2004. gadā un IP laikā rentabilitāte atkal pasliktinājās. Ieinteresētās personas arguments neizskaidro, kādu iemeslu dēļ tad pēc paredzami grūta darbības uzsākšanas perioda 2002. gadā rentabilitāte ievērojami uzlabojās (2003. g.), taču pēcāk pasliktinājās (2004. g. un IP). Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(84)

Minētā ieinteresētā persona arī minēja, ka pirmie līdzīgie Kopienas ražošanas nozares ražotavā izgatavotie ražojumi esot nonākuši tirgū aptuveni 2003. gada aprīlī. Tā nav tiesa. Ražotava sāka darboties 2002. gada aprīlī, un ražojumi tika pārdoti jau 2002. gadā. Kā aprādīts iepriekš 62. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte darbības uzsākšanas gadā (2002. g.) gan bija stipri negatīva. Taču jau 2003. gadā rentabilitāte ievērojami uzlabojās un gandrīz vai sasniedza peļņas slieksni, 2004. gadā un IP laikā rentabilitāte atkal pasliktinājās. Ieinteresētās personas arguments neizskaidro, kādu iemeslu dēļ tad pēc paredzami grūta darbības uzsākšanas perioda 2002. gadā rentabilitāte ievērojami uzlabojās (2003. g.), taču pēcāk pasliktinājās (2004. g. un IP). Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

f)   Citu ledusskapju paveidu realizācijas iespaids

| (85) | Viena no ieinteresētajām personām pieprasīja, lai Kopienas ražošanas nozarei nodarītā novērtēšanā pievēršot uzmanību citu ledusskapju paveidu pārdošanas iespaidam, jo pircējiem, kas meklē ledusskapjus, ir iespējams izvēlēties, kāda veida ledusskapi no visiem iegādāties. |
| --- | --- |

(85)

Viena no ieinteresētajām personām pieprasīja, lai Kopienas ražošanas nozarei nodarītā novērtēšanā pievēršot uzmanību citu ledusskapju paveidu pārdošanas iespaidam, jo pircējiem, kas meklē ledusskapjus, ir iespējams izvēlēties, kāda veida ledusskapi no visiem iegādāties.

| (86) | Iepriekš 9.–17. apsvērumā ir noteikts, ka attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma Kopienas tirgus ir patstāvīgs tirgus, kas atšķiras no citiem ledusskapju tirgiem. Līdz ar to jautājums par šā tirgus un citu ražojumu tirgus konkurenci nav būtisks, un šis arguments tiek noraidīts. Katrā ziņā Kopienas ražošanas nozares stāvokļa analīze iepriekš 48.–71. apsvērumā ir veikta vienīgi pēc datiem, kas attiecas uz blakusdurvju ledusskapjiem. |
| --- | --- |

(86)

Iepriekš 9.–17. apsvērumā ir noteikts, ka attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma Kopienas tirgus ir patstāvīgs tirgus, kas atšķiras no citiem ledusskapju tirgiem. Līdz ar to jautājums par šā tirgus un citu ražojumu tirgus konkurenci nav būtisks, un šis arguments tiek noraidīts. Katrā ziņā Kopienas ražošanas nozares stāvokļa analīze iepriekš 48.–71. apsvērumā ir veikta vienīgi pēc datiem, kas attiecas uz blakusdurvju ledusskapjiem.

g)   Pašizraisītie zaudējumi kļūdainas konstrukcijas un tirgvedības lēmumu dēļ

| (87) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares zaudējumi radušies nevis dempinga, bet pašu vainas dēļ, pieņemot vairākus kļūmīgus stratēģiskus lēmumus. Konkrēti, šī persona minēja it kā aplamo durvju dizainu (sfēriskas durvis), dārgus apdares materiālus (t. i., nerūsējošo tēraudu) un ilgāku ražojuma atjaunošanas ciklu. |
| --- | --- |

(87)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares zaudējumi radušies nevis dempinga, bet pašu vainas dēļ, pieņemot vairākus kļūmīgus stratēģiskus lēmumus. Konkrēti, šī persona minēja it kā aplamo durvju dizainu (sfēriskas durvis), dārgus apdares materiālus (t. i., nerūsējošo tēraudu) un ilgāku ražojuma atjaunošanas ciklu.

| (88) | Par pirmo punktu jāpiezīmē, ka Kopienas ražošanas nozare visu laiku ir ražojusi un piedāvājusi modeļus gan ar sfēriskām, gan ar plakanām durvīm. Bez tam Kopienas ražošanas nozares realizācijas dati un tirgus pētījumi uzrāda, ka patērētāji acīmredzami dod priekšroku modeļiem ar sfēriskām durvīm – pretēji minētās personas pieņēmumiem. Visbeidzot, jāpiebilst, ka minētā persona pati nesen ir izlaidusi ražojumus ar sfēriskām durvīm – tāds lēmums neiet kopā ar tās minēto apgalvojumu. |
| --- | --- |

(88)

Par pirmo punktu jāpiezīmē, ka Kopienas ražošanas nozare visu laiku ir ražojusi un piedāvājusi modeļus gan ar sfēriskām, gan ar plakanām durvīm. Bez tam Kopienas ražošanas nozares realizācijas dati un tirgus pētījumi uzrāda, ka patērētāji acīmredzami dod priekšroku modeļiem ar sfēriskām durvīm – pretēji minētās personas pieņēmumiem. Visbeidzot, jāpiebilst, ka minētā persona pati nesen ir izlaidusi ražojumus ar sfēriskām durvīm – tāds lēmums neiet kopā ar tās minēto apgalvojumu.

| (89) | Par otro punktu jāpiezīmē, ka izmeklēšanā atklājās, ka Kopienas ražošanas nozare līdzīgā ražojuma ārējai apdarei izmanto ne tikai nerūsējošo tēraudu, bet arī lētākus materiālus. Katrā ziņā, Kopienas ražošanas nozares izmantotā nerūsējošā tērauda un Korejas ražotāju eksportētāju izmantotā tā tuvākā aizstājēja izmaksu salīdzinājums parādīja, ka atšķirība kopējās ražošanas izmaksās būtu apmēram 1 %. Tādā sakarā nerūsējošā tērauda ārējā apdare nevarētu būt Kopienas ražošanas nozares ciesto zaudējumu vienīgais iemesls. |
| --- | --- |

(89)

Par otro punktu jāpiezīmē, ka izmeklēšanā atklājās, ka Kopienas ražošanas nozare līdzīgā ražojuma ārējai apdarei izmanto ne tikai nerūsējošo tēraudu, bet arī lētākus materiālus. Katrā ziņā, Kopienas ražošanas nozares izmantotā nerūsējošā tērauda un Korejas ražotāju eksportētāju izmantotā tā tuvākā aizstājēja izmaksu salīdzinājums parādīja, ka atšķirība kopējās ražošanas izmaksās būtu apmēram 1 %. Tādā sakarā nerūsējošā tērauda ārējā apdare nevarētu būt Kopienas ražošanas nozares ciesto zaudējumu vienīgais iemesls.

| (90) | Par trešo punktu jāsaka, ka Kopienas ražošanas nozare īsteno viena līdz divu gadu ražojumu klāsta atjaunošanas ciklu, turpretim ieinteresētā persona maina modeļus katru gadu. Jāpiekrīt, ka Kopienas ražošanas nozarē ražojumu atjaunošanas cikls ir drusku mazāk straujš nekā minētajai ieinteresētajai personai, taču tas sakrīt ar ASV ražotāju ciklu. Minētā ieinteresētā persona nav iesniegusi lietiskus pierādījumus par to, vai un kā īsāks ražojumu klāsta atjaunošanas cikls – viens gads divu gadu vietā – automātiski palielina noietu un peļņu. Kopienas ražošanas nozare toties ir siesniegusi pierādījumus, ka tirdzniecības partneri un mazumtirgotāji nemīl pārāk biežas ražojumu klāsta maiņas, jo stipri paaugstinās izstādīšanas un katalogu izmaksas. |
| --- | --- |

(90)

Par trešo punktu jāsaka, ka Kopienas ražošanas nozare īsteno viena līdz divu gadu ražojumu klāsta atjaunošanas ciklu, turpretim ieinteresētā persona maina modeļus katru gadu. Jāpiekrīt, ka Kopienas ražošanas nozarē ražojumu atjaunošanas cikls ir drusku mazāk straujš nekā minētajai ieinteresētajai personai, taču tas sakrīt ar ASV ražotāju ciklu. Minētā ieinteresētā persona nav iesniegusi lietiskus pierādījumus par to, vai un kā īsāks ražojumu klāsta atjaunošanas cikls – viens gads divu gadu vietā – automātiski palielina noietu un peļņu. Kopienas ražošanas nozare toties ir siesniegusi pierādījumus, ka tirdzniecības partneri un mazumtirgotāji nemīl pārāk biežas ražojumu klāsta maiņas, jo stipri paaugstinās izstādīšanas un katalogu izmaksas.

