# Službeni list L 299/2017

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 299 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 60.16. studenoga 2017. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 299

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 60.16. studenoga 2017.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2093 od 15. studenoga 2017. o završetku ispitnog postupka o mogućem izbjegavanju antidampinških mjera uvedenih Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 1331/2011 na uvoz određenih bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine putem uvoza poslanog iz Indije, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Indije ili ne, te o obustavi evidentiranja takvog uvoza uvedenog Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/272 | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2017/2094 Europske središnje banke od 3. studenoga 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 795/2014 o nadzornim zahtjevima za sistemski važne platne sustave (ESB/2017/32) | 11 |
| | * | Uredba (EU) 2017/2095 Europske središnje banke od 3. studenoga 2017. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2157/1999 o ovlastima Europske središnje banke za izricanje sankcija (ESB/2017/34) | 22 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije (EU) 2017/2096 оd 15. studenoga 2017. o izmjeni Priloga II. Direktivi 2000/53/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o otpadnim vozilima (
  1
  ) | 24 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka (EU) 2017/2097 Europske središnje banke od 3. studenoga 2017. o metodologiji izračuna sankcija za povrede nadzornih zahtjeva za sistemski važne platne sustave (ESB/2017/35) | 31 |
| | * | Odluka (EU) 2017/2098 Europske središnje banke od 3. studenoga 2017. o postupovnim pitanjima u vezi s izricanjem korektivnih mjera zbog nepostupanja u skladu s Uredbom (EU) br. 795/2014 (ESB/2017/33) | 34 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2093 od 15. studenoga 2017. o završetku ispitnog postupka o mogućem izbjegavanju antidampinških mjera uvedenih Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 1331/2011 na uvoz određenih bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine putem uvoza poslanog iz Indije, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Indije ili ne, te o obustavi evidentiranja takvog uvoza uvedenog Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/272

1

*

Uredba (EU) 2017/2094 Europske središnje banke od 3. studenoga 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 795/2014 o nadzornim zahtjevima za sistemski važne platne sustave (ESB/2017/32)

(ESB/2017/32)

11

*

Uredba (EU) 2017/2095 Europske središnje banke od 3. studenoga 2017. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2157/1999 o ovlastima Europske središnje banke za izricanje sankcija (ESB/2017/34)

(ESB/2017/34)

22

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije (EU) 2017/2096 оd 15. studenoga 2017. o izmjeni Priloga II. Direktivi 2000/53/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o otpadnim vozilima (
  1
  )

1

24

ODLUKE

*

Odluka (EU) 2017/2097 Europske središnje banke od 3. studenoga 2017. o metodologiji izračuna sankcija za povrede nadzornih zahtjeva za sistemski važne platne sustave (ESB/2017/35)

31

*

Odluka (EU) 2017/2098 Europske središnje banke od 3. studenoga 2017. o postupovnim pitanjima u vezi s izricanjem korektivnih mjera zbog nepostupanja u skladu s Uredbom (EU) br. 795/2014 (ESB/2017/33)

34

| | | III.   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 35/17/COL оd 9. veljače 2017. kojom se Norveškoj odobrava odstupanje u pogledu postrojenja Ladehammeren za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda u aglomeraciji Trondheim i stavlja izvan snage Odluka br. 725/07/COL [2017/2099] | 38 |

III.   Drugi akti

EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 35/17/COL оd 9. veljače 2017. kojom se Norveškoj odobrava odstupanje u pogledu postrojenja Ladehammeren za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda u aglomeraciji Trondheim i stavlja izvan snage Odluka br. 725/07/COL [2017/2099]

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 16.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 299/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2093

od 15. studenoga 2017.

o završetku ispitnog postupka o mogućem izbjegavanju antidampinških mjera uvedenih Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 1331/2011 na uvoz određenih bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine putem uvoza poslanog iz Indije, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Indije ili ne, te o obustavi evidentiranja takvog uvoza uvedenog Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/272

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 13. stavak 3.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1.   Postojeće mjere

Postojeće mjere

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 1331/2011 (2) („izvorna uredba”) Vijeće je uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 71,9 % na uvoz određenih bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) za sva ostala trgovačka društva osim onih navedenih u članku 1. stavku 2. i Prilogu I. toj uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 1331/2011 (2) („izvorna uredba”) Vijeće je uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 71,9 % na uvoz određenih bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) za sva ostala trgovačka društva osim onih navedenih u članku 1. stavku 2. i Prilogu I. toj uredbi.

2

| (2) | Te se mjere dalje u tekstu nazivaju „mjere na snazi”, a ispitni postupak koji je doveo do mjera uvedenih izvornom uredbom naziva se„početni ispitni postupak”. |
| --- | --- |

(2)

Te se mjere dalje u tekstu nazivaju „mjere na snazi”, a ispitni postupak koji je doveo do mjera uvedenih izvornom uredbom naziva se„početni ispitni postupak”.

1.2.   Pokretanje postupka nakon podnošenja zahtjeva

Pokretanje postupka nakon podnošenja zahtjeva

| (3) | Odbor za zaštitu industrije bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika Europske unije („podnositelj zahtjeva”) 3. siječnja 2017. podnio je Europskoj komisiji zahtjev za ispitni postupak za sprječavanje izbjegavanja mjera u kojem je navedeno da se antidampinške mjere na uvoz određenih bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz NRK-a izbjegavaju preko Indije. |
| --- | --- |

(3)

Odbor za zaštitu industrije bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika Europske unije („podnositelj zahtjeva”) 3. siječnja 2017. podnio je Europskoj komisiji zahtjev za ispitni postupak za sprječavanje izbjegavanja mjera u kojem je navedeno da se antidampinške mjere na uvoz određenih bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz NRK-a izbjegavaju preko Indije.

| (4) | U zahtjevu su izneseni dokazi prima facie da je nakon uvođenja mjera na snazi došlo do znatne promjene strukture trgovine koja obuhvaća izvoz iz NRK-a i Indije u Uniju te se čini da je tu promjenu uzrokovalo uvođenje mjera na snazi. Navodno nisu postojali dostatni drugi valjani razlozi ili opravdanje za takvu promjenu osim uvođenja mjera na snazi. |
| --- | --- |

(4)

U zahtjevu su izneseni dokazi prima facie da je nakon uvođenja mjera na snazi došlo do znatne promjene strukture trgovine koja obuhvaća izvoz iz NRK-a i Indije u Uniju te se čini da je tu promjenu uzrokovalo uvođenje mjera na snazi. Navodno nisu postojali dostatni drugi valjani razlozi ili opravdanje za takvu promjenu osim uvođenja mjera na snazi.

prima facie

| (5) | Nadalje, dokazi su upućivali na činjenicu da su korektivni učinci mjera na snazi narušeni u smislu količine i cijene. Dokazi su pokazali da se povećani uvoz iz Indije izvršavao po cijenama koje su niže od neštetne cijene utvrđene u početnom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(5)

Nadalje, dokazi su upućivali na činjenicu da su korektivni učinci mjera na snazi narušeni u smislu količine i cijene. Dokazi su pokazali da se povećani uvoz iz Indije izvršavao po cijenama koje su niže od neštetne cijene utvrđene u početnom ispitnom postupku.

| (6) | Konačno, postoje dokazi da su cijene bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika poslanih iz Indije bile dampinške u odnosu na uobičajenu vrijednost utvrđenu za istovjetni proizvod tijekom početnog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(6)

Konačno, postoje dokazi da su cijene bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika poslanih iz Indije bile dampinške u odnosu na uobičajenu vrijednost utvrđenu za istovjetni proizvod tijekom početnog ispitnog postupka.

| (7) | Nakon što je, izvijestivši države članice, utvrdila da postoje dostatni dokazi prima facie za pokretanje ispitnog postupka u skladu s člankom 13. osnovne uredbe, Europska komisija („Komisija”) pokrenula je ispitni postupak Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/272 (3) („Uredba o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(7)

Nakon što je, izvijestivši države članice, utvrdila da postoje dostatni dokazi prima facie za pokretanje ispitnog postupka u skladu s člankom 13. osnovne uredbe, Europska komisija („Komisija”) pokrenula je ispitni postupak Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/272 (3) („Uredba o pokretanju postupka”).

prima facie

3

| (8) | Nadalje, u skladu s člankom 13. stavkom 3. i člankom 14. stavkom 5. osnovne uredbe, Uredbom o pokretanju postupka carinskim tijelima u Uniji naloženo je da evidentiraju uvoz bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika poslanih iz Indije. |
| --- | --- |

(8)

Nadalje, u skladu s člankom 13. stavkom 3. i člankom 14. stavkom 5. osnovne uredbe, Uredbom o pokretanju postupka carinskim tijelima u Uniji naloženo je da evidentiraju uvoz bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika poslanih iz Indije.

1.3.   Ispitni postupak

Ispitni postupak

| (9) | Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila tijela NRK-a i Indije, proizvođače izvoznike i trgovce u tim državama, uvoznike iz Unije za koje se zna da se postupak na njih odnosi i industriju Unije. Upitnici su poslani proizvođačima/izvoznicima u NRK-u i Indiji koji su poznati Komisiji ili koji su se javili u roku utvrđenom u uvodnoj izjavi 15. Uredbe o pokretanju postupka. Upitnici su poslani i uvoznicima u Uniji. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila tijela NRK-a i Indije, proizvođače izvoznike i trgovce u tim državama, uvoznike iz Unije za koje se zna da se postupak na njih odnosi i industriju Unije. Upitnici su poslani proizvođačima/izvoznicima u NRK-u i Indiji koji su poznati Komisiji ili koji su se javili u roku utvrđenom u uvodnoj izjavi 15. Uredbe o pokretanju postupka. Upitnici su poslani i uvoznicima u Uniji.

| (10) | Zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti saslušanje u roku utvrđenom Uredbom o pokretanju postupka. Održano je nekoliko saslušanja s podnositeljem zahtjeva, uključujući jedno saslušanje pred službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(10)

Zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti saslušanje u roku utvrđenom Uredbom o pokretanju postupka. Održano je nekoliko saslušanja s podnositeljem zahtjeva, uključujući jedno saslušanje pred službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

| (11) | Javilo se 29 društava iz Indije, jedno društvo iz NRK-a, devet nepovezanih uvoznika, dva povezana uvoznika, jedan posrednik i pet proizvođača iz industrije Unije. |
| --- | --- |

(11)

Javilo se 29 društava iz Indije, jedno društvo iz NRK-a, devet nepovezanih uvoznika, dva povezana uvoznika, jedan posrednik i pet proizvođača iz industrije Unije.

| (12) | Odgovore na upitnik poslalo je 21 indijsko društvo te zatražilo izuzeće od mogućeg produljenja mjera u skladu s člankom 13. stavkom 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Odgovore na upitnik poslalo je 21 indijsko društvo te zatražilo izuzeće od mogućeg produljenja mjera u skladu s člankom 13. stavkom 4. osnovne uredbe.

| (13) | Komisija je svaki zahtjev za izuzeće ispitala pojedinačno. Obavljene su provjere u prostorima 14 društava koja su ili značajni izvoznici u Uniju ili koja na temelju početne analize njihova odgovora ispunjavaju uvjete prihvatljivosti za potencijalno izuzeće na temelju članka 13. stavka 2. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je svaki zahtjev za izuzeće ispitala pojedinačno. Obavljene su provjere u prostorima 14 društava koja su ili značajni izvoznici u Uniju ili koja na temelju početne analize njihova odgovora ispunjavaju uvjete prihvatljivosti za potencijalno izuzeće na temelju članka 13. stavka 2. osnovne uredbe.

| (14) | Odgovore na upitnik dostavila su četiri nepovezana uvoznika iz Unije i jedan kineski proizvođač izvoznik koji nije povezan ni s jednim indijskim proizvođačem. |
| --- | --- |

(14)

Odgovore na upitnik dostavila su četiri nepovezana uvoznika iz Unije i jedan kineski proizvođač izvoznik koji nije povezan ni s jednim indijskim proizvođačem.

| (15) | Provjere su obavljene u prostorima sljedećih društava u Indiji:






  — | Arvind Pipes & Fittings Industries Private Limited; |
| --- | --- | --- |

(15)

Provjere su obavljene u prostorima sljedećih društava u Indiji:

—

Arvind Pipes & Fittings Industries Private Limited;

| — | ASR Mettech Private Limited; |
| --- | --- |

—

ASR Mettech Private Limited;

| — | Chandan Steel Limited; |
| --- | --- |

—

Chandan Steel Limited;

| — | Heavy Metal and Tubes Limited; |
| --- | --- |

—

Heavy Metal and Tubes Limited;

| — | Krystal Steel Manufacturing Private Limited; |
| --- | --- |

—

Krystal Steel Manufacturing Private Limited;

| — | Maxim Tubes Company Private Limited; |
| --- | --- |

—

Maxim Tubes Company Private Limited;

| — | MBM Tubes Private Limited; |
| --- | --- |

—

MBM Tubes Private Limited;

| — | Patels Airflow Limited; |
| --- | --- |

—

Patels Airflow Limited;

| — | Ratnamani Metals & Tubes Limited; |
| --- | --- |

—

Ratnamani Metals & Tubes Limited;

| — | Remi Edelstahl Tubulars Limited; |
| --- | --- |

—

Remi Edelstahl Tubulars Limited;

| — | Sandvik Asia Private Limited; |
| --- | --- |

—

Sandvik Asia Private Limited;

| — | Suraj Limited; |
| --- | --- |

—

Suraj Limited;

| — | Tubacex Prakash India Private Limited; |
| --- | --- |

—

Tubacex Prakash India Private Limited;

| — | Universal Stainless. |
| --- | --- |

—

Universal Stainless.