| (91) | Tātad jautājumam par kļūmīgu dizainu vai tirgvedības lēmumiem bija tikai blakusloma Kopienas zaudējumu izraisīšanā – bet tādā mērā, ka netiek izjaukta cēloņsakarība. |
| --- | --- |

(91)

Tātad jautājumam par kļūmīgu dizainu vai tirgvedības lēmumiem bija tikai blakusloma Kopienas zaudējumu izraisīšanā – bet tādā mērā, ka netiek izjaukta cēloņsakarība.

h)   Konkurence atšķirīgā ražojumu spektrā

| (92) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka i) tā nekonkurējot ar Kopienas ražošanas nozari vienā ražojumu spektrā; ii) secinājumi, kas izdarīti no vidējo cenu salīdzināšanas, esot maldinoši; iii) līdz ar to tas neesot varējis radīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(92)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka i) tā nekonkurējot ar Kopienas ražošanas nozari vienā ražojumu spektrā; ii) secinājumi, kas izdarīti no vidējo cenu salīdzināšanas, esot maldinoši; iii) līdz ar to tas neesot varējis radīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

| (93) | Attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma spektra viendabīgums ir aprakstīts iepriekš 9.–17. apsvērumā. Skaidrs, ka katrā šādi definētā tirgū sastopami atšķirīgi paveidi, modeļi vai kvalitāte. Tomēr dažādajiem modeļiem ir vienas un tās pašas fiziskās, tehniskās un izmantošanas pamatīpašības un nav novelkama svītra starp vienu segmentu un otru, jo līdzās esošie segmenti vietām pārklājas. Dempinga cenu aprēķins ir veikts pa modeļiem (sk. iepriekš 47. apsvērumu), nevis vienkārši pēc vidējām cenām. Šā ražotāja eksportētāja eksporta cenu dempings pret Kopienas ražošanas nozares cenām ir pierādījies burtiski visiem salīdzinātajiem modeļiem. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(93)

Attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma spektra viendabīgums ir aprakstīts iepriekš 9.–17. apsvērumā. Skaidrs, ka katrā šādi definētā tirgū sastopami atšķirīgi paveidi, modeļi vai kvalitāte. Tomēr dažādajiem modeļiem ir vienas un tās pašas fiziskās, tehniskās un izmantošanas pamatīpašības un nav novelkama svītra starp vienu segmentu un otru, jo līdzās esošie segmenti vietām pārklājas. Dempinga cenu aprēķins ir veikts pa modeļiem (sk. iepriekš 47. apsvērumu), nevis vienkārši pēc vidējām cenām. Šā ražotāja eksportētāja eksporta cenu dempings pret Kopienas ražošanas nozares cenām ir pierādījies burtiski visiem salīdzinātajiem modeļiem. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

5.4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (94) | Nobeigumā jāsecina, ka analīze ir pierādījusi, ka no 2002. gada līdz IP ir bijis būtisks attiecīgās valsts izcelsmes ieveduma apjoma un tirgus daļas palielinājums līdz ar vērā ņemamu pārdošanas cenu pazeminājumu un lielu cenu dempingu IP laikā. Šis mazcenas Korejas ievedumu tirgus daļas palielinājums sakrita ar Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas un vienības cenas samazināšanos un rentabilitātes, ienākuma no ieguldījumiem un naudas plūsmas no pamatdarbības kritumu. |
| --- | --- |

(94)

Nobeigumā jāsecina, ka analīze ir pierādījusi, ka no 2002. gada līdz IP ir bijis būtisks attiecīgās valsts izcelsmes ieveduma apjoma un tirgus daļas palielinājums līdz ar vērā ņemamu pārdošanas cenu pazeminājumu un lielu cenu dempingu IP laikā. Šis mazcenas Korejas ievedumu tirgus daļas palielinājums sakrita ar Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas un vienības cenas samazināšanos un rentabilitātes, ienākuma no ieguldījumiem un naudas plūsmas no pamatdarbības kritumu.

| (95) | Savukārt, izpētot citus faktorus, kas būtu varējuši nodarīt zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei, atklājās, ka nevienam no tiem nav varējusi būt ievērojama negatīva ietekme. |
| --- | --- |

(95)

Savukārt, izpētot citus faktorus, kas būtu varējuši nodarīt zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei, atklājās, ka nevienam no tiem nav varējusi būt ievērojama negatīva ietekme.

| (96) | Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli pienācīgi nošķirta un atdalīta no importa dempinga ietekmes, kas rada zaudējumus, tiek provizoriski secināts, ka imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir radījis būtiskus zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(96)

Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli pienācīgi nošķirta un atdalīta no importa dempinga ietekmes, kas rada zaudējumus, tiek provizoriski secināts, ka imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir radījis būtiskus zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

6.   KOPIENAS INTERESES

| (97) | Komisija izpētīja, vai par spīti secinājumiem par dempingu, zaudējumiem un cēloņsakarību, nav kādi neapstrīdami apsvērumi, kuru dēļ būtu jāsecina, ka Kopienas interesēs nav noteikt pasākumus šajā konkrētajā gadījumā. Tālab atbilstoši pamatregulas 21. panta 1. punktam Komisija apsvēra pasākumu iespējamo ietekmi uz visām iesaistītajām personām. |
| --- | --- |

(97)

Komisija izpētīja, vai par spīti secinājumiem par dempingu, zaudējumiem un cēloņsakarību, nav kādi neapstrīdami apsvērumi, kuru dēļ būtu jāsecina, ka Kopienas interesēs nav noteikt pasākumus šajā konkrētajā gadījumā. Tālab atbilstoši pamatregulas 21. panta 1. punktam Komisija apsvēra pasākumu iespējamo ietekmi uz visām iesaistītajām personām.

6.1.   Kopienas ražošanas nozares intereses

| (98) | Kā norādīts iepriekš 39. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozare sastāv no viena uzņēmuma ar vienu ražotavu Itālijā un dod darbu kādiem 300–500 cilvēkiem, kuri tieši iesaistīti līdzīgā ražojuma izgatavošanā, realizācijā un pārvaldībā. Uzliekot pasākumus, sagaidāms, ka Kopienas ražošanas nozares tirdzniecības apjoms Kopienas tirgū palielināsies. Tādēļ tiek sagaidīts, ka ražošanas pieaugums, jaudas izmantošanas un ražīguma palielināšanās un vienības izmaksu samazināšanās tā rezultātā ļaus Kopienas ražošanas nozarei uzlabot savu finansiālo stāvokli un tajā pašā laikā piedāvāt konkurētspējīgākas cenas. Tas samazināti būtisko plaisu starp Kopienas ražošanas nozares cenām un Korejas ražotāju cenām. |
| --- | --- |

(98)

Kā norādīts iepriekš 39. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozare sastāv no viena uzņēmuma ar vienu ražotavu Itālijā un dod darbu kādiem 300–500 cilvēkiem, kuri tieši iesaistīti līdzīgā ražojuma izgatavošanā, realizācijā un pārvaldībā. Uzliekot pasākumus, sagaidāms, ka Kopienas ražošanas nozares tirdzniecības apjoms Kopienas tirgū palielināsies. Tādēļ tiek sagaidīts, ka ražošanas pieaugums, jaudas izmantošanas un ražīguma palielināšanās un vienības izmaksu samazināšanās tā rezultātā ļaus Kopienas ražošanas nozarei uzlabot savu finansiālo stāvokli un tajā pašā laikā piedāvāt konkurētspējīgākas cenas. Tas samazināti būtisko plaisu starp Kopienas ražošanas nozares cenām un Korejas ražotāju cenām.

| (99) | Turpretim, ja nenoteiks antidempinga pasākumus, ļoti iespējams, ka negatīvā tendence Kopienas ražošanas nozarē turpināsies. Kopienas ražošanas nozare, visticamāk, arī turpmāk zaudēs tirgus daļas, un tās rentabilitāte mazināsies. Tas, iespējams, radīs ražošanas un ieguldījumu zaudējumus, dažu ražotavu slēgšanu un turpmāku darba vietu skaita samazināšanos Kopienā. |
| --- | --- |

(99)

Turpretim, ja nenoteiks antidempinga pasākumus, ļoti iespējams, ka negatīvā tendence Kopienas ražošanas nozarē turpināsies. Kopienas ražošanas nozare, visticamāk, arī turpmāk zaudēs tirgus daļas, un tās rentabilitāte mazināsies. Tas, iespējams, radīs ražošanas un ieguldījumu zaudējumus, dažu ražotavu slēgšanu un turpmāku darba vietu skaita samazināšanos Kopienā.

| (100) | Jāsecina, ka antidempinga pasākumu ieviešana ļautu Kopienas ražošanas nozare atgūties no konstatētā dempinga kaitējuma sekām. |
| --- | --- |

(100)

Jāsecina, ka antidempinga pasākumu ieviešana ļautu Kopienas ražošanas nozare atgūties no konstatētā dempinga kaitējuma sekām.

6.2.   Kopienas ražošanas nozares piegādātāju intereses

| (101) | Divi Kopienas ražošanas nozares piegādātāji, kas piegādā galvenās izejvielas, ko patērē Kopienas ražošanas nozare, sadarbojās ar izmeklēšanu un pauda atbalstu Kopienas ražošanas nozares iesniegtajai sūdzībai. Šie abi piegādātāji ir reprezentatīvi, jo divas iepriekš minētās izejvielas veido aptuveni 30 % no Kopienas ražošanas nozares kopējā izejvielu iepirkuma. Izejvielu un komponentu piegāde Kopienas ražošanas nozarei līdzīgā ražojuma izgatavošanai atbilst caurmērā 2 % šo divu uzņēmumu attiecīgā kopējā apgrozījuma un 22 tiešām darbavietām. |
| --- | --- |

(101)

Divi Kopienas ražošanas nozares piegādātāji, kas piegādā galvenās izejvielas, ko patērē Kopienas ražošanas nozare, sadarbojās ar izmeklēšanu un pauda atbalstu Kopienas ražošanas nozares iesniegtajai sūdzībai. Šie abi piegādātāji ir reprezentatīvi, jo divas iepriekš minētās izejvielas veido aptuveni 30 % no Kopienas ražošanas nozares kopējā izejvielu iepirkuma. Izejvielu un komponentu piegāde Kopienas ražošanas nozarei līdzīgā ražojuma izgatavošanai atbilst caurmērā 2 % šo divu uzņēmumu attiecīgā kopējā apgrozījuma un 22 tiešām darbavietām.

| (102) | Pasākumu ieviešana ļautu piegādātājiem, kuri sadarbojās, palielināt apgrozījumu, rentabilitāti un nodarbinātību. |
| --- | --- |

(102)

Pasākumu ieviešana ļautu piegādātājiem, kuri sadarbojās, palielināt apgrozījumu, rentabilitāti un nodarbinātību.

6.3.   Mājturības elektroierīču ražošanas nozares intereses

| (103) | Dažādas rūpnieku apvienības (Conseil Européen de la construction d’appareils domestiques – CECED un Associazione Nazionale Industrie Apparecchi Domestici e Professionali – ANIE) ir rakstveidā paudušas atbalstu antidempinga pasākumiem šajā konkrētajā lietā. |
| --- | --- |

(103)

Dažādas rūpnieku apvienības (Conseil Européen de la construction d’appareils domestiques – CECED un Associazione Nazionale Industrie Apparecchi Domestici e Professionali – ANIE) ir rakstveidā paudušas atbalstu antidempinga pasākumiem šajā konkrētajā lietā.

| (104) | Tāpat, lai uzlabotu sabiedrības informētību par cenu nosišanu, ko izraisījis imports par dempinga cenām no Korejas Republikas, lielākie mājturības elektroierīču izgatavotāji (Electrolux, Bosch-Siemens), paši gan nebūdami līdzīga ražojuma izgatavotāji, pauda atbalstu sūdzības iesniedzēja iesniegtajai sūdzībai. Viens no uzņēmumiem norādīja, ka ir nopietni apsvēris sākt ražot līdzīgu ražojumu Kopienā, taču plāns atlikts Korejas Republikas importa par dempinga cenām dēļ. Jāpiezīmē, ka gan Electrolux, gan Bosch-Siemens IP laikā līdzīgu ražojumu ieveda no ASV, un tādēļ tos tieši skāra Korejas ražotāju eksportētāju negodīgā tirdzniecības prakse. Katrā no abiem minētajiem uzņēmumiem apmēram 30 līdz 50 darbavietas Kopienā var saistīt ar līdzīgā ražojuma importēšanu un tālākpārdošanu. |
| --- | --- |

(104)

Tāpat, lai uzlabotu sabiedrības informētību par cenu nosišanu, ko izraisījis imports par dempinga cenām no Korejas Republikas, lielākie mājturības elektroierīču izgatavotāji (Electrolux, Bosch-Siemens), paši gan nebūdami līdzīga ražojuma izgatavotāji, pauda atbalstu sūdzības iesniedzēja iesniegtajai sūdzībai. Viens no uzņēmumiem norādīja, ka ir nopietni apsvēris sākt ražot līdzīgu ražojumu Kopienā, taču plāns atlikts Korejas Republikas importa par dempinga cenām dēļ. Jāpiezīmē, ka gan Electrolux, gan Bosch-Siemens IP laikā līdzīgu ražojumu ieveda no ASV, un tādēļ tos tieši skāra Korejas ražotāju eksportētāju negodīgā tirdzniecības prakse. Katrā no abiem minētajiem uzņēmumiem apmēram 30 līdz 50 darbavietas Kopienā var saistīt ar līdzīgā ražojuma importēšanu un tālākpārdošanu.

| (105) | Tādēļ mājturības elektroierīču ražošanas nozare kopumā atbalstītu antidempinga pasākumu ieviešanu. |
| --- | --- |

(105)

Tādēļ mājturības elektroierīču ražošanas nozare kopumā atbalstītu antidempinga pasākumu ieviešanu.

6.4.   Saistīto importētāju intereses Kopienā

| (106) | Lielākā daļa attiecīgā ražojuma ievešanas notiek caur saistītiem importētājiem, kas ir trīs Korejas ražotāju, kuri sadarbojās, meitasuzņēmumi. Šie saistītie importētāji pretojas jebkādiem antidempinga pasākumiem. IP laikā 26 saistītie importētāji, kas sadarbojas, no attiecīgās izcelsmes valsts importēja aptuveni 96 % Kopienas attiecīgā ražojuma importa kopējā apjoma. Attiecīgā ražojuma importēšana un tālākpārdošana veido apmēram 4 % no šo uzņēmumu kopējā apgrozījuma. Darbaspēka izteiksmē 170 no aptuveni 4 000 šo saistīto importētāju nodarbinātajiem ir tieši iesaistīti attiecīgā Korejas izcelsmes ražojuma apgrozībā un tālākpārdošanā Kopienā. |
| --- | --- |

(106)

Lielākā daļa attiecīgā ražojuma ievešanas notiek caur saistītiem importētājiem, kas ir trīs Korejas ražotāju, kuri sadarbojās, meitasuzņēmumi. Šie saistītie importētāji pretojas jebkādiem antidempinga pasākumiem. IP laikā 26 saistītie importētāji, kas sadarbojas, no attiecīgās izcelsmes valsts importēja aptuveni 96 % Kopienas attiecīgā ražojuma importa kopējā apjoma. Attiecīgā ražojuma importēšana un tālākpārdošana veido apmēram 4 % no šo uzņēmumu kopējā apgrozījuma. Darbaspēka izteiksmē 170 no aptuveni 4 000 šo saistīto importētāju nodarbinātajiem ir tieši iesaistīti attiecīgā Korejas izcelsmes ražojuma apgrozībā un tālākpārdošanā Kopienā.

| (107) | Attiecībā uz pasākumu iespējamo iespaidu uz šiem importētājiem pirmām kārtām jāpiezīmē, ka izmeklēšanā ir pierādījies, ka attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma tirgus Kopienā strauji aug. Pie tam priekšlikumā minētie nodokļa apmēri ir mēreni un, tā kā pasākumu pamatā ir dempinga starpības, tie nepilnīgi likvidēs būtisko plaisu, kas vērojama starp Korejas eksporta cenām un Kopienas ražošanas nozares cenām. Citiem vārdiem – pat pēc koriģēšanas atklātā dempinga dēļ Korejas eksporta cenas joprojām būs zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Nav droši zināms, ka iepriekš minēto apsvērumu rezultātā šie pasākumi izraisīs Korejas ražotāju eksportētāju pārdošanas apjoma samazināšanos. Gluži pretēji, ņemot vērā tirgus straujo augšanu, ticams, ka būs novērojama pārdošanas apjoma stabilizēšanās, kam nebūtu ievērojami jāiespaido saistīto importētāju pašreizējais stāvoklis. Bez tam, kā norādīts iepriekšējā apsvērumā, attiecīgā ražojuma ievedums tik un tā atbilst tikai kādiem 4 % šo uzņēmumu apgrozījuma. |
| --- | --- |