1.4.   Razdoblje ispitnog postupka

Razdoblje ispitnog postupka

| (16) | Razdobljem ispitnog postupka obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2009. do 30. rujna 2016. („razdoblje ispitnog postupka”). Za razdoblje od 1. listopada 2015. do 30. rujna 2016. („izvještajno razdoblje”) prikupljeni su podrobniji podaci radi ispitivanja mogućeg narušavanja korektivnog učinka mjera na snazi i postojanja dampinga. |
| --- | --- |

(16)

Razdobljem ispitnog postupka obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2009. do 30. rujna 2016. („razdoblje ispitnog postupka”). Za razdoblje od 1. listopada 2015. do 30. rujna 2016. („izvještajno razdoblje”) prikupljeni su podrobniji podaci radi ispitivanja mogućeg narušavanja korektivnog učinka mjera na snazi i postojanja dampinga.

2.   REZULTATI ISPITNOG POSTUPKA

REZULTATI ISPITNOG POSTUPKA

2.1.   Opća razmatranja

Opća razmatranja

| (17) | U skladu s člankom 13. stavkom 1. osnovne uredbe procjena postojanja izbjegavanja mjera izvršena je analizom sljedećega danim redoslijedom:






  — | je li bilo promjene strukture trgovine između trećih zemalja (Indija i NRK) i Unije; |
| --- | --- | --- |

(17)

U skladu s člankom 13. stavkom 1. osnovne uredbe procjena postojanja izbjegavanja mjera izvršena je analizom sljedećega danim redoslijedom:

—

je li bilo promjene strukture trgovine između trećih zemalja (Indija i NRK) i Unije;

| — | proizlazi li takva promjena iz prakse, postupka ili rada za koji ne postoje dostatni valjani uzrok ili ekonomska opravdanost osim uvođenja pristojbe; |
| --- | --- |

—

proizlazi li takva promjena iz prakse, postupka ili rada za koji ne postoje dostatni valjani uzrok ili ekonomska opravdanost osim uvođenja pristojbe;

| — | postoje li dokazi o šteti ili jesu li korektivni učinci pristojbe narušeni u smislu cijene i/ili količine istovjetnog proizvoda i |
| --- | --- |

—

postoje li dokazi o šteti ili jesu li korektivni učinci pristojbe narušeni u smislu cijene i/ili količine istovjetnog proizvoda i

| — | postoje li dokazi o dampingu u odnosu na uobičajene vrijednosti koje su ranije utvrđene za istovjetni proizvod, ako je potrebno u skladu s odredbama članka 2. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

—

postoje li dokazi o dampingu u odnosu na uobičajene vrijednosti koje su ranije utvrđene za istovjetni proizvod, ako je potrebno u skladu s odredbama članka 2. osnovne uredbe.

2.2.   Predmetni proizvod i istovjetni proizvod

Predmetni proizvod i istovjetni proizvod

| (18) | Proizvod na koji se odnosi moguće izbjegavanje mjera jesu određene bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika (osim takvih cijevi s montiranim priborom prikladnih za vođenje plinova ili tekućina za upotrebu u civilnom zrakoplovstvu) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („predmetni proizvod”). Trenutačno su razvrstane u oznake KN ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 i ex 7304 90 00. To je proizvod na koji se primjenjuju mjere koje su trenutačno na snazi. |
| --- | --- |

(18)

Proizvod na koji se odnosi moguće izbjegavanje mjera jesu određene bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika (osim takvih cijevi s montiranim priborom prikladnih za vođenje plinova ili tekućina za upotrebu u civilnom zrakoplovstvu) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („predmetni proizvod”). Trenutačno su razvrstane u oznake KN ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 i ex 7304 90 00. To je proizvod na koji se primjenjuju mjere koje su trenutačno na snazi.

| (19) | Proizvod iz ispitnog postupka istovjetan je „predmetnom proizvodu” iz prethodne uvodne izjave, ali se šalje iz Indije, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Indije ili ne, i trenutačno je razvrstan u iste oznake KN kao predmetni proizvod. |
| --- | --- |

(19)

Proizvod iz ispitnog postupka istovjetan je „predmetnom proizvodu” iz prethodne uvodne izjave, ali se šalje iz Indije, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Indije ili ne, i trenutačno je razvrstan u iste oznake KN kao predmetni proizvod.

| (20) | Ispitnim postupkom pokazalo se da bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika izvezene u Uniju iz NRK-a i bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika poslane iz Indije u Uniju imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva te iste namjene te ih je stoga potrebno smatrati istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Ispitnim postupkom pokazalo se da bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika izvezene u Uniju iz NRK-a i bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika poslane iz Indije u Uniju imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva te iste namjene te ih je stoga potrebno smatrati istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

2.3.   Razina suradnje

Razina suradnje

| (21) | Indijski proizvođači izvoznici pokazali su vrlo visoku razinu suradnje. U izvještajnom razdoblju 21 proizvođač koji surađuje činio je 92 % ukupnog uvoza bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika iz Indije u Uniju. |
| --- | --- |

(21)

Indijski proizvođači izvoznici pokazali su vrlo visoku razinu suradnje. U izvještajnom razdoblju 21 proizvođač koji surađuje činio je 92 % ukupnog uvoza bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika iz Indije u Uniju.

| (22) | Četrnaest društava kod kojih je obavljena provjera činilo je 91 % ukupnog izvoza društava koja surađuju i 84 % ukupnog uvoza bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika iz Indije u Uniju. |
| --- | --- |

(22)

Četrnaest društava kod kojih je obavljena provjera činilo je 91 % ukupnog izvoza društava koja surađuju i 84 % ukupnog uvoza bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika iz Indije u Uniju.

| (23) | Članak 18. stavak 1. osnovne uredbe primijenjen je na jednog proizvođača izvoznika koji surađuje iz Indije jer nije dostavio potrebne informacije za smislenu procjenu aktivnosti njegovih povezanih društava. Stoga su korištene najpouzdanije dostupne činjenice za dopunu podacima koje je to društvo dostavilo tako da je Komisija imala pouzdane podatke potrebne za procjenu njegova uvoza i izvoza u Uniju. |
| --- | --- |

(23)

Članak 18. stavak 1. osnovne uredbe primijenjen je na jednog proizvođača izvoznika koji surađuje iz Indije jer nije dostavio potrebne informacije za smislenu procjenu aktivnosti njegovih povezanih društava. Stoga su korištene najpouzdanije dostupne činjenice za dopunu podacima koje je to društvo dostavilo tako da je Komisija imala pouzdane podatke potrebne za procjenu njegova uvoza i izvoza u Uniju.

| (24) | Proizvođači/izvoznici iz NRK-a pokazali su nisku razinu suradnje, odnosno samo je jedan proizvođač izvoznik dostavio odgovor na upitnik. Stoga su se nalazi o izvozu bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika iz NRK-a u Uniju i iz NRK-a u Indiju morali izvesti na temelju podataka Eurostata i kineskih trgovinskih statističkih podataka. |
| --- | --- |

(24)

Proizvođači/izvoznici iz NRK-a pokazali su nisku razinu suradnje, odnosno samo je jedan proizvođač izvoznik dostavio odgovor na upitnik. Stoga su se nalazi o izvozu bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika iz NRK-a u Uniju i iz NRK-a u Indiju morali izvesti na temelju podataka Eurostata i kineskih trgovinskih statističkih podataka.

2.4.   Vrsta navodne prakse, postupka ili rada kojima se izbjegavaju mjere

Vrsta navodne prakse, postupka ili rada kojima se izbjegavaju mjere

| (25) | Navodna praksa izbjegavanja mjera kako je opisana u zahtjevu odnosi se na proizvodni postupak. Bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika proizvode se u dvije glavne faze: oblikovanje u toplom i oblikovanje u hladnom stanju. |
| --- | --- |

(25)

Navodna praksa izbjegavanja mjera kako je opisana u zahtjevu odnosi se na proizvodni postupak. Bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika proizvode se u dvije glavne faze: oblikovanje u toplom i oblikovanje u hladnom stanju.

| (26) | Prva faza, oblikovanje u toplom stanju, provodi se na dva uobičajena načina: postupkom ekstruzije u toplom stanju ili postupkom bušenja u toplom stanju. |
| --- | --- |

(26)

Prva faza, oblikovanje u toplom stanju, provodi se na dva uobičajena načina: postupkom ekstruzije u toplom stanju ili postupkom bušenja u toplom stanju.

| (27) | Toplo oblikovana cijev koja se na taj način dobiva jest poluproizvod, koji zahtijeva daljnju obradu prije krajnje uporabe, osim ponekih toplo oblikovanih cijevi proizvedenih postupkom vruće ekstruzije. |
| --- | --- |

(27)

Toplo oblikovana cijev koja se na taj način dobiva jest poluproizvod, koji zahtijeva daljnju obradu prije krajnje uporabe, osim ponekih toplo oblikovanih cijevi proizvedenih postupkom vruće ekstruzije.

| (28) | Podnositelj zahtjeva tvrdio je da su bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika koje su se izvozile iz NRK-a u Indiju već bile hladno oblikovane cijevi. Ta je tvrdnja potkrijepljena kineskim statističkim podacima o izvozu i pretpostavkom da proizvođači u NRK-u primjenjuju postupak bušenja u toplom stanju nakon kojeg se cijevi moraju odmah i obavezno hladno obraditi. |
| --- | --- |

(28)

Podnositelj zahtjeva tvrdio je da su bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika koje su se izvozile iz NRK-a u Indiju već bile hladno oblikovane cijevi. Ta je tvrdnja potkrijepljena kineskim statističkim podacima o izvozu i pretpostavkom da proizvođači u NRK-u primjenjuju postupak bušenja u toplom stanju nakon kojeg se cijevi moraju odmah i obavezno hladno obraditi.

| (29) | I dok su kineski statistički podaci o izvozu zaista pokazali da su gotovo sve izvezene bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika deklarirane kao hladno oblikovane, pri uvozu u Indiju samo ih je 2 % deklarirano kao hladno oblikovane. |
| --- | --- |

(29)

I dok su kineski statistički podaci o izvozu zaista pokazali da su gotovo sve izvezene bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika deklarirane kao hladno oblikovane, pri uvozu u Indiju samo ih je 2 % deklarirano kao hladno oblikovane.

| (30) | Odstupanje se može objasniti sustavom povrata PDV-a koji primjenjuje NRK, prema kojemu se na hladno oblikovane bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika primjenjuje povrat PDV-a od 13 % u usporedbi s povratom od 9 % za toplo oblikovane cijevi. |
| --- | --- |

(30)

Odstupanje se može objasniti sustavom povrata PDV-a koji primjenjuje NRK, prema kojemu se na hladno oblikovane bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika primjenjuje povrat PDV-a od 13 % u usporedbi s povratom od 9 % za toplo oblikovane cijevi.

| (31) | Provjerama je potvrđeno da su indijski proizvođači kupovali gotovo isključivo toplo oblikovane cijevi te su hladno oblikovanje obavljali u Indiji. |
| --- | --- |

(31)

Provjerama je potvrđeno da su indijski proizvođači kupovali gotovo isključivo toplo oblikovane cijevi te su hladno oblikovanje obavljali u Indiji.

| (32) | Ispitnim postupkom potvrđeno je isto tako da se toplo oblikovane cijevi mogu lako prevoziti prije podvrgavanja hladnom oblikovanju. |
| --- | --- |

(32)

Ispitnim postupkom potvrđeno je isto tako da se toplo oblikovane cijevi mogu lako prevoziti prije podvrgavanja hladnom oblikovanju.

| (33) | Nadalje, ispitnim postupkom dokazano je da se hladnim oblikovanjem provedenim u Indiji proizvod znatno izmijeni te se nepovratno mijenjaju njegova ključna svojstva. Tijekom postupka mijenjaju se dimenzije te fizička, mehanička i metalurška svojstva proizvoda. |
| --- | --- |

(33)

Nadalje, ispitnim postupkom dokazano je da se hladnim oblikovanjem provedenim u Indiji proizvod znatno izmijeni te se nepovratno mijenjaju njegova ključna svojstva. Tijekom postupka mijenjaju se dimenzije te fizička, mehanička i metalurška svojstva proizvoda.

2.5.   Promjena strukture trgovine

Promjena strukture trgovine

| (34) | U tablici 1. prikazan je razvoj uvoza bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika iz NRK-a i Indije u Uniju i razvoj indijskog uvoza iz NRK-a u razdoblju ispitnog postupka:

  Tablica 1.


  Uvoz bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika u razdoblju ispitnog postupka (u metričkim tonama) | Kalendarska godina |
| --- | --- | --- |
| 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | Izvještajno razdoblje |
| Uvoz u Uniju iz NRK-a | 17 094 | 20 841 | 15 279 | 4 181 | 2 437 | 1 804 | 1 951 | 2 317 |
| Uvoz u Uniju iz Indije | 5 173 | 6 401 | 7 601 | 11 572 | 13 531 | 17 230 | 18 911 | 19 845 |
| Izvoz iz Kine u Indiju | 23 555 | 35 454 | 37 824 | 41 505 | 40 146 | 49 039 | 43 364 | 44 129 |
| Izvor: Eurostat (COMEXT), kineski trgovinski statistički podaci |

(34)

U tablici 1. prikazan je razvoj uvoza bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika iz NRK-a i Indije u Uniju i razvoj indijskog uvoza iz NRK-a u razdoblju ispitnog postupka:

Tablica 1.