(107)

Attiecībā uz pasākumu iespējamo iespaidu uz šiem importētājiem pirmām kārtām jāpiezīmē, ka izmeklēšanā ir pierādījies, ka attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma tirgus Kopienā strauji aug. Pie tam priekšlikumā minētie nodokļa apmēri ir mēreni un, tā kā pasākumu pamatā ir dempinga starpības, tie nepilnīgi likvidēs būtisko plaisu, kas vērojama starp Korejas eksporta cenām un Kopienas ražošanas nozares cenām. Citiem vārdiem – pat pēc koriģēšanas atklātā dempinga dēļ Korejas eksporta cenas joprojām būs zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Nav droši zināms, ka iepriekš minēto apsvērumu rezultātā šie pasākumi izraisīs Korejas ražotāju eksportētāju pārdošanas apjoma samazināšanos. Gluži pretēji, ņemot vērā tirgus straujo augšanu, ticams, ka būs novērojama pārdošanas apjoma stabilizēšanās, kam nebūtu ievērojami jāiespaido saistīto importētāju pašreizējais stāvoklis. Bez tam, kā norādīts iepriekšējā apsvērumā, attiecīgā ražojuma ievedums tik un tā atbilst tikai kādiem 4 % šo uzņēmumu apgrozījuma.

| (108) | Šo iemeslu dēļ provizoriski tiek secināts, ka antidempinga pasākumu ieviešanai, visticamāk, nebūs negatīvas ietekmes uz saistīto importētāju stāvokli Kopienā. |
| --- | --- |

(108)

Šo iemeslu dēļ provizoriski tiek secināts, ka antidempinga pasākumu ieviešanai, visticamāk, nebūs negatīvas ietekmes uz saistīto importētāju stāvokli Kopienā.

6.5.   Nesaistīto importētāju intereses Kopienā

| (109) | IP laikā vienīgais nesaistītais importētājs, kas sadarbojās, no attiecīgās izcelsmes valsts importēja aptuveni 2 % no attiecīgā produkta Kopienas ieveduma kopapjoma. Tādējādi šis importētājs ieveda apmēram 50 % no apjoma, kas no Korejas Republikas netiek ievests caur saistītajiem importētājiem. Uzskatāms, ka tas raksturo nesaistīto importētāju stāvokli. Šī persona, kas sadarbojās, kura attiecīgo ražojumu importē saskaņā ar OEM piegādes līgumu no viena no ražotājiem eksportētājiem Korejas Republikā, kurš sadarbojas, tālākpārdošanai Kopienā ar savu marku, norādīja, ka vēlas ieņemt neitrālu nostāju pret sūdzības iesniedzēja iesniegto sūdzību un varētu domāt par līdzīgā ražojuma izgatavošanas uzsākšanu Kopienā atkarā no šās izmeklēšanas rezultātiem. Attiecīgā ražojuma importēšana un tālākpārdošana veido niecīgu daļu no šā uzņēmuma kopējā apgrozījuma. Darbaspēka izteiksmē mazāk par 10 cilvēkiem ir tieši iesaistīti attiecīgā ražojuma apgrozībā un tālākpārdošanā. |
| --- | --- |

(109)

IP laikā vienīgais nesaistītais importētājs, kas sadarbojās, no attiecīgās izcelsmes valsts importēja aptuveni 2 % no attiecīgā produkta Kopienas ieveduma kopapjoma. Tādējādi šis importētājs ieveda apmēram 50 % no apjoma, kas no Korejas Republikas netiek ievests caur saistītajiem importētājiem. Uzskatāms, ka tas raksturo nesaistīto importētāju stāvokli. Šī persona, kas sadarbojās, kura attiecīgo ražojumu importē saskaņā ar OEM piegādes līgumu no viena no ražotājiem eksportētājiem Korejas Republikā, kurš sadarbojas, tālākpārdošanai Kopienā ar savu marku, norādīja, ka vēlas ieņemt neitrālu nostāju pret sūdzības iesniedzēja iesniegto sūdzību un varētu domāt par līdzīgā ražojuma izgatavošanas uzsākšanu Kopienā atkarā no šās izmeklēšanas rezultātiem. Attiecīgā ražojuma importēšana un tālākpārdošana veido niecīgu daļu no šā uzņēmuma kopējā apgrozījuma. Darbaspēka izteiksmē mazāk par 10 cilvēkiem ir tieši iesaistīti attiecīgā ražojuma apgrozībā un tālākpārdošanā.

| (110) | Kā redzams iepriekš 107. apsvērumā, šajā lietā antidempinga pasākumi var neizraisīt attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoma samazināšanos – drīzāk importa apjoma stabilizēšanos. Ņemot vērā nesaistītā importētāja nenoteikto nostāju šajā izmeklēšanā un tā attiecīgā tālākpārdošanas Kopienā apgrozījuma niecīgo daļu, tiek provizoriski secināts, ka antidempinga pasākumu noteikšanai būs tikai netieša iedarbība uz nesaistītiem importētājiem Kopienā. |
| --- | --- |

(110)

Kā redzams iepriekš 107. apsvērumā, šajā lietā antidempinga pasākumi var neizraisīt attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoma samazināšanos – drīzāk importa apjoma stabilizēšanos. Ņemot vērā nesaistītā importētāja nenoteikto nostāju šajā izmeklēšanā un tā attiecīgā tālākpārdošanas Kopienā apgrozījuma niecīgo daļu, tiek provizoriski secināts, ka antidempinga pasākumu noteikšanai būs tikai netieša iedarbība uz nesaistītiem importētājiem Kopienā.

6.6.   Mazumtirgotāju un patērētāju intereses

| (111) | Ņemot vērā šajā procedūrā aplūkojamā tirgus īpatnības, tika aicināti sadarboties mazumtirgotāji un patērētāju apvienības. Taču maz kas piekrita sadarboties. Sadarbību piedāvāja tikai divi mazumtirgotāji. Neviens no tiem skaidri nenostājās pret sūdzību. IP laikā abu sadarbojošos mazumtirgotāju blakusdurvju ledusskapju pārdošanas apjoms sasniedza apmēram 4 % no kopējā Kopienas patēriņa. Attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma pārdošanas radītais apgrozījums veidoja 0,1 % no šo mazumtirgotāju kopējā apgrozījuma un IP laikā deva apmēram 10 % bruto segumu neto pārdevumam. Balstoties uz relatīvo apgrozījumu, ar attiecīgo ražojumu saistīto darbavietu skaits IP laikā tika novērtēts kā 50 darbavietas. |
| --- | --- |

(111)

Ņemot vērā šajā procedūrā aplūkojamā tirgus īpatnības, tika aicināti sadarboties mazumtirgotāji un patērētāju apvienības. Taču maz kas piekrita sadarboties. Sadarbību piedāvāja tikai divi mazumtirgotāji. Neviens no tiem skaidri nenostājās pret sūdzību. IP laikā abu sadarbojošos mazumtirgotāju blakusdurvju ledusskapju pārdošanas apjoms sasniedza apmēram 4 % no kopējā Kopienas patēriņa. Attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma pārdošanas radītais apgrozījums veidoja 0,1 % no šo mazumtirgotāju kopējā apgrozījuma un IP laikā deva apmēram 10 % bruto segumu neto pārdevumam. Balstoties uz relatīvo apgrozījumu, ar attiecīgo ražojumu saistīto darbavietu skaits IP laikā tika novērtēts kā 50 darbavietas.