Tablica 1.

Uvoz bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika u razdoblju ispitnog postupka (u metričkim tonama)

Uvoz bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika u razdoblju ispitnog postupka (u metričkim tonama)

Kalendarska godina

2009.

2010.

2011.

2012.

2013.

2014.

2015.

Izvještajno razdoblje

Uvoz u Uniju iz NRK-a

17 094

20 841

15 279

4 181

2 437

1 804

1 951

2 317

Uvoz u Uniju iz Indije

5 173

6 401

7 601

11 572

13 531

17 230

18 911

19 845

Izvoz iz Kine u Indiju

23 555

35 454

37 824

41 505

40 146

49 039

43 364

44 129

Izvor: Eurostat (COMEXT), kineski trgovinski statistički podaci

Izvor:

| (35) | Uvoz predmetnog proizvoda iz NRK-a u Uniju znatno se smanjio tijekom razdoblja ispitnog postupka te se vidjeti naglo smanjenje nakon što su 2011. uvedene mjere na snazi. |
| --- | --- |

(35)

Uvoz predmetnog proizvoda iz NRK-a u Uniju znatno se smanjio tijekom razdoblja ispitnog postupka te se vidjeti naglo smanjenje nakon što su 2011. uvedene mjere na snazi.

| (36) | To smanjenje uvoza iz NRK-a nakon uvođenja mjera kontinuirano je apsorbirano povećanjem uvoza iz Indije u narednim godinama. |
| --- | --- |

(36)

To smanjenje uvoza iz NRK-a nakon uvođenja mjera kontinuirano je apsorbirano povećanjem uvoza iz Indije u narednim godinama.

| (37) | Te promjene trgovinskih tokova čine promjenu strukture trgovine između prethodno navedenih zemalja i Unije. Uvoz u Indiju iz NRK-a povećavao se stabilnim tempom tijekom razdoblja ispitnog postupka, a glavnina povećanja bila je vidljiva već prije uvođenja mjera. |
| --- | --- |

(37)

Te promjene trgovinskih tokova čine promjenu strukture trgovine između prethodno navedenih zemalja i Unije. Uvoz u Indiju iz NRK-a povećavao se stabilnim tempom tijekom razdoblja ispitnog postupka, a glavnina povećanja bila je vidljiva već prije uvođenja mjera.

| (38) | Prethodni podaci pokazuju da je nakon pokretanja početnog ispitnog postupka 2010. i uvođenja mjera na snazi u prosincu 2011. uvoz predmetnog proizvoda iz NRK-a u Uniju bio u velikoj mjeri zamijenjen uvozom bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika iz Indije. |
| --- | --- |

(38)

Prethodni podaci pokazuju da je nakon pokretanja početnog ispitnog postupka 2010. i uvođenja mjera na snazi u prosincu 2011. uvoz predmetnog proizvoda iz NRK-a u Uniju bio u velikoj mjeri zamijenjen uvozom bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika iz Indije.

2.6.   Nedostatan valjani uzrok ili ekonomska opravdanost osim uvođenja antidampinške pristojbe

Nedostatan valjani uzrok ili ekonomska opravdanost osim uvođenja antidampinške pristojbe

| (39) | Komisija je ispitala proizlazi li navedena promjena strukture trgovine iz prakse, postupka ili rada za koji osim uvođenja pristojbe nema dostatnog valjanog uzroka ili ekonomske opravdanosti kako se tvrdi. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je ispitala proizlazi li navedena promjena strukture trgovine iz prakse, postupka ili rada za koji osim uvođenja pristojbe nema dostatnog valjanog uzroka ili ekonomske opravdanosti kako se tvrdi.

2.6.1.   Analiza uvoza iz NRK-a u Indiju

Analiza uvoza iz NRK-a u Indiju

| (40) | U sljedećoj tablici prikazan je uvoz iz NRK-a indijskih društava koja surađuju u usporedbi s njihovom ukupnom prodajom i izvozom u Uniju. Komisija napominje da se ti podaci odnose na društva koja čine veliku većinu izvoza bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika iz Indije u Uniju kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 21. |
| --- | --- |

(40)

U sljedećoj tablici prikazan je uvoz iz NRK-a indijskih društava koja surađuju u usporedbi s njihovom ukupnom prodajom i izvozom u Uniju. Komisija napominje da se ti podaci odnose na društva koja čine veliku većinu izvoza bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika iz Indije u Uniju kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 21.

| (41) | Stoga je Komisija smatrala da su ti podaci dovoljno reprezentativni za relevantnu indijsku industriju u pogledu izvoza u Uniju.

  Tablica 2.


  Uvoz u Indiju iz NRK-a (društva koja surađuju) naspram ukupnoj indijskoj prodaji (u metričkim tonama) | Indijska financijska godina |
| --- | --- | --- |
| 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | Izvještajno razdoblje |
| Ukupna indijska prodaja (A) | 19 367 | 27 431 | 32 684 | 32 547 | 36 881 | 42 217 | 36 245 | 39 061 |
| Uvoz u Indiju iz NRK-a (B) | 7 852 | 15 146 | 14 284 | 17 465 | 18 246 | 21 914 | 17 313 | 19 640 |
| Omjer uvoz u Indiju iz NRK-a/ukupna indijska prodaja (C = B/A) | 41 % | 55 % | 44 % | 54 % | 49 % | 52 % | 48 % | 50 % |
| Izvoz iz Indije u Uniju (D) | 4 252 | 6 631 | 9 697 | 12 759 | 14 715 | 19 090 | 16 825 | 18 581 |
| Izvor: Odgovori društava koja surađuju na upitnik |

(41)

Stoga je Komisija smatrala da su ti podaci dovoljno reprezentativni za relevantnu indijsku industriju u pogledu izvoza u Uniju.

Tablica 2.

Tablica 2.

Uvoz u Indiju iz NRK-a (društva koja surađuju) naspram ukupnoj indijskoj prodaji (u metričkim tonama)

Uvoz u Indiju iz NRK-a (društva koja surađuju) naspram ukupnoj indijskoj prodaji (u metričkim tonama)

Indijska financijska godina

2009.

2010.

2011.

2012.

2013.

2014.

2015.

Izvještajno razdoblje

Ukupna indijska prodaja (A)

19 367

27 431

32 684

32 547

36 881

42 217

36 245

39 061

Uvoz u Indiju iz NRK-a (B)

7 852

15 146

14 284

17 465

18 246

21 914

17 313

19 640

Omjer uvoz u Indiju iz NRK-a/ukupna indijska prodaja (C = B/A)

41 %

55 %

44 %

54 %

49 %

52 %

48 %

50 %

Izvoz iz Indije u Uniju (D)

4 252

6 631

9 697

12 759

14 715

19 090

16 825

18 581

Izvor: Odgovori društava koja surađuju na upitnik

Izvor:

| (42) | Povećanje uvoza u Indiju iz NRK-a bilo je znatno niže od povećanja uvoza iz Indije u Uniju. Između godine pokretanja početnog ispitnog postupka 2010. i izvještajnog razdoblja indijski proizvođači izvoznici koji surađuju povećali su svoj uvoz iz NRK-a sa 15,1 na 19,6 tisuća tona (+ 29 %), a svoj izvoz u Uniju sa 6,6 na 18,6 tisuća tona (+ 180 %). |
| --- | --- |

(42)

Povećanje uvoza u Indiju iz NRK-a bilo je znatno niže od povećanja uvoza iz Indije u Uniju. Između godine pokretanja početnog ispitnog postupka 2010. i izvještajnog razdoblja indijski proizvođači izvoznici koji surađuju povećali su svoj uvoz iz NRK-a sa 15,1 na 19,6 tisuća tona (+ 29 %), a svoj izvoz u Uniju sa 6,6 na 18,6 tisuća tona (+ 180 %).

| (43) | Ispitnim postupkom pokazalo se da je razvoj uvoza iz NRK-a bio više povezan s razvojem ukupne prodaje nego s razvojem izvoza iz Indije u Uniju. |
| --- | --- |

(43)

Ispitnim postupkom pokazalo se da je razvoj uvoza iz NRK-a bio više povezan s razvojem ukupne prodaje nego s razvojem izvoza iz Indije u Uniju.

| (44) | Kada izvoz iz Indije u Uniju postane glavni pokretač prodaje, logično je da se podudara s povećanjem uvoza iz Kine. Međutim isto bi se dogodilo da se prodaja ostvarivala na domaćem ili nekom drugom izvoznom tržištu. |
| --- | --- |

(44)

Kada izvoz iz Indije u Uniju postane glavni pokretač prodaje, logično je da se podudara s povećanjem uvoza iz Kine. Međutim isto bi se dogodilo da se prodaja ostvarivala na domaćem ili nekom drugom izvoznom tržištu.

| (45) | Unatoč činjenici da se udio izvoza u Uniju u ukupnoj prodaji povećao sa 25 % u razdoblju 2009. – 2010. na 51 % u izvještajnom razdoblju, udio uvoza iz Kine u ukupnoj prodaji Indije od približno 50 % nije se promijenio. |
| --- | --- |

(45)

Unatoč činjenici da se udio izvoza u Uniju u ukupnoj prodaji povećao sa 25 % u razdoblju 2009. – 2010. na 51 % u izvještajnom razdoblju, udio uvoza iz Kine u ukupnoj prodaji Indije od približno 50 % nije se promijenio.

| (46) | To jasno pokazuje da su indijski proizvođači stalno koristili kombinaciju ulaznog materijala iz NRK-a i iz drugih izvora te da uvođenje početnih pristojbi na to nije znatno utjecalo. |
| --- | --- |

(46)

To jasno pokazuje da su indijski proizvođači stalno koristili kombinaciju ulaznog materijala iz NRK-a i iz drugih izvora te da uvođenje početnih pristojbi na to nije znatno utjecalo.

2.6.2.   Analiza poslovnog modela

Analiza poslovnog modela

| (47) | Poslovni model društava koja čine veliku većinu izvoza u Uniju nije se promijenio od uvođenja pristojbi. S predmetnom praksom započela su prije pokretanja početnog ispitnog postupka protiv NRK-a u rujnu 2010. |
| --- | --- |

(47)

Poslovni model društava koja čine veliku većinu izvoza u Uniju nije se promijenio od uvođenja pristojbi. S predmetnom praksom započela su prije pokretanja početnog ispitnog postupka protiv NRK-a u rujnu 2010.

| (48) | Tijekom razdoblja ispitnog postupka postojala je dostatna ekonomska opravdanost za tu praksu što dokazuje činjenica da su ta društva bila profitabilna prije pokretanja početnog ispitnog postupka i ostala profitabilna do izvještajnog razdoblja i tijekom istog. |
| --- | --- |

(48)

Tijekom razdoblja ispitnog postupka postojala je dostatna ekonomska opravdanost za tu praksu što dokazuje činjenica da su ta društva bila profitabilna prije pokretanja početnog ispitnog postupka i ostala profitabilna do izvještajnog razdoblja i tijekom istog.

| (49) | Važno je naglasiti da proizvodnja hladno oblikovanih cijevi zahtijeva znatna ulaganja u dugotrajnu imovinu koja se amortizira tijekom nekoliko godina. Većina društava već je bila opremljena potrebnom dugotrajnom imovinom prije pokretanja početnog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(49)

Važno je naglasiti da proizvodnja hladno oblikovanih cijevi zahtijeva znatna ulaganja u dugotrajnu imovinu koja se amortizira tijekom nekoliko godina. Većina društava već je bila opremljena potrebnom dugotrajnom imovinom prije pokretanja početnog ispitnog postupka.

2.6.3.   Učinak mjera koje su na snazi za izvoz iz Kine na izvoz iz Indije u Uniju

Učinak mjera koje su na snazi za izvoz iz Kine na izvoz iz Indije u Uniju

| (50) | Prosječna cijena indijskih bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika uvezenih u Uniju prije pokretanja početnog ispitnog postupka bila je 10 % niža od cijene bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika uvezenih iz NRK-a. Nakon uvođenja pristojbe nakon početnog ispitnog postupka uvoz iz Indije i dalje je bio najjeftiniji izvor uvoza na tržište Unije. Komisija napominje da se zbog potencijalno drugačije strukture asortimana proizvoda prosječne cijene ne mogu izravno usporediti. Međutim dobar su pokazatelj razine cijena. |
| --- | --- |

(50)

Prosječna cijena indijskih bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika uvezenih u Uniju prije pokretanja početnog ispitnog postupka bila je 10 % niža od cijene bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika uvezenih iz NRK-a. Nakon uvođenja pristojbe nakon početnog ispitnog postupka uvoz iz Indije i dalje je bio najjeftiniji izvor uvoza na tržište Unije. Komisija napominje da se zbog potencijalno drugačije strukture asortimana proizvoda prosječne cijene ne mogu izravno usporediti. Međutim dobar su pokazatelj razine cijena.

| (51) | Nakon uvođenja mjera i znatnog povećanja cijena uvoza iz Kine, potražnja Unije prirodno je stvorila priliku za druge zemlje izvoznice, koju su dobro iskoristili indijski proizvodi po konkurentnim cijenama. |
| --- | --- |

(51)

Nakon uvođenja mjera i znatnog povećanja cijena uvoza iz Kine, potražnja Unije prirodno je stvorila priliku za druge zemlje izvoznice, koju su dobro iskoristili indijski proizvodi po konkurentnim cijenama.

| (52) | Iako se udio izvoza u Uniju povećao tijekom razdoblja ispitnog postupka, tržište Unije već je i prije pokretanja početnog ispitnog postupka bilo važno izvozno odredište za indijske proizvođače. |
| --- | --- |

(52)

Iako se udio izvoza u Uniju povećao tijekom razdoblja ispitnog postupka, tržište Unije već je i prije pokretanja početnog ispitnog postupka bilo važno izvozno odredište za indijske proizvođače.

| (53) | Stoga je zaključeno da osim uvođenja pristojbi na uvoz bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz NRK-a postoje drugi opravdani gospodarski razlozi za promjenu strukture trgovine iz prethodnog poglavlja 2.3.3. |
| --- | --- |

(53)

Stoga je zaključeno da osim uvođenja pristojbi na uvoz bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz NRK-a postoje drugi opravdani gospodarski razlozi za promjenu strukture trgovine iz prethodnog poglavlja 2.3.3.