| (112) | Kā izklāstīts iepriekš 107. apsvērumā, antidempinga pasākumi šajā lietā var izraisīt attiecīgās valsts izcelsmes pārdošanas apjoma stabilizēšanos. Tāda scenārija iespaids uz cenām varētu būt šāds. Korejas eksporta CIF cenas uz Kopienas robežas būtu pakļautas nodoklim robežās no 4,4 % līdz 14,3 %. Starp šo piegādes posmu un galīgo patēriņa cenu būs jāpieskaita dažādas izmaksas, cita starpā ieskaitot importētāju piegādes izmaksas un uzcenojumu un mazumtirgotāju piegādes izmaksas un uzcenojumu. Kopumā šo pieskaitījumu dēļ var veidoties galīgā patēriņa cena, kas būs par apmēram 100 % augstāka nekā iepriekš minētā CIF cena. Rezultātā antidempinga maksājuma iespaids uz galīgo patēriņa cenu procentu izteiksmē būtu aptuveni puse no antidempinga nodokļa likmes. Ņemot vērā to, ka Korejas ražotājiem eksportētājiem ir dominējoša tirgus daļa, tie nosaka un laikam turpinās noteikt pārdošanas etaloncenu Kopienas tirgū. Kā aprādīts iepriekš 98. un 107. apsvērumā, pasākumu noteikšanas rezultātā Kopienas ražošanas nozarei varētu rasties iespējas sekmīgāk konkurēt cenu noteikšanā. Taču, ievērojot tās relatīvi mazo tirgus daļu, tam būs mazs iespaids uz šā konkrētā ražojuma vidējo Kopienas patēriņa cenu. Priekšlikumā ietvertie pasākumi nevarētu iespaidot cenas importam no ASV. Kopumā pasākumu ieviešanas rezultātā varētu būt vērojams mērens patēriņa cenas pieaugums, kas nepārsniegtu 2–7 %. |
| --- | --- |

(112)

Kā izklāstīts iepriekš 107. apsvērumā, antidempinga pasākumi šajā lietā var izraisīt attiecīgās valsts izcelsmes pārdošanas apjoma stabilizēšanos. Tāda scenārija iespaids uz cenām varētu būt šāds. Korejas eksporta CIF cenas uz Kopienas robežas būtu pakļautas nodoklim robežās no 4,4 % līdz 14,3 %. Starp šo piegādes posmu un galīgo patēriņa cenu būs jāpieskaita dažādas izmaksas, cita starpā ieskaitot importētāju piegādes izmaksas un uzcenojumu un mazumtirgotāju piegādes izmaksas un uzcenojumu. Kopumā šo pieskaitījumu dēļ var veidoties galīgā patēriņa cena, kas būs par apmēram 100 % augstāka nekā iepriekš minētā CIF cena. Rezultātā antidempinga maksājuma iespaids uz galīgo patēriņa cenu procentu izteiksmē būtu aptuveni puse no antidempinga nodokļa likmes. Ņemot vērā to, ka Korejas ražotājiem eksportētājiem ir dominējoša tirgus daļa, tie nosaka un laikam turpinās noteikt pārdošanas etaloncenu Kopienas tirgū. Kā aprādīts iepriekš 98. un 107. apsvērumā, pasākumu noteikšanas rezultātā Kopienas ražošanas nozarei varētu rasties iespējas sekmīgāk konkurēt cenu noteikšanā. Taču, ievērojot tās relatīvi mazo tirgus daļu, tam būs mazs iespaids uz šā konkrētā ražojuma vidējo Kopienas patēriņa cenu. Priekšlikumā ietvertie pasākumi nevarētu iespaidot cenas importam no ASV. Kopumā pasākumu ieviešanas rezultātā varētu būt vērojams mērens patēriņa cenas pieaugums, kas nepārsniegtu 2–7 %.

| (113) | Ņemot vērā iepriekš teikto un kopumā zemo sadarbības līmeni, jāsecina, ka priekšlikumā ietvertie pasākumi nevarētu būtiski iespaidot mazumtirgotāju un patērētāju stāvokli. |
| --- | --- |

(113)

Ņemot vērā iepriekš teikto un kopumā zemo sadarbības līmeni, jāsecina, ka priekšlikumā ietvertie pasākumi nevarētu būtiski iespaidot mazumtirgotāju un patērētāju stāvokli.

6.7.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (114) | Ir gaidāms, ka pasākumu ieviešanas rezultātā Kopienas ražošanas nozarei tiks dota iespēja atgūt zaudēto pārdošanas apjomu un tirgus daļas un uzlabot rentabilitāti. Ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos, pastāv risks, ka šādu pasākumu nepiemērošanas dēļ vienīgais Kopienas ražotājs var slēgt ražotavu un atlaist darbiniekus. Labums no pasākumu ieviešanas būs arī Kopienas ražošanas nozares piegādātājiem. Mājturības elektroierīču ražošanas nozare vispārīgi pasākumus atbalsta. Nesaistītie importētāji un mazumtirgotāji, kas sadarbojās, šajā izmeklēšanā ieņēma neitrālu nostāju. Lai gan varētu būt zināms negatīvs iespaids ievedumu apjomu stabilizēšanās veidā, tā apmēru ar uzviju atsver paredzamais pozitīvais rezultāts Kopienas ražošanas nozarē. Ievērojot iepriekš izklāstīto, tiek provizoriski secināts, ka šajā lietā nav pārliecinošu iemeslu nenoteikt antidempinga pasākumus un pasākumu piemērošana būtu Kopienas interesēs. |
| --- | --- |

(114)

Ir gaidāms, ka pasākumu ieviešanas rezultātā Kopienas ražošanas nozarei tiks dota iespēja atgūt zaudēto pārdošanas apjomu un tirgus daļas un uzlabot rentabilitāti. Ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos, pastāv risks, ka šādu pasākumu nepiemērošanas dēļ vienīgais Kopienas ražotājs var slēgt ražotavu un atlaist darbiniekus. Labums no pasākumu ieviešanas būs arī Kopienas ražošanas nozares piegādātājiem. Mājturības elektroierīču ražošanas nozare vispārīgi pasākumus atbalsta. Nesaistītie importētāji un mazumtirgotāji, kas sadarbojās, šajā izmeklēšanā ieņēma neitrālu nostāju. Lai gan varētu būt zināms negatīvs iespaids ievedumu apjomu stabilizēšanās veidā, tā apmēru ar uzviju atsver paredzamais pozitīvais rezultāts Kopienas ražošanas nozarē. Ievērojot iepriekš izklāstīto, tiek provizoriski secināts, ka šajā lietā nav pārliecinošu iemeslu nenoteikt antidempinga pasākumus un pasākumu piemērošana būtu Kopienas interesēs.

7.   PRIEKŠLIKUMS ATTIECĪBĀ UZ ANTIDEMPINGA PAGAIDU PASĀKUMIEM

| (115) | Ņemot vērā izdarītos secinājumus attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu to, ka importa par dempinga cenām turpmāku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(115)

Ņemot vērā izdarītos secinājumus attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu to, ka importa par dempinga cenām turpmāku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

7.1.   Kaitējuma novēršanas pakāpe

| (116) | Antidempinga pagaidu pasākumu apmēram jābūt pietiekamam, lai likvidētu kaitējumu, ko Kopienas ražošanas nozarei nodara imports par dempinga cenām, bet nav jāpārsniedz konstatētās dempinga starpības. Aprēķinot maksājuma summu, kas nepieciešama, lai novērstu dempinga kaitējošo ietekmi, tika atzīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Kopienas ražošanas nozarei iegūt tādu peļņu pirms nodokļu atskaitīšanas, kas būtu sasniedzama normālos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(116)

Antidempinga pagaidu pasākumu apmēram jābūt pietiekamam, lai likvidētu kaitējumu, ko Kopienas ražošanas nozarei nodara imports par dempinga cenām, bet nav jāpārsniedz konstatētās dempinga starpības. Aprēķinot maksājuma summu, kas nepieciešama, lai novērstu dempinga kaitējošo ietekmi, tika atzīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Kopienas ražošanas nozarei iegūt tādu peļņu pirms nodokļu atskaitīšanas, kas būtu sasniedzama normālos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām.

| (117) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika provizoriski atzīts, ka peļņas normu 6 % apmērā no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu līmeni, ko Kopienas ražošanas nozare varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējoša dempinga. Izmeklēšanā atklājās, ka aptuveni tādu peļņas normu Whirlpool ir panācis blakusdurvju ledusskapju pārdošanā ASV un tādu pašu atdevi ir panācis citos salīdzināmos segmentos Kopienā, kuros nav dempinga. |
| --- | --- |

(117)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika provizoriski atzīts, ka peļņas normu 6 % apmērā no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu līmeni, ko Kopienas ražošanas nozare varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējoša dempinga. Izmeklēšanā atklājās, ka aptuveni tādu peļņas normu Whirlpool ir panācis blakusdurvju ledusskapju pārdošanā ASV un tādu pašu atdevi ir panācis citos salīdzināmos segmentos Kopienā, kuros nav dempinga.

| (118) | Vajadzīgo cenu paaugstinājumu pēc tam pa atsevišķiem darījumiem noteica, salīdzinot vidējo svērto importa cenu, ko izmantoja, lai aprēķinātu cenu samazinājumu, un cenu, kura nerada kaitējumu, līdzīgajam ražojumam, ko Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Cena, kas nerada kaitējumu, ir noteikta, koriģējot Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu, lai atspoguļotu iepriekš minēto peļņas normu. Starpību, kas radās no minētā salīdzinājuma, izteica kā procentuālo daļu no kopējās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(118)

Vajadzīgo cenu paaugstinājumu pēc tam pa atsevišķiem darījumiem noteica, salīdzinot vidējo svērto importa cenu, ko izmantoja, lai aprēķinātu cenu samazinājumu, un cenu, kura nerada kaitējumu, līdzīgajam ražojumam, ko Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Cena, kas nerada kaitējumu, ir noteikta, koriģējot Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu, lai atspoguļotu iepriekš minēto peļņas normu. Starpību, kas radās no minētā salīdzinājuma, izteica kā procentuālo daļu no kopējās CIF importa vērtības.

| (119) | Izdarot minēto cenu salīdzināšanu, tika konstatēti šādi kaitējuma apmēri:







  Daewoo Electronics Corporation | 98,5 % |
| --- | --- | --- |
| LG Electronics Corporation | 74,8 % |
| Samsung Electronics Corporation | 66,3 % |

(119)

Izdarot minēto cenu salīdzināšanu, tika konstatēti šādi kaitējuma apmēri:

Daewoo Electronics Corporation

98,5 %

LG Electronics Corporation

74,8 %

Samsung Electronics Corporation

66,3 %

| (120) | Tā kā kaitējuma novēršanas līmenis pārsniedz noteikto dempinga starpību, pagaidu pasākumi bazējami uz dempinga starpību. |
| --- | --- |

(120)

Tā kā kaitējuma novēršanas līmenis pārsniedz noteikto dempinga starpību, pagaidu pasākumi bazējami uz dempinga starpību.

7.2.   Pagaidu pasākumi

| (121) | Ņemot vērā iepriekš minēto, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka ir jāuzliek provizorisks antidempinga maksājums zemākās konstatētās dempinga un kaitējuma starpības līmenī saskaņā ar noteikumu par mazāko nodokli. |
| --- | --- |

(121)

Ņemot vērā iepriekš minēto, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka ir jāuzliek provizorisks antidempinga maksājums zemākās konstatētās dempinga un kaitējuma starpības līmenī saskaņā ar noteikumu par mazāko nodokli.

| (122) | Tāpēc antidempinga pagaidu maksājumiem jābūt šādiem:








  Uzņēmums | Zaudējumu novēršanas apmērs | Dempinga starpība | Ierosinātais antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Daewoo Electronics Corporation | 98,5 % | 9,1 % | 9,1 % |
| LG Electronics Corporation | 74,8 % | 14,3 % | 14,3 % |
| Samsung Electronics Corporation | 66,3 % | 4,4 % | 4,4 % |
| Pārējie uzņēmumi | 98,5 % | 14,3 % | 14,3 % |

(122)

Tāpēc antidempinga pagaidu maksājumiem jābūt šādiem:

Uzņēmums

Zaudējumu novēršanas apmērs

Dempinga starpība

Ierosinātais antidempinga maksājums

Daewoo Electronics Corporation

98,5 %

9,1 %

9,1 %

LG Electronics Corporation

74,8 %

14,3 %

14,3 %

Samsung Electronics Corporation

66,3 %

4,4 %

4,4 %

Pārējie uzņēmumi

98,5 %

14,3 %

14,3 %

| (123) | Šajā regulā minētās individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes ir noteiktas, pamatojoties uz šās izmeklēšanas gaitā izdarītajiem atzinumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes (pretēji valsts vienotajam maksājumam, ko piemēro “pārējiem uzņēmumiem”) līdz ar to piemēro tikai to ražojumu ievedumiem, kuru izcelsme ir Korejas Republikā un kurus saražojuši attiecīgie uzņēmumi – minētās konkrētās juridiskās personas. Attiecībā uz ievestajiem ražojumiem, ko saražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šās regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot vienības, kas saistītas ar konkrēti norādītajiem uzņēmumiem, nevar izmantot minētās likmes un uz šādiem produktiem attiecina valsts vienoto maksājumu likmi. |
| --- | --- |

(123)

Šajā regulā minētās individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes ir noteiktas, pamatojoties uz šās izmeklēšanas gaitā izdarītajiem atzinumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes (pretēji valsts vienotajam maksājumam, ko piemēro “pārējiem uzņēmumiem”) līdz ar to piemēro tikai to ražojumu ievedumiem, kuru izcelsme ir Korejas Republikā un kurus saražojuši attiecīgie uzņēmumi – minētās konkrētās juridiskās personas. Attiecībā uz ievestajiem ražojumiem, ko saražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šās regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot vienības, kas saistītas ar konkrēti norādītajiem uzņēmumiem, nevar izmantot minētās likmes un uz šādiem produktiem attiecina valsts vienoto maksājumu likmi.

| (124) | Prasījums piemērot individuālo uzņēmuma antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu izveidošanas) tūlīt adresējams Komisijai, pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam, kas saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuri izmanto individuālās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(124)

Prasījums piemērot individuālo uzņēmuma antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu izveidošanas) tūlīt adresējams Komisijai, pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam, kas saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuri izmanto individuālās maksājuma likmes.

7.3.   Nobeiguma noteikumi

| (125) | Pienācīgas pārvaldības interesēs jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā ir paziņojušas par savu ieinteresētību, var rakstveidā darīt zināmus savus uzskatus un lūgt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šās regulas vajadzībām izdarītie secinājumi par nodokļu uzlikšanu ir provizoriski un ka galīgo pasākumu noteikšanas vajadzībām tos var revidēt, |
| --- | --- |

(125)

Pienācīgas pārvaldības interesēs jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā ir paziņojušas par savu ieinteresētību, var rakstveidā darīt zināmus savus uzskatus un lūgt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šās regulas vajadzībām izdarītie secinājumi par nodokļu uzlikšanu ir provizoriski un ka galīgo pasākumu noteikšanas vajadzībām tos var revidēt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek uzlikts provizorisks antidempinga maksājums Korejas Republikas izcelsmes blakusdurvju ledusskapjiem, t. i., aukstuma kameras un saldētavas apvienojumiem, kuru tilpība pārsniedz 400 l, ar vismaz divējām atsevišķām blakus novietotām ārējām durvīm, kas klasificējami ar KN kodu ex 8418 10 20 (TARIC kods 8418102091).

2.   Provizoriskā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstīto ražojumu, ko izgatavo tālāk minētie uzņēmumi, Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

| Uzņēmums | Antidempinga maksājums
  (%) | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Daewoo Electronics Corporation, 686 Ahyeon-dong, Mapo-gu, Seula | 9,1 | A733 |
| LG Electronics Corporation, LG Twin Towers, 20, Yeouido-dong, Yeongdeungpo-gu, Seula | 14,3 | A734 |
| Samsung Electronics Corporation, Samsung Main Bldg, 250, 2-ga, Taepyeong-ro, Jung-gu, Seula | 4,4 | A735 |
| Pārējie uzņēmumi | 14,3 | A999 |

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

(%)

TARIC papildu kods

Daewoo Electronics Corporation, 686 Ahyeon-dong, Mapo-gu, Seula

9,1

A733

LG Electronics Corporation, LG Twin Towers, 20, Yeouido-dong, Yeongdeungpo-gu, Seula

14,3

A734

Samsung Electronics Corporation, Samsung Main Bldg, 250, 2-ga, Taepyeong-ro, Jung-gu, Seula

4,4

A735

Pārējie uzņēmumi

14,3

A999

3.   Par 1. punktā norādītā produkta laišanu brīvā apgrozībā Kopienā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.

4.   Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Neierobežojot Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šās regulas spēkā stāšanās dienas var lūgt, lai tām izpauž būtiskos faktu un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, rakstveidā darīt zināmus savus uzskatus un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

Ievērojot Regulas (EK) Nr. 384/96 21. panta 4. punktu, attiecīgās personas viena mēneša laikā pēc šās regulas spēkā stāšanās dienas var izteikt piezīmes par tās piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šās regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 28. februārī.

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV C 135, 2.6.2005., 4. lpp.