3.   OBJAVA

OBJAVA

| (54) | Sve zainteresirane strane obaviještene su o ključnim činjenicama i razmatranjima koja su dovela do prethodno navedenih zaključaka te su pozvane da se očituju. Podnositelj zahtjeva podnio je dodatne informacije u svojem očitovanju na konačnu objavu. |
| --- | --- |

(54)

Sve zainteresirane strane obaviještene su o ključnim činjenicama i razmatranjima koja su dovela do prethodno navedenih zaključaka te su pozvane da se očituju. Podnositelj zahtjeva podnio je dodatne informacije u svojem očitovanju na konačnu objavu.

| (55) | Podnositelj zahtjeva doveo je u pitanje odluku Komisije da ne provjerava jedinog kineskog proizvođača koji surađuje. Komisija nije provjerila podatke koje je dostavio kineski proizvođač koji surađuje jer je njegov izvoz u Indiju činio zanemariv udio kineskog izvoza u Indiju i ne bi donio dodatnu vrijednost ispitnom postupku. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(55)

Podnositelj zahtjeva doveo je u pitanje odluku Komisije da ne provjerava jedinog kineskog proizvođača koji surađuje. Komisija nije provjerila podatke koje je dostavio kineski proizvođač koji surađuje jer je njegov izvoz u Indiju činio zanemariv udio kineskog izvoza u Indiju i ne bi donio dodatnu vrijednost ispitnom postupku. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (56) | Podnositelj zahtjeva tvrdio je da je Komisija odbacila činjenicu da se većina kineskog izvoza u SAD deklarira kao hladno oblikovanje. Komisija je potvrdila da kineski izvoz u SAD nije bio obuhvaćen ispitnim postupkom te navela da kineski izvoz u SAD ne smatra relevantnim za predmetni slučaj. Komisija je stoga tu tvrdnju odbacila. |
| --- | --- |

(56)

Podnositelj zahtjeva tvrdio je da je Komisija odbacila činjenicu da se većina kineskog izvoza u SAD deklarira kao hladno oblikovanje. Komisija je potvrdila da kineski izvoz u SAD nije bio obuhvaćen ispitnim postupkom te navela da kineski izvoz u SAD ne smatra relevantnim za predmetni slučaj. Komisija je stoga tu tvrdnju odbacila.

| (57) | Nadalje, podnositelj zahtjeva tvrdio je da se s proizvodnom opremom koju koriste neki indijski proizvođači proizvod iz ispitnog postupka može proizvoditi samo iz početno hladno oblikovanih cijevi. Provjerom proizvodnih postrojenja indijskih proizvođača izvoznika dokazano je da mogu proizvesti bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika koje su izvozili u Uniju iz toplo oblikovanih cijevi. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(57)

Nadalje, podnositelj zahtjeva tvrdio je da se s proizvodnom opremom koju koriste neki indijski proizvođači proizvod iz ispitnog postupka može proizvoditi samo iz početno hladno oblikovanih cijevi. Provjerom proizvodnih postrojenja indijskih proizvođača izvoznika dokazano je da mogu proizvesti bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika koje su izvozili u Uniju iz toplo oblikovanih cijevi. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (58) | Podnositelj zahtjeva također je doveo u pitanje zaključak Komisije o nepromijenjenom poslovnom modelu proizvođača izvoznika koji čine veliku većinu izvoza u Uniju. Komisija je tu tvrdnju odbacila jer su sva provjeravana društva koja su izvozila u Uniju u izvještajnom razdoblju (osim jednog proizvođača koji je prodao neznatne količine Uniji) započela s predmetnom praksom, odnosno uvozom toplo oblikovanih cijevi iz NRK-a te proizvodnjom i prodajom bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika za domaće tržište i za izvoz, prije pokretanja početnog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(58)

Podnositelj zahtjeva također je doveo u pitanje zaključak Komisije o nepromijenjenom poslovnom modelu proizvođača izvoznika koji čine veliku većinu izvoza u Uniju. Komisija je tu tvrdnju odbacila jer su sva provjeravana društva koja su izvozila u Uniju u izvještajnom razdoblju (osim jednog proizvođača koji je prodao neznatne količine Uniji) započela s predmetnom praksom, odnosno uvozom toplo oblikovanih cijevi iz NRK-a te proizvodnjom i prodajom bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika za domaće tržište i za izvoz, prije pokretanja početnog ispitnog postupka.

| (59) | Podnositelj zahtjeva naveo je i da je Komisija svoje nalaze temeljila na klasifikaciji uvoza iz NRK-a u Indiju iz indijskih podataka o uvozu umjesto da je razmotrila klasifikaciju navedenu u kineskim statističkim podacima o izvozu. Kako je prethodno navedeno, kineski statistički podaci pokazuju izvoz hladno oblikovanih cijevi, dok indijski statistički podaci pokazuju uvoz toplo oblikovanih cijevi. Nadalje, podnositelj zahtjeva tvrdio je da je Komisija, ako je svoje zaključke temeljila na indijskim statističkim podacima o uvozu, trebala utvrditi izbjegavanje mjera na snazi jer je 45 % istovjetnih proizvoda uvezenih iz NRK-a u Indiju u 2015. deklarirano kao cjevovodi. Prema podnositelju zahtjeva nikakva obrada koja se mogla provesti u Indiji ne bi promijenila kinesko podrijetlo tih cijevi. Naposljetku, podnositelj zahtjeva naveo je da nije bilo daljnjeg istraživanja niti je donesen zaključak o točnosti indijskih statističkih podataka o uvozu. |
| --- | --- |

(59)

Podnositelj zahtjeva naveo je i da je Komisija svoje nalaze temeljila na klasifikaciji uvoza iz NRK-a u Indiju iz indijskih podataka o uvozu umjesto da je razmotrila klasifikaciju navedenu u kineskim statističkim podacima o izvozu. Kako je prethodno navedeno, kineski statistički podaci pokazuju izvoz hladno oblikovanih cijevi, dok indijski statistički podaci pokazuju uvoz toplo oblikovanih cijevi. Nadalje, podnositelj zahtjeva tvrdio je da je Komisija, ako je svoje zaključke temeljila na indijskim statističkim podacima o uvozu, trebala utvrditi izbjegavanje mjera na snazi jer je 45 % istovjetnih proizvoda uvezenih iz NRK-a u Indiju u 2015. deklarirano kao cjevovodi. Prema podnositelju zahtjeva nikakva obrada koja se mogla provesti u Indiji ne bi promijenila kinesko podrijetlo tih cijevi. Naposljetku, podnositelj zahtjeva naveo je da nije bilo daljnjeg istraživanja niti je donesen zaključak o točnosti indijskih statističkih podataka o uvozu.

| (60) | Zbog proturječnih podataka u kineskim statističkim podacima o izvozu i indijskim statističkim podacima o uvozu, Komisija svoje nalaze nije temeljila na tim statističkim podacima. Zapravo, s obzirom na vrlo veliku razinu suradnje, zaključci Komisije temeljili su se na provjerenim podacima koje su dostavili indijski proizvođači koji surađuju. Ispitni postupak bio je usmjeren na stvarne podatke o društvima, koji potvrđuju prirodu polugotovih proizvoda koji ulaze u indijske tvornice, stupanj njihove obrade u tim tvornicama i ekonomsku opravdanost takve aktivnosti. |
| --- | --- |

(60)

Zbog proturječnih podataka u kineskim statističkim podacima o izvozu i indijskim statističkim podacima o uvozu, Komisija svoje nalaze nije temeljila na tim statističkim podacima. Zapravo, s obzirom na vrlo veliku razinu suradnje, zaključci Komisije temeljili su se na provjerenim podacima koje su dostavili indijski proizvođači koji surađuju. Ispitni postupak bio je usmjeren na stvarne podatke o društvima, koji potvrđuju prirodu polugotovih proizvoda koji ulaze u indijske tvornice, stupanj njihove obrade u tim tvornicama i ekonomsku opravdanost takve aktivnosti.

| (61) | Kad je riječ o carinskom zakonodavstvu u pogledu pravila o podrijetlu, Komisija je napomenula da se u ispitnom postupku za sprječavanje izbjegavanja mjera ono uzima u obzir, ali se ne oslanja isključivo na carinsko zakonodavstvo pri utvrđivanju toga je li došlo do izbjegavanja mjera na snazi ili ne. Nadalje, podnositelj zahtjeva poziva se samo na uvoz cjevovoda iz NRK-a u Indiju. Obujam izvoza cjevovoda iz Indije u Uniju zaista je gotovo 90 % manji od uvoza cjevovoda iz NRK-a u Indiju kako ga navodi podnositelj zahtjeva. Međutim ispitnim postupkom nisu pronađeni nikakvi dokazi da su se tim ograničenim izvozom cjevovoda iz Indije u Uniju izbjegavale mjere u smislu članka 13. stavka 1. osnovne uredbe. Stoga su te tvrdnje odbačene. |
| --- | --- |

(61)

Kad je riječ o carinskom zakonodavstvu u pogledu pravila o podrijetlu, Komisija je napomenula da se u ispitnom postupku za sprječavanje izbjegavanja mjera ono uzima u obzir, ali se ne oslanja isključivo na carinsko zakonodavstvo pri utvrđivanju toga je li došlo do izbjegavanja mjera na snazi ili ne. Nadalje, podnositelj zahtjeva poziva se samo na uvoz cjevovoda iz NRK-a u Indiju. Obujam izvoza cjevovoda iz Indije u Uniju zaista je gotovo 90 % manji od uvoza cjevovoda iz NRK-a u Indiju kako ga navodi podnositelj zahtjeva. Međutim ispitnim postupkom nisu pronađeni nikakvi dokazi da su se tim ograničenim izvozom cjevovoda iz Indije u Uniju izbjegavale mjere u smislu članka 13. stavka 1. osnovne uredbe. Stoga su te tvrdnje odbačene.

| (62) | Podnositelj zahtjeva sugerirao je kako je zaključak Komisije da su indijski proizvođači kupovali gotovo isključivo toplo oblikovane cijevi donesen isključivo na temelju njihovih narudžbenica. Komisija je tu tvrdnju odbacila jer je svoje zaključke donijela na temelju svih podataka koji su joj na raspolaganju, a ne samo na temelju narudžbenica. Tijekom provjere u Indiji Komisija je ispitala polugotovi ulazni materijal, postupak proizvodnje i gotovi proizvod svakog provjeravanog indijskog proizvođača. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(62)

Podnositelj zahtjeva sugerirao je kako je zaključak Komisije da su indijski proizvođači kupovali gotovo isključivo toplo oblikovane cijevi donesen isključivo na temelju njihovih narudžbenica. Komisija je tu tvrdnju odbacila jer je svoje zaključke donijela na temelju svih podataka koji su joj na raspolaganju, a ne samo na temelju narudžbenica. Tijekom provjere u Indiji Komisija je ispitala polugotovi ulazni materijal, postupak proizvodnje i gotovi proizvod svakog provjeravanog indijskog proizvođača. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (63) | Nadalje, podnositelj zahtjeva naveo je da Komisija nije našla dokaze da kineski proizvođači nisu isporučivali toplo bušene cijevi koje su bile podvrgnute prvom koraku hladnog oblikovanja u NRK-u, te tvrdi da je naknadni postupak u Indiji nedovoljan za pripisivanje podrijetla. Budući da kineski proizvođači izvoznici gotovo uopće nisu surađivali, Komisija je do svojih nalaza o fazi dovršetka polugotovih proizvoda koje su indijski proizvođači kupili od NRK-a došla na temelju provjere podataka koje su dostavili indijski proizvođači. Komisija nije našla dokaze o tome da su ti proizvodi već bili hladno oblikovani u NRK-u. Nadalje, priroda provjeravanog proizvodnog postupka u Indiji (uključujući sposobnost hladnog oblikovanja) te spremnost kineskih proizvođača da isporuče toplo oblikovane polugotove cijevi u Indiju proturječna je tvrdnjama podnositelja zahtjeva. |
| --- | --- |

(63)

Nadalje, podnositelj zahtjeva naveo je da Komisija nije našla dokaze da kineski proizvođači nisu isporučivali toplo bušene cijevi koje su bile podvrgnute prvom koraku hladnog oblikovanja u NRK-u, te tvrdi da je naknadni postupak u Indiji nedovoljan za pripisivanje podrijetla. Budući da kineski proizvođači izvoznici gotovo uopće nisu surađivali, Komisija je do svojih nalaza o fazi dovršetka polugotovih proizvoda koje su indijski proizvođači kupili od NRK-a došla na temelju provjere podataka koje su dostavili indijski proizvođači. Komisija nije našla dokaze o tome da su ti proizvodi već bili hladno oblikovani u NRK-u. Nadalje, priroda provjeravanog proizvodnog postupka u Indiji (uključujući sposobnost hladnog oblikovanja) te spremnost kineskih proizvođača da isporuče toplo oblikovane polugotove cijevi u Indiju proturječna je tvrdnjama podnositelja zahtjeva.

| (64) | Osim toga, čak i da je tvrdnja podnositelja zahtjeva o tome da su neke polugotove cijevi isporučene u Indiju do određene mjere podvrgnute hladnom oblikovanju u NRK-u utemeljena, takva obrada imala bi ograničen učinak na rad obavljen u Indiji. Kako je prethodno navedeno, Komisija je doista utvrdila da su svi provjeravani indijski proizvođači izvoznici proveli bitnu transformaciju u Indiji te je utvrdila ekonomsku opravdanost te aktivnosti. Stoga je Komisija te tvrdnje odbacila. |
| --- | --- |

(64)

Osim toga, čak i da je tvrdnja podnositelja zahtjeva o tome da su neke polugotove cijevi isporučene u Indiju do određene mjere podvrgnute hladnom oblikovanju u NRK-u utemeljena, takva obrada imala bi ograničen učinak na rad obavljen u Indiji. Kako je prethodno navedeno, Komisija je doista utvrdila da su svi provjeravani indijski proizvođači izvoznici proveli bitnu transformaciju u Indiji te je utvrdila ekonomsku opravdanost te aktivnosti. Stoga je Komisija te tvrdnje odbacila.

| (65) | Osim toga, podnositelj zahtjeva dostavio je izvješće u pogledu jednog indijskog proizvođača u kojem se navodi da su određene cijevi koje je taj proizvođač uvezao iz NRK-a kao toplo oblikovane, morale biti još i hladno oblikovane jer se ne mogu proizvesti postupkom toplog valjanja u stroju s poprečnim valjcima. To se izvješće temelji na detaljnom izvješću o uvozu tog jednog indijskog proizvođača iz NRK-a. |
| --- | --- |

(65)

Osim toga, podnositelj zahtjeva dostavio je izvješće u pogledu jednog indijskog proizvođača u kojem se navodi da su određene cijevi koje je taj proizvođač uvezao iz NRK-a kao toplo oblikovane, morale biti još i hladno oblikovane jer se ne mogu proizvesti postupkom toplog valjanja u stroju s poprečnim valjcima. To se izvješće temelji na detaljnom izvješću o uvozu tog jednog indijskog proizvođača iz NRK-a.

| (66) | Komisija je primijetila da je tvrdnja ograničena na cijevi dobivene postupkom bušenja u toplom stanju. Međutim kineski proizvođači primjenjuju i postupak bušenja u toplom stanju i postupak vruće ekstruzije. Osim toga, ispitnim postupkom utvrđeno je da indijski proizvođači izvoznici uvoze i ekstrudirane i probušene cijevi. Stoga ta tvrdnja ne obuhvaća mogućnost da su cijevi koje je uvezla ta konkretna indijska tvornica bile podvrgnute vrućoj ekstruziji. Uz to, statistički podaci o uvozu za tog konkretnog proizvođača Komisiji su podneseni tek nakon konačne objave te se stoga nisu mogli provjeriti. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(66)

Komisija je primijetila da je tvrdnja ograničena na cijevi dobivene postupkom bušenja u toplom stanju. Međutim kineski proizvođači primjenjuju i postupak bušenja u toplom stanju i postupak vruće ekstruzije. Osim toga, ispitnim postupkom utvrđeno je da indijski proizvođači izvoznici uvoze i ekstrudirane i probušene cijevi. Stoga ta tvrdnja ne obuhvaća mogućnost da su cijevi koje je uvezla ta konkretna indijska tvornica bile podvrgnute vrućoj ekstruziji. Uz to, statistički podaci o uvozu za tog konkretnog proizvođača Komisiji su podneseni tek nakon konačne objave te se stoga nisu mogli provjeriti. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (67) | Podnositelj zahtjeva e-poštom je poslao potvrdu dvaju odabranih proizvođača izvoznika iz NRK-a koji su odbili isporučiti toplo oblikovane cijevi te su bili spremni ponuditi samo hladno oblikovane cijevi. |
| --- | --- |

(67)

Podnositelj zahtjeva e-poštom je poslao potvrdu dvaju odabranih proizvođača izvoznika iz NRK-a koji su odbili isporučiti toplo oblikovane cijevi te su bili spremni ponuditi samo hladno oblikovane cijevi.

| (68) | Prvo, uzimajući u obzir znatan broj proizvođača izvoznika iz NRK-a (u početnom ispitnom postupku surađivala je 31 skupina proizvođača izvoznika), zaključci se ne mogu donositi na temelju podataka koje su dostavila ta dva proizvođača izvoznika. Drugo, Komisija je napomenula da to ne odgovara na pitanje jesu li indijski proizvođači izvoznici u mogućnosti proizvoditi proizvod koji izvoze u Uniju, već samo pokazuje prodajnu politiku tih dvaju kineskih proizvođača izvoznika. Stoga je Komisija tu tvrdnju odbacila. |
| --- | --- |

(68)

Prvo, uzimajući u obzir znatan broj proizvođača izvoznika iz NRK-a (u početnom ispitnom postupku surađivala je 31 skupina proizvođača izvoznika), zaključci se ne mogu donositi na temelju podataka koje su dostavila ta dva proizvođača izvoznika. Drugo, Komisija je napomenula da to ne odgovara na pitanje jesu li indijski proizvođači izvoznici u mogućnosti proizvoditi proizvod koji izvoze u Uniju, već samo pokazuje prodajnu politiku tih dvaju kineskih proizvođača izvoznika. Stoga je Komisija tu tvrdnju odbacila.

| (69) | Podnositelj zahtjeva tvrdio je da u Indiji ne postoji tvornica koji bi mogla proizvesti toplo bušene cijevi promjera većeg od 4 inča te je naveo da Komisija to nije analizirala. |
| --- | --- |

(69)

Podnositelj zahtjeva tvrdio je da u Indiji ne postoji tvornica koji bi mogla proizvesti toplo bušene cijevi promjera većeg od 4 inča te je naveo da Komisija to nije analizirala.

| (70) | Komisija je navela da se bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika koje indijski proizvođači izvoznici izvoze u Uniju mogu proizvesti od toplo oblikovanih cijevi podrijetlom i iz Indije i iz NRK-a. Oprema dostupna indijskim proizvođačima izvoznicima omogućuje hladno oblikovanje kineskih toplo oblikovanih cijevi promjera većeg od 4 inča. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(70)

Komisija je navela da se bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika koje indijski proizvođači izvoznici izvoze u Uniju mogu proizvesti od toplo oblikovanih cijevi podrijetlom i iz Indije i iz NRK-a. Oprema dostupna indijskim proizvođačima izvoznicima omogućuje hladno oblikovanje kineskih toplo oblikovanih cijevi promjera većeg od 4 inča. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (71) | Podnositelj zahtjeva doveo je u pitanje Komisijin zaključak o bitnoj transformaciji iz prethodne uvodne izjave 33., u kojoj je Komisija opisala da hladno oblikovanje uzrokuje nepovratne promjene ključnih svojstava proizvoda, te je tvrdio da trošak transformacije nije velik. |
| --- | --- |

(71)

Podnositelj zahtjeva doveo je u pitanje Komisijin zaključak o bitnoj transformaciji iz prethodne uvodne izjave 33., u kojoj je Komisija opisala da hladno oblikovanje uzrokuje nepovratne promjene ključnih svojstava proizvoda, te je tvrdio da trošak transformacije nije velik.

| (72) | Komisija je prvo napomenula da podnositelj zahtjeva nije osporavao da tijekom postupka hladnog oblikovanja proizvod mijenja svoje dimenzije i svoja fizička, mehanička i metalurška svojstva. U svojoj procjeni Komisija je navela da se nalaz o neizbjegavanju mjera u skladu s člankom 13. stavkom 1. osnovne uredbe u ovom slučaju temeljio na postojanju dostatnog valjanog uzroka i ekonomskoj opravdanosti proizvodnih aktivnosti obavljenih u Indiji. Stoga nije bila potrebna kvantitativna procjena troškova transformacije. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(72)

Komisija je prvo napomenula da podnositelj zahtjeva nije osporavao da tijekom postupka hladnog oblikovanja proizvod mijenja svoje dimenzije i svoja fizička, mehanička i metalurška svojstva. U svojoj procjeni Komisija je navela da se nalaz o neizbjegavanju mjera u skladu s člankom 13. stavkom 1. osnovne uredbe u ovom slučaju temeljio na postojanju dostatnog valjanog uzroka i ekonomskoj opravdanosti proizvodnih aktivnosti obavljenih u Indiji. Stoga nije bila potrebna kvantitativna procjena troškova transformacije. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (73) | Podnositelj zahtjeva istaknuo je da Komisija nije uzela u obzir da je glavninu uvoza u Uniju iz Indije prije uvođenja mjera protiv NRK-a obavljalo društvo kći jednog proizvođača iz Unije te je predložio da Komisija prilagodi tablicu 1. oduzimanjem tog uvoza, što bi rezultiralo većim rastom uvoza iz Indije nakon uvođenja mjera. Podnositelj zahtjeva tvrdio je i da se, kad bi Komisija isključila taj izvoz, ne bi moglo smatrati da je Unija bila važno izvozno tržište za indijske proizvođače izvoznike prije pokretanja početnog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(73)

Podnositelj zahtjeva istaknuo je da Komisija nije uzela u obzir da je glavninu uvoza u Uniju iz Indije prije uvođenja mjera protiv NRK-a obavljalo društvo kći jednog proizvođača iz Unije te je predložio da Komisija prilagodi tablicu 1. oduzimanjem tog uvoza, što bi rezultiralo većim rastom uvoza iz Indije nakon uvođenja mjera. Podnositelj zahtjeva tvrdio je i da se, kad bi Komisija isključila taj izvoz, ne bi moglo smatrati da je Unija bila važno izvozno tržište za indijske proizvođače izvoznike prije pokretanja početnog ispitnog postupka.

| (74) | Čak i kada bi se isključio izvoz u Uniju od strane prethodno navedenog društva kćeri proizvođača iz Unije u Indiji, koji je bio relativno stabilan tijekom ispitnog postupka, time se ne bi promijenila procjena povećanja izvoza iz Indije u Uniju. Izvoz iz Indije u Uniju zaista je ostao znatan te je rezultirao promjenom strukture trgovine prethodno objašnjenom u uvodnim izjavama 36. i 37. Kad je riječ o privlačnosti tržišta Unije, Komisija upućuje na analizu provedenu tijekom početnog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(74)

Čak i kada bi se isključio izvoz u Uniju od strane prethodno navedenog društva kćeri proizvođača iz Unije u Indiji, koji je bio relativno stabilan tijekom ispitnog postupka, time se ne bi promijenila procjena povećanja izvoza iz Indije u Uniju. Izvoz iz Indije u Uniju zaista je ostao znatan te je rezultirao promjenom strukture trgovine prethodno objašnjenom u uvodnim izjavama 36. i 37. Kad je riječ o privlačnosti tržišta Unije, Komisija upućuje na analizu provedenu tijekom početnog ispitnog postupka.

| (75) | Nadalje, podnositelj zahtjeva tvrdio je da se, suprotno nalazu Komisije da se glavnina povećanja indijskog uvoza iz NRK-a dogodila prije uvođenja mjera, povećanje indijskog uvoza iz NRK-a podudaralo s pokretanjem ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(75)

Nadalje, podnositelj zahtjeva tvrdio je da se, suprotno nalazu Komisije da se glavnina povećanja indijskog uvoza iz NRK-a dogodila prije uvođenja mjera, povećanje indijskog uvoza iz NRK-a podudaralo s pokretanjem ispitnog postupka.

| (76) | Početni ispitni postupak pokrenut je 30. rujna 2010. Budući da se bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika obično rade po narudžbi, a ne prodaju se iz zaliha, te uzimajući u obzir vrijeme potrebno za otpremu robe iz NRK-a u Indiju prekooceanskim prijevozom, nije vjerojatno da je povećanje kineskog izvoza u Indiju u 2009. i 2010. nastupilo nakon datuma pokretanja postupka. U svakom slučaju to ne mijenja zaključak Komisije da je povećanje uvoza iz Kine u Indiju nastupilo puno prije uvođenja mjera niti njezine zaključke iz uvodnih izjava 37. i 38. da je došlo do promjene strukture trgovine, u čemu se Komisija slaže s podnositeljem zahtjeva. |
| --- | --- |

(76)

Početni ispitni postupak pokrenut je 30. rujna 2010. Budući da se bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika obično rade po narudžbi, a ne prodaju se iz zaliha, te uzimajući u obzir vrijeme potrebno za otpremu robe iz NRK-a u Indiju prekooceanskim prijevozom, nije vjerojatno da je povećanje kineskog izvoza u Indiju u 2009. i 2010. nastupilo nakon datuma pokretanja postupka. U svakom slučaju to ne mijenja zaključak Komisije da je povećanje uvoza iz Kine u Indiju nastupilo puno prije uvođenja mjera niti njezine zaključke iz uvodnih izjava 37. i 38. da je došlo do promjene strukture trgovine, u čemu se Komisija slaže s podnositeljem zahtjeva.