2

---

| 1.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/34

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 356/2006

(2006. gada 28. februāris),

ar kuru nosaka ražošanas kompensāciju attiecībā uz balto cukuru, ko izmanto ķīmijas rūpniecībā, laikposmam no 2006. gada 1. līdz 31. martam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1) un jo īpaši tās 7. panta 5. punkta piekto ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 7. panta 3. punktu ražošanas kompensācijas var piešķirt par produktiem, kas uzskaitīti minētās regulas 1. panta 1. punkta a) un f) apakšpunktā, par sīrupiem, kas minēti tā paša punkta d) apakšpunktā, kā arī par KN kodā 1702 50 00 minētu ķīmiski tīru fruktozi (levulozi) kā starpproduktu, turklāt līguma 23. panta 2. punktā minētajos apstākļos, ja šos produktus izmanto atsevišķu ķīmijas rūpniecības produktu izgatavošanā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 7. panta 3. punktu ražošanas kompensācijas var piešķirt par produktiem, kas uzskaitīti minētās regulas 1. panta 1. punkta a) un f) apakšpunktā, par sīrupiem, kas minēti tā paša punkta d) apakšpunktā, kā arī par KN kodā 1702 50 00 minētu ķīmiski tīru fruktozi (levulozi) kā starpproduktu, turklāt līguma 23. panta 2. punktā minētajos apstākļos, ja šos produktus izmanto atsevišķu ķīmijas rūpniecības produktu izgatavošanā.

| (2) | Komisijas 2001. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1265/2001, ar kuru nosaka, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par ražošanas kompensāciju piešķiršanu dažu cukura nozares produktu ražošanai, ko izmanto ķīmijas rūpniecībā (2), paredz, ka kompensācijas tiek noteiktas uz baltajam cukuram noteiktās kompensācijas pamata. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2001. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1265/2001, ar kuru nosaka, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par ražošanas kompensāciju piešķiršanu dažu cukura nozares produktu ražošanai, ko izmanto ķīmijas rūpniecībā (2), paredz, ka kompensācijas tiek noteiktas uz baltajam cukuram noteiktās kompensācijas pamata.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1265/2001 9. pantā paredzēts, ka ražošanas kompensācija baltajam cukuram tiek noteikta ik mēnesi laikposmiem, kas sākas katra mēneša pirmajā dienā. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1265/2001 9. pantā paredzēts, ka ražošanas kompensācija baltajam cukuram tiek noteikta ik mēnesi laikposmiem, kas sākas katra mēneša pirmajā dienā.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ražošanas kompensācija attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1265/2001 4. pantā paredzēto balto cukuru ir 26,917 EUR/100 tīrsvara kg laikposmam no 2006. gada 1. līdz 31. martam.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 1. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 28. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 178, 30.6.2001., 63. lpp.

2

---

| 1.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/35

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 357/2006

(2006. gada 28. februāris),

ar ko 64. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001, ar ko aizliedz eksportēt noteiktas preces un pakalpojumus uz Afganistānu, pastiprina lidojumu aizliegumu un attiecina uz Afganistānas Taliban līdzekļu un citu finanšu resursu iesaldēšanu (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta pirmo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2006. gada 22. februārī nolēma grozīt to personu, grupu un organizāciju sarakstu, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tāpēc attiecīgi jāgroza I pielikums, |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2006. gada 22. februārī nolēma grozīt to personu, grupu un organizāciju sarakstu, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tāpēc attiecīgi jāgroza I pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 28. februārī

Komisijas vārdā —

ārējo attiecību ģenerāldirektors

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 246/2006 (OV L 40, 11.2.2006., 13. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza šādi:

Pozīcijā “Fiziskās personas” ierakstu “Mohammed Benhammedi (alias a) Mohamed Hannadi, b) Mohamed Ben Hammedi, c) Muhammad Muhammad Bin Hammidi, d) Ben Hammedi, e) Panhammedi, f) Abu Hajir, g) Abu Hajir Al Libi, h) Abu Al Qassam). Adrese: Midlenda, Apvienotā Karaliste. Dzimšanas datums: 22.9.1966. Dzimšanas vieta: Lībija. Valstspiederība: Lielbritānijas” aizstāj ar šādu:

“Mohammed Benhammedi (alias a) Mohamed Hannadi b) Mohamed Ben Hammedi c) Muhammad Muhammad Bin Hammidi d) Ben Hammedi e) Panhammedi f) Abu Hajir g) Abu Hajir Al Libi h) Abu Al Qassam). Adrese: Midlenda, Apvienotā Karaliste. Dzimšanas datums: 22.9.1966. Dzimšanas vieta: Lībija. Valstspiederība: Lībijas.”

---

| 1.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/37

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 358/2006

(2006. gada 28. februāris),

ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē, kuru piemēro no 2006. gada 1. marta

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003, ar ko izveido labības tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96, ar ko izstrādā Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumus attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē (2), un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. pantā paredzēts, ka, ievedot minētās Regulas 1. pantā uzskaitītos produktus, tiek iekasētas kopējā muitas tarifa nodevu likmes. Taču šā panta 2. punktā minētajiem produktiem ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šiem produktiem, tos ievedot, palielinot to par 55 % un atskaitot CIF importa cenu, kas piemērojama attiecīgajai kravai. Taču šī nodeva nedrīkst pārsniegt muitas tarifa nodevu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. pantā paredzēts, ka, ievedot minētās Regulas 1. pantā uzskaitītos produktus, tiek iekasētas kopējā muitas tarifa nodevu likmes. Taču šā panta 2. punktā minētajiem produktiem ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šiem produktiem, tos ievedot, palielinot to par 55 % un atskaitot CIF importa cenu, kas piemērojama attiecīgajai kravai. Taču šī nodeva nedrīkst pārsniegt muitas tarifa nodevu likmi.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 3. punktu CIF importēšanas cenas aprēķina, par pamatu ņemot attiecīgā produkta raksturīgās cenas pasaules tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 3. punktu CIF importēšanas cenas aprēķina, par pamatu ņemot attiecīgā produkta raksturīgās cenas pasaules tirgū.

| (3) | Regulā (EK) Nr. 1249/96 ir sīki izstrādāti noteikumi, lai piemērotu Regulu (EK) Nr. 1784/2003 attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (EK) Nr. 1249/96 ir sīki izstrādāti noteikumi, lai piemērotu Regulu (EK) Nr. 1784/2003 attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē.

| (4) | Ievedmuitas nodokli piemēro, kamēr nosaka jaunu nodokli un tas stājas spēkā. |
| --- | --- |

(4)

Ievedmuitas nodokli piemēro, kamēr nosaka jaunu nodokli un tas stājas spēkā.

| (5) | Lai nodrošinātu ievedmuitas režīma normālu funkcionēšanu, ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai jāņem reprezentatīvā tirgus likmes, kas konstatētas atsauces perioda laikā. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu ievedmuitas režīma normālu funkcionēšanu, ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai jāņem reprezentatīvā tirgus likmes, kas konstatētas atsauces perioda laikā.

| (6) | Piemērojot Regulu (EK) Nr. 1249/96, jānosaka ievedmuitas nodoklis saskaņā ar šās Regulas pielikumu, |
| --- | --- |

(6)

Piemērojot Regulu (EK) Nr. 1249/96, jānosaka ievedmuitas nodoklis saskaņā ar šās Regulas pielikumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minētie labības nozares ievedmuitas nodokļi ir noteikti šās Regulas I pielikumā, pamatojoties uz II pielikumā minēto informāciju.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 1. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 28. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1110/2003 (OV L 158, 27.6.2003., 12. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2006. gada 1. marta

| KN kods | Preču nosaukums | Ievedmuita (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Augstas kvalitātes cietie kvieši | 0,00 |
| vidējas kvalitātes | 0,00 |
| zemas kvalitātes | 0,00 |
| 1001 90 91 | Parastas kviešu sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Parasti augstas kvalitātes kvieši, izņemot sēklu | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rudzi | 38,11 |
| 1005 10 90 | Kukurūzas sēklas, izņemot hibrīdu | 52,52 |
| 1005 90 00 | Kukurūza, izņemot sēklas (2) | 52,52 |
| 1007 00 90 | Graudu sorgo, izņemot hibrīdu sēšanai | 38,11 |

KN kods

Preču nosaukums

Ievedmuita (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Augstas kvalitātes cietie kvieši

0,00

vidējas kvalitātes

0,00

zemas kvalitātes

0,00

1001 90 91

Parastas kviešu sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Parasti augstas kvalitātes kvieši, izņemot sēklu

0,00

1002 00 00

Rudzi

38,11

1005 10 90

Kukurūzas sēklas, izņemot hibrīdu

52,52

1005 90 00

Kukurūza, izņemot sēklas (2)

52,52

1007 00 90

Graudu sorgo, izņemot hibrīdu sēšanai

38,11

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu (Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkts), importētājs var saņemt nodevu samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūrā, vai |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūrā, vai

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Īrijā, Apvienotajā Karalistē, Dānijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Īrijā, Apvienotajā Karalistē, Dānijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs saņem vienotas likmes samazinājumu 24 EUR/t, ja tiek pildīti nosacījumi, kas izstrādāti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā.