| (77) | Podnositelj zahtjeva također je tvrdio da se udio izvoza iz Indije u Uniju naspram uvozu iz NRK-a u Indiju povećao tijekom razdoblja ispitnog postupka. Pozivajući se na podatke iz prethodne tablice 2. taj se udio (D/B) doista povećao sa 54 % na 95 %. Međutim suprotno navodima podnositelja zahtjeva to ne pokazuje promjenu poslovnog modela indijskih proizvođača, već samo pokazuje sve veću važnost tržišta Unije za indijske proizvođače. |
| --- | --- |

(77)

Podnositelj zahtjeva također je tvrdio da se udio izvoza iz Indije u Uniju naspram uvozu iz NRK-a u Indiju povećao tijekom razdoblja ispitnog postupka. Pozivajući se na podatke iz prethodne tablice 2. taj se udio (D/B) doista povećao sa 54 % na 95 %. Međutim suprotno navodima podnositelja zahtjeva to ne pokazuje promjenu poslovnog modela indijskih proizvođača, već samo pokazuje sve veću važnost tržišta Unije za indijske proizvođače.

| (78) | Kako bi se utvrdilo je li se poslovni model indijskih proizvođača promijenio, bilo je potrebno analizirati njihovo poslovanje u cijelosti, umjesto da se analiza ograničava na njihovu prodaju u Uniji. Za tu analizu Komisija je upotrijebila usporedbu uvoza u Indiju iz NRK-a s ukupnom indijskom prodajom indijskih društava koja surađuju. Stoga je Komisija tu tvrdnju odbacila. |
| --- | --- |

(78)

Kako bi se utvrdilo je li se poslovni model indijskih proizvođača promijenio, bilo je potrebno analizirati njihovo poslovanje u cijelosti, umjesto da se analiza ograničava na njihovu prodaju u Uniji. Za tu analizu Komisija je upotrijebila usporedbu uvoza u Indiju iz NRK-a s ukupnom indijskom prodajom indijskih društava koja surađuju. Stoga je Komisija tu tvrdnju odbacila.

| (79) | Podnositelj zahtjeva također je tvrdio da hladno oblikovanje nije postupak koji bi zahtijevao znatna ulaganja u dugotrajnu imovinu te je pitao Komisiju je li provjerila iskorištenost kapaciteta prije početka razdoblja ispitnog postupka do izvještajnog razdoblja. |
| --- | --- |

(79)

Podnositelj zahtjeva također je tvrdio da hladno oblikovanje nije postupak koji bi zahtijevao znatna ulaganja u dugotrajnu imovinu te je pitao Komisiju je li provjerila iskorištenost kapaciteta prije početka razdoblja ispitnog postupka do izvještajnog razdoblja.

| (80) | Komisija doista jest provjerila iskorištenost kapaciteta indijskih proizvođača izvoznika koji surađuju te je utvrdila da je proizvodni kapacitet općenito premašivao stvarno proizvedene količine tijekom razdoblja ispitnog postupka. To ide u prilog nalazu da je većina društava već bila opremljena potrebnom dugotrajnom imovinom prije pokretanja početnog ispitnog postupka, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi (49). Nadalje, Komisija je utvrdila da su svi provjeravani proizvođači izvoznici koji su izvozili u Uniju u izvještajnom razdoblju bili opremljeni pilger valjaoničkim stanovima te su ih koristili. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju i ostala pri svojem stajalištu o potrebi znatnog ulaganja kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi (49). |
| --- | --- |

(80)

Komisija doista jest provjerila iskorištenost kapaciteta indijskih proizvođača izvoznika koji surađuju te je utvrdila da je proizvodni kapacitet općenito premašivao stvarno proizvedene količine tijekom razdoblja ispitnog postupka. To ide u prilog nalazu da je većina društava već bila opremljena potrebnom dugotrajnom imovinom prije pokretanja početnog ispitnog postupka, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi (49). Nadalje, Komisija je utvrdila da su svi provjeravani proizvođači izvoznici koji su izvozili u Uniju u izvještajnom razdoblju bili opremljeni pilger valjaoničkim stanovima te su ih koristili. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju i ostala pri svojem stajalištu o potrebi znatnog ulaganja kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi (49).

| (81) | U svojim primjedbama koje se odnose na nalaze utvrđene u uvodnoj izjavi 50., podnositelj zahtjeva usporedio je podatke Eurostata i otkrio da je prosječna indijska cijena uvoza iz Indije bila veća od cijene izvoza iz NRK-a do 2014. godine. |
| --- | --- |

(81)

U svojim primjedbama koje se odnose na nalaze utvrđene u uvodnoj izjavi 50., podnositelj zahtjeva usporedio je podatke Eurostata i otkrio da je prosječna indijska cijena uvoza iz Indije bila veća od cijene izvoza iz NRK-a do 2014. godine.

| (82) | U uvodnoj izjavi 50. Komisija je usporedila prosječne cijene iz 2009. na temelju statističkih podataka objavljenih u tablicama 4. i 17. Uredbe Komisije (EU) br. 627/2011 (4), koji su pokazali nižu cijenu za Indiju. U svakom slučaju podnositelj zahtjeva ne osporava da je uvoz iz Indije postao najjeftiniji izvor uvoza na tržištu Unije nakon uvođenja antidampinške pristojbe protiv NRK-a. Stoga je i ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(82)

U uvodnoj izjavi 50. Komisija je usporedila prosječne cijene iz 2009. na temelju statističkih podataka objavljenih u tablicama 4. i 17. Uredbe Komisije (EU) br. 627/2011 (4), koji su pokazali nižu cijenu za Indiju. U svakom slučaju podnositelj zahtjeva ne osporava da je uvoz iz Indije postao najjeftiniji izvor uvoza na tržištu Unije nakon uvođenja antidampinške pristojbe protiv NRK-a. Stoga je i ta tvrdnja odbačena.

4

4.   ZAVRŠETAK ISPITNOG POSTUPKA

ZAVRŠETAK ISPITNOG POSTUPKA

| (83) | S obzirom na prethodno navedene nalaze potrebno je završiti ovaj ispitni postupak za sprječavanje izbjegavanja mjera. |
| --- | --- |

(83)

S obzirom na prethodno navedene nalaze potrebno je završiti ovaj ispitni postupak za sprječavanje izbjegavanja mjera.

| (84) | Ispitnim postupkom dokazalo se da hladno oblikovanje čini bitnu transformaciju proizvoda i da postoji dostatan valjani uzrok i ekonomska opravdanost za promjenu strukture trgovine među NRK-om, Indijom i Unijom, a to nije izbjegavanje pristojbe. |
| --- | --- |

(84)

Ispitnim postupkom dokazalo se da hladno oblikovanje čini bitnu transformaciju proizvoda i da postoji dostatan valjani uzrok i ekonomska opravdanost za promjenu strukture trgovine među NRK-om, Indijom i Unijom, a to nije izbjegavanje pristojbe.

| (85) | Stoga nisu ispunjeni uvjeti za utvrđivanje izbjegavanja iz članka 13. stavka 1. te mjere na snazi za uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a ne bi trebalo proširiti na uvoz istog proizvoda poslanog preko Indije, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Indije ili ne. |
| --- | --- |

(85)

Stoga nisu ispunjeni uvjeti za utvrđivanje izbjegavanja iz članka 13. stavka 1. te mjere na snazi za uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a ne bi trebalo proširiti na uvoz istog proizvoda poslanog preko Indije, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Indije ili ne.

| (86) | Evidentiranje uvoza proizvoda iz ispitnog postupka poslanog iz Indije, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Indije ili ne, kako je uvedeno Provedbenom uredbom (EU) 2017/272, trebalo bi obustaviti. |
| --- | --- |

(86)

Evidentiranje uvoza proizvoda iz ispitnog postupka poslanog iz Indije, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Indije ili ne, kako je uvedeno Provedbenom uredbom (EU) 2017/272, trebalo bi obustaviti.

| (87) | Odbor osnovan u skladu s člankom 15. stavkom 1. Uredbe EU 2016/1036 nije dostavio mišljenje, |
| --- | --- |

(87)

Odbor osnovan u skladu s člankom 15. stavkom 1. Uredbe EU 2016/1036 nije dostavio mišljenje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Završava se ispitni postupak pokrenut Provedbenom uredbom (EU) 2017/272 o mogućem izbjegavanju antidampinških mjera uvedenih Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 1331/2011 na uvoz određenih bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika trenutačno razvrstanih u oznake KN ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 i ex 7304 90 00 (oznake TARIC: 7304110011, 7304110019, 7304220021, 7304220029, 7304240021, 7304240029, 7304410091, 7304491091, 7304499391, 7304499591, 7304499991 i 7304900091) podrijetlom iz Narodne Republike Kine putem uvoza koji se šalje iz Indije, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Indije ili ne, te se obustavlja obveza evidentiranja takvog uvoza.

Članak 2.

Carinskim se tijelima nalaže da obustave evidentiranje uvoza utvrđeno u skladu s člankom 2. Provedbene uredbe (EU) 2017/272.

Članak 3.

Provedbena uredba (EU) 2017/272 stavlja se izvan snage.

Članak 4.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. studenoga 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  
  SL L 336, 20.12.2011., str. 6.

2

(3)  
  SL L 40, 17.2.2017., str. 64.

3

(4)  
  SL L 169, 29.6.2011., str. 1.

4

---

| 16.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 299/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 299/11

---

UREDBA (EU) 2017/2094 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 3. studenoga 2017.

o izmjeni Uredbe (EU) br. 795/2014 o nadzornim zahtjevima za sistemski važne platne sustave (ESB/2017/32)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 127. stavak 2.,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 3. stavak 1., članak 22. i prvu alineju njegova članka 34. stavka 1.,

budući da:

| (1) | Odbor za platne sustave i sustave namire (CPSS) Banke za međunarodne namire i Tehnički odbor Međunarodne organizacije komisija za vrijednosne papire (IOSCO) objavili su u travnju 2012. Načela za infrastrukture financijskih tržišta (1). Odbor za plaćanja i tržišne infrastrukture (CPMI), sljednik CPSS-a i IOSCO-a, naknadno je objavio smjernice za ova načela. Europska središnja banka (ESB) odlučila je provesti načela CPMI-IOSCO i popratne smjernice u mjeri u kojoj se primjenjuju na sistemski važne platne sustave (SIPS) putem Uredbe (EU) br. 795/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/28) (2). |
| --- | --- |

(1)

Odbor za platne sustave i sustave namire (CPSS) Banke za međunarodne namire i Tehnički odbor Međunarodne organizacije komisija za vrijednosne papire (IOSCO) objavili su u travnju 2012. Načela za infrastrukture financijskih tržišta (1). Odbor za plaćanja i tržišne infrastrukture (CPMI), sljednik CPSS-a i IOSCO-a, naknadno je objavio smjernice za ova načela. Europska središnja banka (ESB) odlučila je provesti načela CPMI-IOSCO i popratne smjernice u mjeri u kojoj se primjenjuju na sistemski važne platne sustave (SIPS) putem Uredbe (EU) br. 795/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/28) (2).

| (2) | Upravno vijeće je razmotrilo opću primjenu Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28), u skladu s njezinim člankom 24. To razmatranje uzelo je u obzir nalaze prve sveobuhvatne procjene SIPS-a. Procjena je utvrdila da određena pitanja zahtijevaju poboljšanja ili pojašnjenja, a u nekim slučajevima postoji i potreba za značajnijim izmjenama radi osiguravanja primjene najviših nadzornih standarda. |
| --- | --- |

(2)

Upravno vijeće je razmotrilo opću primjenu Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28), u skladu s njezinim člankom 24. To razmatranje uzelo je u obzir nalaze prve sveobuhvatne procjene SIPS-a. Procjena je utvrdila da određena pitanja zahtijevaju poboljšanja ili pojašnjenja, a u nekim slučajevima postoji i potreba za značajnijim izmjenama radi osiguravanja primjene najviših nadzornih standarda.

| (3) | Za potrebe ove Uredbe, institucije za platni promet i institucije za elektronički novac koje imaju pristup SIPS-u putem izravnih sudionika, u skladu s člankom 35. stavkom 2. Direktive (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća (3), trebaju se smatrati neizravnim sudionicima. |
| --- | --- |

(3)

Za potrebe ove Uredbe, institucije za platni promet i institucije za elektronički novac koje imaju pristup SIPS-u putem izravnih sudionika, u skladu s člankom 35. stavkom 2. Direktive (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća (3), trebaju se smatrati neizravnim sudionicima.

| (4) | Radi osiguravanja djelotvornog smanjenja rizika, važno je održati jasno razgraničenje između operativne funkcije, funkcije upravljanja rizikom i funkcije unutarnje revizije, također putem davanja ovlasti za provođenje ovih funkcija različitim osobama. Nadalje, za upravitelje SIPS-a izvan Eurosustava potrebno je osigurati, u skladu s nacionalnim pravom, postojanje neovisnog člana Odbora radi unapređivanja njegove djelotvornosti. Budući da su ciljevi javne politike, odgovornosti i institucionalno uređenje Eurosustava utvrđeni Ugovorom i Statutom Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, upraviteljima SIPS-a Eurosustava trebalo bi odobriti izuzeće od tog zahtjeva. |
| --- | --- |

(4)

Radi osiguravanja djelotvornog smanjenja rizika, važno je održati jasno razgraničenje između operativne funkcije, funkcije upravljanja rizikom i funkcije unutarnje revizije, također putem davanja ovlasti za provođenje ovih funkcija različitim osobama. Nadalje, za upravitelje SIPS-a izvan Eurosustava potrebno je osigurati, u skladu s nacionalnim pravom, postojanje neovisnog člana Odbora radi unapređivanja njegove djelotvornosti. Budući da su ciljevi javne politike, odgovornosti i institucionalno uređenje Eurosustava utvrđeni Ugovorom i Statutom Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, upraviteljima SIPS-a Eurosustava trebalo bi odobriti izuzeće od tog zahtjeva.

| (5) | Nadalje, Upravno vijeće je utvrdilo potrebu osiguravanja daljnjeg pojašnjenja odgovornosti Odbora upravitelja SIPS-a uključujući odobrenje odluka koje imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti SIPS-a ili upravitelja SIPS-a i ključnih dokumenta o rizicima koji uređuju djelovanje SIPS-a. |
| --- | --- |

(5)

Nadalje, Upravno vijeće je utvrdilo potrebu osiguravanja daljnjeg pojašnjenja odgovornosti Odbora upravitelja SIPS-a uključujući odobrenje odluka koje imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti SIPS-a ili upravitelja SIPS-a i ključnih dokumenta o rizicima koji uređuju djelovanje SIPS-a.

| (6) | Upravno vijeće načelno je utvrdilo da postoji potreba za značajnim poboljšanjem smanjenja likvidnosnog rizika nastalog u sustavima neto namire s odgođenom isplatom (DNS) osiguravanjem djelotvornog smanjenja likvidnosnog rizika za sve cikluse od trenutka kada je nalog za prijenos uključen u izračun neto pozicija za namiru, a pozicija je vidljiva sudioniku. |
| --- | --- |

(6)

Upravno vijeće načelno je utvrdilo da postoji potreba za značajnim poboljšanjem smanjenja likvidnosnog rizika nastalog u sustavima neto namire s odgođenom isplatom (DNS) osiguravanjem djelotvornog smanjenja likvidnosnog rizika za sve cikluse od trenutka kada je nalog za prijenos uključen u izračun neto pozicija za namiru, a pozicija je vidljiva sudioniku.

| (7) | Radi omogućavanja nesmetanog funkcioniranja SIPS-a, potrebno je da sudionici imaju odgovarajuće alate radi djelotvornog upravljanja svojom likvidnošću. Upravitelj SIPS-a treba pratiti i olakšavati nesmetani tok likvidnosti na razini sustava, uzimajući u obzir likvidnosnu izloženost svakog sudionika. |
| --- | --- |

(7)

Radi omogućavanja nesmetanog funkcioniranja SIPS-a, potrebno je da sudionici imaju odgovarajuće alate radi djelotvornog upravljanja svojom likvidnošću. Upravitelj SIPS-a treba pratiti i olakšavati nesmetani tok likvidnosti na razini sustava, uzimajući u obzir likvidnosnu izloženost svakog sudionika.

| (8) | Upravitelj SIPS-a koji namiruje jednostrana plaćanja u eurima treba osigurati da se konačna namira provede u novcu središnje banke. Budući da se ovaj zahtjev također primjenjuje kada se SIPS koji nudi namiru u novcu središnje banke nalazi u izvanrednoj situaciji, upravitelji SIPS-a koji namiruju plaćanja za druge SIPS-ove trebali bi nastojati omogućiti konačnu namiru čak i u takvim situacijama. |
| --- | --- |

(8)

Upravitelj SIPS-a koji namiruje jednostrana plaćanja u eurima treba osigurati da se konačna namira provede u novcu središnje banke. Budući da se ovaj zahtjev također primjenjuje kada se SIPS koji nudi namiru u novcu središnje banke nalazi u izvanrednoj situaciji, upravitelji SIPS-a koji namiruju plaćanja za druge SIPS-ove trebali bi nastojati omogućiti konačnu namiru čak i u takvim situacijama.

| (9) | Radi osiguravanja zaštite sredstva SIPS-a od mogućih poslovnih gubitaka, imovina koju drži upravitelj SIPS-a radi pokrića općeg poslovnog rizika trebala bi biti odvojena od imovine koja se drži za dnevno poslovanje. Osim toga, trebala bi biti postavljena razlika između oporavka SIPS-a i plana redovnog prestanka rada s jedne strane i kapitalnog plana SIPS-a s druge strane. Dok ovo posljednje treba odražavati mogućnost povećanja kapitala, prethodno treba osigurati da, u okviru uobičajenog tijeka poslovanja, sredstva dostupna za oporavak i plan redovnog prestanka rada ne padnu ispod iznosa potrebnog za njihovu provedbu. |
| --- | --- |

(9)

Radi osiguravanja zaštite sredstva SIPS-a od mogućih poslovnih gubitaka, imovina koju drži upravitelj SIPS-a radi pokrića općeg poslovnog rizika trebala bi biti odvojena od imovine koja se drži za dnevno poslovanje. Osim toga, trebala bi biti postavljena razlika između oporavka SIPS-a i plana redovnog prestanka rada s jedne strane i kapitalnog plana SIPS-a s druge strane. Dok ovo posljednje treba odražavati mogućnost povećanja kapitala, prethodno treba osigurati da, u okviru uobičajenog tijeka poslovanja, sredstva dostupna za oporavak i plan redovnog prestanka rada ne padnu ispod iznosa potrebnog za njihovu provedbu.

| (10) | Osiguravanje djelotvornog upravljanja operativnim rizikom kontinuirani je postupak koji zahtijeva da se operativne politike i postupci testiraju i preispituju periodično i kad god je potrebno, a posebno nakon značajnih promjena sustava. To se posebno odnosi na upravljanje rizicima za kibersigurnost kojima je porasla važnost od objave Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28). Ova Uredba utvrđuje posebne zahtjeve koji su važni radi smanjivanja rizika za kibersigurnost. |
| --- | --- |

(10)

Osiguravanje djelotvornog upravljanja operativnim rizikom kontinuirani je postupak koji zahtijeva da se operativne politike i postupci testiraju i preispituju periodično i kad god je potrebno, a posebno nakon značajnih promjena sustava. To se posebno odnosi na upravljanje rizicima za kibersigurnost kojima je porasla važnost od objave Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28). Ova Uredba utvrđuje posebne zahtjeve koji su važni radi smanjivanja rizika za kibersigurnost.

| (11) | Radi djelotvornog izvršavanja nadzornih ovlasti nadležnog tijela, te bi ovlasti trebale biti dopunjene s dva dodatna alata. Kao prvo, nadležno tijelo bi trebalo imati ovlast da zahtijeva od upravitelja SIPS-a da imenuje neovisnog stručnjaka radi provođenja istrage ili neovisne provjere djelovanja SIPS-a. Pored toga, trebalo bi biti u mogućnosti odrediti zahtjeve u odnosu na vrstu stručnjaka koji se imenuje, sadržaj i opseg izvješća koje se izrađuje, postupanje s izvješćem, uključujući stavljanje na raspolaganje, objavu i vrijeme potrebno za izradu izvješća. Kao drugo, u skladu s Odgovornosti B gore navedenih Načela za infrastrukture financijskih tržišta, nadležno tijelo trebalo bi biti u mogućnosti provoditi izravne inspekcije ili delegirati ovu zadaću. |
| --- | --- |

(11)

Radi djelotvornog izvršavanja nadzornih ovlasti nadležnog tijela, te bi ovlasti trebale biti dopunjene s dva dodatna alata. Kao prvo, nadležno tijelo bi trebalo imati ovlast da zahtijeva od upravitelja SIPS-a da imenuje neovisnog stručnjaka radi provođenja istrage ili neovisne provjere djelovanja SIPS-a. Pored toga, trebalo bi biti u mogućnosti odrediti zahtjeve u odnosu na vrstu stručnjaka koji se imenuje, sadržaj i opseg izvješća koje se izrađuje, postupanje s izvješćem, uključujući stavljanje na raspolaganje, objavu i vrijeme potrebno za izradu izvješća. Kao drugo, u skladu s Odgovornosti B gore navedenih Načela za infrastrukture financijskih tržišta, nadležno tijelo trebalo bi biti u mogućnosti provoditi izravne inspekcije ili delegirati ovu zadaću.

| (12) | Budući da se korektivne mjere mogu naložiti samo za povrede Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28), mogu postojati situacije koje zahtijevaju započinjanje postupka za izricanje takvih mjera na temelju navodnog postupanja protivno Uredbi, dajući upravitelju SIPS-a mogućnost da bude saslušan i da obrazloženje prije utvrđivanja povrede. Postupak za izricanje korektivnih mjera treba biti utvrđen odlukom. Nadalje, nadležno tijelo koje nije ESB treba izvijestiti ESB o svojoj namjeri izricanja korektivnih mjera bez nepotrebnog odlaganja. |
| --- | --- |

(12)

Budući da se korektivne mjere mogu naložiti samo za povrede Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28), mogu postojati situacije koje zahtijevaju započinjanje postupka za izricanje takvih mjera na temelju navodnog postupanja protivno Uredbi, dajući upravitelju SIPS-a mogućnost da bude saslušan i da obrazloženje prije utvrđivanja povrede. Postupak za izricanje korektivnih mjera treba biti utvrđen odlukom. Nadalje, nadležno tijelo koje nije ESB treba izvijestiti ESB o svojoj namjeri izricanja korektivnih mjera bez nepotrebnog odlaganja.

| (13) | S obzirom na nalaze provjere Upravnog vijeća i radi provedbe CPMI-IOSCO smjernica u mjeri u kojoj se primjenjuju na SIPS, Uredbu (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28) potrebno je na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(13)

S obzirom na nalaze provjere Upravnog vijeća i radi provedbe CPMI-IOSCO smjernica u mjeri u kojoj se primjenjuju na SIPS, Uredbu (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28) potrebno je na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjene

Uredba (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28) mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 3., točka ii. zamjenjuje se sljedećim:






  „ii. | ukupni iznos obrađenih plaćanja, nominiranih u eurima predstavlja najmanje jedno od sljedećeg:






  — | 15 % ukupnih plaćanja u Uniji nominiranih u eurima, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Članak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 3., točka ii. zamjenjuje se sljedećim:

„ii.

ukupni iznos obrađenih plaćanja, nominiranih u eurima predstavlja najmanje jedno od sljedećeg:

—

15 % ukupnih plaćanja u Uniji nominiranih u eurima,

| — | 5 % ukupnih prekograničnih plaćanja u Uniji, nominiranih u eurima, |
| --- | --- |

—

5 % ukupnih prekograničnih plaćanja u Uniji, nominiranih u eurima,

| — | tržišni udio od 75 % ukupnih plaćanja nominiranih u eurima na razini države članice čija je valuta euro;”; |
| --- | --- |

—

tržišni udio od 75 % ukupnih plaćanja nominiranih u eurima na razini države članice čija je valuta euro;”;

| (b) | u stavak 3. dodaje se sljedeći podstavak:
  „Utvrđivanje se provodi na godišnjoj osnovi.”; |
| --- | --- |

(b)

u stavak 3. dodaje se sljedeći podstavak:

„Utvrđivanje se provodi na godišnjoj osnovi.”;

| (c) | umeće se sljedeći stavak 3.a:

  „3.a   Odluka donesena temeljem stavka 2. ostaje na snazi dok ne bude stavljena izvan snage. Provjere platnih sustava koji su utvrđeni kao SIPS provode se na godišnjoj osnovi radi provjere nastavljaju li ispunjavati kriterije na temelju kojih je takvo utvrđenje određeno.”; |
| --- | --- |

(c)

umeće se sljedeći stavak 3.a:

„3.a   Odluka donesena temeljem stavka 2. ostaje na snazi dok ne bude stavljena izvan snage. Provjere platnih sustava koji su utvrđeni kao SIPS provode se na godišnjoj osnovi radi provjere nastavljaju li ispunjavati kriterije na temelju kojih je takvo utvrđenje određeno.”;

| (d) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „4.   Upravitelji SIPS-a trajno surađuju s nadležnim tijelom i osiguravaju usklađenost SIPS-a kojim upravljaju sa zahtjevima utvrđenim u člancima 3. do 21., uključujući, u smislu cjelokupne djelotvornosti njihovih pravila, procedure, postupke i okvire. Upravitelji SIPS-a dodatno surađuju s nadležnim tijelom radi poticanja šireg cilja promicanja nesmetanog funkcioniranja platnih sustava na sistemskoj razini.” |
| --- | --- |

(d)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Upravitelji SIPS-a trajno surađuju s nadležnim tijelom i osiguravaju usklađenost SIPS-a kojim upravljaju sa zahtjevima utvrđenim u člancima 3. do 21., uključujući, u smislu cjelokupne djelotvornosti njihovih pravila, procedure, postupke i okvire. Upravitelji SIPS-a dodatno surađuju s nadležnim tijelom radi poticanja šireg cilja promicanja nesmetanog funkcioniranja platnih sustava na sistemskoj razini.”

| 2. | Članak 2. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točka 14. zamjenjuje se sljedećim:






  „14. | ‚sustav neto namire s odgođenom isplatom’ (DNS sustav) znači sustav u odnosu na koji se provodi namira u novcu središnje banke na neto osnovi na kraju prethodno određenog ciklusa namire, npr. na kraju ili tijekom radnog dana;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Članak 2. mijenja se kako slijedi:

(a)

točka 14. zamjenjuje se sljedećim:

„14.