---

II PIELIKUMS

Muitas nodokļu aprēķināšanas elementi

laika posmam no 15.2.2006–27.2.2006

| 1) | Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:











  Biržas kotējumi | Mineapole | Čikāga | Mineapole | Mineapole | Mineapole | Mineapole |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkti (% proteīnu 12 % mitrumā) | HRS2 | YC3 | HAD2 | vidējā kvalitāte (1) | zema kvalitāte (2) | ASV mieži 2 |
| Kotējums (EUR/t) | 141,77 (3) | 74,42 | 180,84 | 170,84 | 150,84 | 105,62 |
| Subsīdija par Persijas līča reģionu (EUR/t) | 42,87 | 16,79 | — | | | — |
| Subsīdija par Lielo Ezeru reģionu (EUR/t) | — | — | — | | | — |

1)

Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:

Biržas kotējumi

Mineapole

Čikāga

Mineapole

Mineapole

Mineapole

Mineapole

Produkti (% proteīnu 12 % mitrumā)

HRS2

YC3

HAD2

vidējā kvalitāte (1)

zema kvalitāte (2)

ASV mieži 2

Kotējums (EUR/t)

141,77 (3)

74,42

180,84

170,84

150,84

105,62

Subsīdija par Persijas līča reģionu (EUR/t)

42,87

16,79

—

—

Subsīdija par Lielo Ezeru reģionu (EUR/t)

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:
  Frakts/izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama 16,88 EUR/t; Lielo Ezeru reģions–Roterdama — EUR/t. |
| --- | --- |

2)

Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:

Frakts/izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama 16,88 EUR/t; Lielo Ezeru reģions–Roterdama — EUR/t.

| 3) | Subsīdijas Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3)

Subsīdijas Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Atskaitījums 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 1. punkts)

(2)  Atskaitījums 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 3. pants)

(3)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts)

---

| 1.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/40 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/40

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 359/2006

(2006. gada 28. februāris),

ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1011/2005 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2005./2006. saimnieciskajā gadā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1995. gada 23. jūnija Regulu (EK) Nr. 1423/95, ar ko nosaka cukura nozares produktu, izņemot melases (2), importa kārtību, un jo īpaši tās 1. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu un 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2005./2006. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1011/2005 (3). Šīs cenas un nodokļi pēdējo reizi ir mainīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 344/2006 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2005./2006. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1011/2005 (3). Šīs cenas un nodokļi pēdējo reizi ir mainīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 344/2006 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 1423/95 norādītajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 1423/95 norādītajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 1011/2005 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 1423/95 1. pantā minētajiem produktiem 2005./2006. saimnieciskajā gadā, ir grozīti un sniegti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 1. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 28. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 141, 24.6.1995., 16. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 624/98 (OV L 85, 20.3.1998., 5. lpp.).

2

(3)  OV L 170, 1.7.2005., 35. lpp.

3

(4)  OV L 55, 25.2.2006., 18. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2006. gada 1. marta piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un KN koda 1702 90 99 produktiem

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 34,77 | 0,85 |
| 1701 11 90 (1) | 34,77 | 4,47 |
| 1701 12 10 (1) | 34,77 | 0,72 |
| 1701 12 90 (1) | 34,77 | 4,18 |
| 1701 91 00 (2) | 37,34 | 6,56 |
| 1701 99 10 (2) | 37,34 | 3,14 |
| 1701 99 90 (2) | 37,34 | 3,14 |
| 1702 90 99 (3) | 0,37 | 0,30 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

34,77

0,85

1701 11 90 (1)

34,77

4,47

1701 12 10 (1)

34,77

0,72

1701 12 90 (1)

34,77

4,18

1701 91 00 (2)

37,34

6,56

1701 99 10 (2)

37,34

3,14

1701 99 90 (2)

37,34

3,14

1702 90 99 (3)

0,37

0,30

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/2001 I pielikuma II punktā (OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp.).

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1260/2001 I pielikuma I punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

| 1.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 59/42 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 59/42

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 360/2006

(2006. gada 28. februāris),

ar ko nosaka neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā 4. protokolu par kokvilnu, kas ir pievienots Grieķijas pievienošanās aktam, kura jaunākie grozījumi ir izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1050/2001 (1),

ņemot vērā Padomes 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 1051/2001 par palīdzību kokvilnas ražošanai (2), un jo īpaši tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1051/2001 4. pantu neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū nosaka periodiski, atbilstīgi pasaules tirgū reģistrētajām attīrītās kokvilnas cenām un ņemot vērā vēsturisko attiecību starp neattīrītas kokvilnas reģistrēto cenu un attīrītās kokvilnas aprēķināto cenu. Šo vēsturisko attiecību nosaka 2. panta 2. punkts Komisijas 2001. gada 2. augusta Regulā (EK) Nr. 1591/2001 (3), ar ko grozījumus kokvilnas atbalsta shēmas piemērošanā. Gadījumos, kad cenu pasaules tirgū nav iespējams noteikt šādi, cenu nosaka, pamatojoties uz pēdējo noteikto cenu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1051/2001 4. pantu neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū nosaka periodiski, atbilstīgi pasaules tirgū reģistrētajām attīrītās kokvilnas cenām un ņemot vērā vēsturisko attiecību starp neattīrītas kokvilnas reģistrēto cenu un attīrītās kokvilnas aprēķināto cenu. Šo vēsturisko attiecību nosaka 2. panta 2. punkts Komisijas 2001. gada 2. augusta Regulā (EK) Nr. 1591/2001 (3), ar ko grozījumus kokvilnas atbalsta shēmas piemērošanā. Gadījumos, kad cenu pasaules tirgū nav iespējams noteikt šādi, cenu nosaka, pamatojoties uz pēdējo noteikto cenu.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1051/2001 5. pantu neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū nosaka ražojumam ar noteiktām īpašībām un ņemot vērā visizdevīgākos piedāvājumus un kotācijas pasaules tirgū no tā, ko uzskata par raksturīgu reālajām tirgus tendencēm. Šādā nolūkā ir jāaprēķina vienā vai vairākās Eiropas biržās reģistrētais vidējais piedāvājums un kotācija produktam, kas ir piegādāts CIF Kopienas ostā un nāk no dažādām piegādātājvalstīm, kuras uzskata par svarīgākajām starptautiskajā tirdzniecībā. Tomēr ir paredzēta iespēja mainīt kritērijus attīrītās kokvilnas cenas noteikšanai pasaules tirgū, lai atspoguļotu atšķirības, ko rada piegādātā ražojuma kvalitāte un attiecīgie piedāvājumi un kotācijas. Šī iespēja ir izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1591/2001 3. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1051/2001 5. pantu neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū nosaka ražojumam ar noteiktām īpašībām un ņemot vērā visizdevīgākos piedāvājumus un kotācijas pasaules tirgū no tā, ko uzskata par raksturīgu reālajām tirgus tendencēm. Šādā nolūkā ir jāaprēķina vienā vai vairākās Eiropas biržās reģistrētais vidējais piedāvājums un kotācija produktam, kas ir piegādāts CIF Kopienas ostā un nāk no dažādām piegādātājvalstīm, kuras uzskata par svarīgākajām starptautiskajā tirdzniecībā. Tomēr ir paredzēta iespēja mainīt kritērijus attīrītās kokvilnas cenas noteikšanai pasaules tirgū, lai atspoguļotu atšķirības, ko rada piegādātā ražojuma kvalitāte un attiecīgie piedāvājumi un kotācijas. Šī iespēja ir izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1591/2001 3. panta 2. punktā.

| (3) | Iepriekšminēto kritēriju pielietošana ļauj noteikt neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū atbilstīgi zemāk norādītajam līmenim, |
| --- | --- |

(3)

Iepriekšminēto kritēriju pielietošana ļauj noteikt neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū atbilstīgi zemāk norādītajam līmenim,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1051/2001 4. pantā minētās neattīrītas kokvilnas cena pasaules tirgū tiek noteikta 24,148 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 1. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 28. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 148, 1.6.2001., 1. lpp.

1

(2)  OV L 148, 1.6.2001., 3. lpp.

2

(3)  OV L 210, 3.8.2001., 10. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1486/2002 (OV L 223, 20.8.2002., 3. lpp.).

3

---