‚sustav neto namire s odgođenom isplatom’ (DNS sustav) znači sustav u odnosu na koji se provodi namira u novcu središnje banke na neto osnovi na kraju prethodno određenog ciklusa namire, npr. na kraju ili tijekom radnog dana;”;

| (b) | točka 18. zamjenjuje se sljedećim:






  „18. | ‚izravni sudionik’ znači pravna osoba koja ima ugovorni odnos s upraviteljem SIPS-a, obvezna je postupati u skladu s pravilima odgovarajućeg SIPS-a i ima dopuštenje da izravno ili neizravno šalje naloge za prijenos tom sustavu te je u mogućnosti primati naloge za prijenos od tog platnog sustava;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 18. zamjenjuje se sljedećim:

„18.

‚izravni sudionik’ znači pravna osoba koja ima ugovorni odnos s upraviteljem SIPS-a, obvezna je postupati u skladu s pravilima odgovarajućeg SIPS-a i ima dopuštenje da izravno ili neizravno šalje naloge za prijenos tom sustavu te je u mogućnosti primati naloge za prijenos od tog platnog sustava;”;

| (c) | umeće se sljedeća točka 18.a:






  „18a. | ‚neizravni sudionik’ znači pravna osoba koja nema izravan pristup uslugama SIPS-a i obično nije izravno obvezna postupati u skladu s pravilima odgovarajućeg SIPS-a i za čije su naloge za prijenos izvršeni kliring, namira i zabilježba u SIPS-u putem izravnog sudionika. Neizravni sudionik je ugovorno povezan s izravnim sudionikom. Relevantne pravne osobe ograničene su na:






  i. | kreditne institucije kako su definirane u članku 4. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*1); |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

umeće se sljedeća točka 18.a:

„18a.

‚neizravni sudionik’ znači pravna osoba koja nema izravan pristup uslugama SIPS-a i obično nije izravno obvezna postupati u skladu s pravilima odgovarajućeg SIPS-a i za čije su naloge za prijenos izvršeni kliring, namira i zabilježba u SIPS-u putem izravnog sudionika. Neizravni sudionik je ugovorno povezan s izravnim sudionikom. Relevantne pravne osobe ograničene su na:

i.

kreditne institucije kako su definirane u članku 4. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*1);

*1

| ii. | investicijske tvrtke kako su definirane u članku 4. stavku 1., točki 1. Direktive 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*2); |
| --- | --- |

ii.

investicijske tvrtke kako su definirane u članku 4. stavku 1., točki 1. Direktive 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*2);

*2

| iii. | svako trgovačko društvo čije je glavno sjedište izvan Unije, a čije funkcije odgovaraju kreditnim ustanovama ili investicijskim trgovačkim društvima Unije kako su utvrđeni u točkama i. i ii.; |
| --- | --- |

iii.

svako trgovačko društvo čije je glavno sjedište izvan Unije, a čije funkcije odgovaraju kreditnim ustanovama ili investicijskim trgovačkim društvima Unije kako su utvrđeni u točkama i. i ii.;

| iv. | javna državna tijela i javna trgovačka društva, središnje druge ugovorne strane, posrednici za namiru, klirinške kuće i upravitelji sustava kako su utvrđeni u članku 2. točke (c), (d), (e) i (p) Direktive 98/26/EZ; |
| --- | --- |

iv.

javna državna tijela i javna trgovačka društva, središnje druge ugovorne strane, posrednici za namiru, klirinške kuće i upravitelji sustava kako su utvrđeni u članku 2. točke (c), (d), (e) i (p) Direktive 98/26/EZ;

| v. | institucije za platni promet i institucije za elektronički novac kako su utvrđene u članku 4. točki 4. Direktive (EU) 2015/2366 (*3) i članku 2. točki 1. Direktive 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*4); |
| --- | --- |

v.

institucije za platni promet i institucije za elektronički novac kako su utvrđene u članku 4. točki 4. Direktive (EU) 2015/2366 (*3) i članku 2. točki 1. Direktive 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*4);

*3

*4

(*1)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.)."

*1

(*2)  Direktiva 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o tržištima financijskih instrumenata te o izmjeni direktiva Vijeća 85/611/EEZ i 93/6/EEZ i Direktive 2000/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 93/22/EEZ (SL L 145, 30.4.2004., str. 1.)."

*2

(*3)  Direktiva (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ (SL L 337, 23.12.2015., str. 35.)."

*3

(*4)  Direktiva 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o osnivanju, obavljanju djelatnosti i bonitetnom nadzoru poslovanja institucija za elektronički novac te o izmjeni direktiva 2005/60/EZ i 2006/48/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2000/46/EZ (SL L 267, 10.10.2009., str. 7.)”;"

*4

| (d) | dodaju se sljedeće točke 40. do 44.:






  „40. | ‚neovisni direktor’ znači član Odbora na savjetodavnom položaju koji nema poslovnih, obiteljskih ili drugih veza koje uzrokuju sukob interesa u odnosu na SIPS ili upravitelja SIPS-a, njihove dioničare s većinskim udjelom, njihovu upravu ili njihove sudionike, i koji nije imao takve veze tijekom dvije godine prije njihovog članstva u Odboru; |
| --- | --- | --- |

(d)

dodaju se sljedeće točke 40. do 44.:

„40.

‚neovisni direktor’ znači član Odbora na savjetodavnom položaju koji nema poslovnih, obiteljskih ili drugih veza koje uzrokuju sukob interesa u odnosu na SIPS ili upravitelja SIPS-a, njihove dioničare s većinskim udjelom, njihovu upravu ili njihove sudionike, i koji nije imao takve veze tijekom dvije godine prije njihovog članstva u Odboru;

| 41. | ‚povezano društvo’ znači društvo koje ima kontrolu nad sudionikom ili kojeg kontrolira sudionik ili koje je pod kontrolom sa sudionikom. Kontrola nad društvom definira se kao (a) vlasništvo, kontrola ili udjel od 20 % ili više vrijednosnih papira s pravom glasa u društvu; ili (b) konsolidacija društva za potrebe financijskog izvješćivanja; |
| --- | --- |

41.

‚povezano društvo’ znači društvo koje ima kontrolu nad sudionikom ili kojeg kontrolira sudionik ili koje je pod kontrolom sa sudionikom. Kontrola nad društvom definira se kao (a) vlasništvo, kontrola ili udjel od 20 % ili više vrijednosnih papira s pravom glasa u društvu; ili (b) konsolidacija društva za potrebe financijskog izvješćivanja;

| 42. | ‚izvanredna situacija’ znači događaj, pojava ili okolnost koja može dovesti do gubitka ili prekida djelovanja, usluga ili funkcioniranja SIPS-a, uključujući utjecaj na konačnu namiru ili njezino sprječavanje; |
| --- | --- |

42.

‚izvanredna situacija’ znači događaj, pojava ili okolnost koja može dovesti do gubitka ili prekida djelovanja, usluga ili funkcioniranja SIPS-a, uključujući utjecaj na konačnu namiru ili njezino sprječavanje;

| 43. | ‚financijske obveze’ znači obveze koje nastaju, unutar SIPS-a, između sudionika ili između sudionika i upravitelja SIPS-a, kao posljedica naloga za prijenos unesenih u taj SIPS; |
| --- | --- |

43.

‚financijske obveze’ znači obveze koje nastaju, unutar SIPS-a, između sudionika ili između sudionika i upravitelja SIPS-a, kao posljedica naloga za prijenos unesenih u taj SIPS;

| 44. | ‚korektivna mjera’ znači određena mjera ili radnja, neovisno o njezinom obliku, trajanju ili težini koja je izrečena upravitelju SIPS-a od strane nadležnog tijela radi ispravljanja ili izbjegavanja ponavljanja postupanja protivno zahtjevima članaka od 3. do 21.” |
| --- | --- |

44.

‚korektivna mjera’ znači određena mjera ili radnja, neovisno o njezinom obliku, trajanju ili težini koja je izrečena upravitelju SIPS-a od strane nadležnog tijela radi ispravljanja ili izbjegavanja ponavljanja postupanja protivno zahtjevima članaka od 3. do 21.”

| 3. | Članak 4. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Upravitelj SIPS-a mora imati djelotvorna i dokumentirana pravila upravljanja koja osiguravaju jasne i izravne linije odgovornosti. Ova se pravila upravljanja stavljaju na raspolaganje nadležnom tijelu, vlasnicima i sudionicima. Upravitelj SIPS-a javno objavljuje skraćene verzije navedenih pravila upravljanja.”; |
| --- | --- | --- |

3.

Članak 4. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Upravitelj SIPS-a mora imati djelotvorna i dokumentirana pravila upravljanja koja osiguravaju jasne i izravne linije odgovornosti. Ova se pravila upravljanja stavljaju na raspolaganje nadležnom tijelu, vlasnicima i sudionicima. Upravitelj SIPS-a javno objavljuje skraćene verzije navedenih pravila upravljanja.”;

| (b) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „5.   Sastav Odbora mora osigurati cjelovitost i, osim za SIPS Eurosustava, potrebnu kombinaciju tehničkih vještina, znanja i iskustva vezano uz SIPS i financijska tržišta općenito, radi omogućavanja Odboru da ispuni svoje funkcije i odgovornosti. Sastav mora također uzeti u obzir raspodjelu nadležnosti u skladu s nacionalnim pravom. Osim za SIPS Eurosustava i ako je dozvoljeno nacionalnim pravom, Odbor mora uključivati članove odbora na savjetodavnim položajima uključujući najmanje jednog neovisnog direktora.”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Sastav Odbora mora osigurati cjelovitost i, osim za SIPS Eurosustava, potrebnu kombinaciju tehničkih vještina, znanja i iskustva vezano uz SIPS i financijska tržišta općenito, radi omogućavanja Odboru da ispuni svoje funkcije i odgovornosti. Sastav mora također uzeti u obzir raspodjelu nadležnosti u skladu s nacionalnim pravom. Osim za SIPS Eurosustava i ako je dozvoljeno nacionalnim pravom, Odbor mora uključivati članove odbora na savjetodavnim položajima uključujući najmanje jednog neovisnog direktora.”;

| (c) | drugi podstavak stavka 7. zamjenjuje se sljedećim:
  „Odbor mora osigurati postojanje triju jasnih i djelotvornih linija obrane (poslovanje, upravljanje rizikom i unutarnja revizija), koje su međusobno odvojene i imaju dovoljno ovlasti, neovisnosti, sredstava i pristup Odboru.”; |
| --- | --- |

(c)

drugi podstavak stavka 7. zamjenjuje se sljedećim:

„Odbor mora osigurati postojanje triju jasnih i djelotvornih linija obrane (poslovanje, upravljanje rizikom i unutarnja revizija), koje su međusobno odvojene i imaju dovoljno ovlasti, neovisnosti, sredstava i pristup Odboru.”;

| (d) | umeće se sljedeći stavak 7.a:

  „7.a   Za odluke koje imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti SIPS-a i za ključne dokumente o rizicima u vezi s djelovanjem SIPS-a potrebno je odobrenje Odbora. Odbor je dužan odobriti i na godišnjoj osnovi provjeravati najmanje okvir sveobuhvatnog upravljanja rizikom iz članka 5. stavka 1., okvir operativnog rizika i povezani plan neprekinutog poslovanja iz članka 15. stavka 1. odnosno stavka 5., planove oporavka i redovnog prestanka rada te kapitalni plan iz članka 5. stavka 4. odnosno članka 13. stavka 6., okvire kreditnog i likvidnosnog rizika iz članka 6. stavka 1. odnosno članka 8. stavka 1., okvir kolaterala koji uređuje upravljačke rizike iz članka 7., investicijsku strategiju SIPS-a iz članka 14. stavka 4. i okvir kiberotpornosti iz članka 15. stavka 4.a.” |
| --- | --- |

(d)

umeće se sljedeći stavak 7.a:

„7.a   Za odluke koje imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti SIPS-a i za ključne dokumente o rizicima u vezi s djelovanjem SIPS-a potrebno je odobrenje Odbora. Odbor je dužan odobriti i na godišnjoj osnovi provjeravati najmanje okvir sveobuhvatnog upravljanja rizikom iz članka 5. stavka 1., okvir operativnog rizika i povezani plan neprekinutog poslovanja iz članka 15. stavka 1. odnosno stavka 5., planove oporavka i redovnog prestanka rada te kapitalni plan iz članka 5. stavka 4. odnosno članka 13. stavka 6., okvire kreditnog i likvidnosnog rizika iz članka 6. stavka 1. odnosno članka 8. stavka 1., okvir kolaterala koji uređuje upravljačke rizike iz članka 7., investicijsku strategiju SIPS-a iz članka 14. stavka 4. i okvir kiberotpornosti iz članka 15. stavka 4.a.”

| 4. | U članku 5. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „4.   Upravitelj SIPS-a dužan je utvrditi ključne poslove i usluge SIPS-a. Upravitelj SIPS-a dužan je utvrditi posebne scenarije koji mu mogu onemogućiti obavljanje ovih ključnih poslova i usluga kao trajnu djelatnost i procjenjuje djelotvornost svih opcija za oporavak i, s iznimkom SIPS-a Eurosustava, redovan prestanak rada. Upravitelj SIPS-a dužan je provjeravati ključne poslove i usluge SIPS-a najmanje jednom godišnje. Na temelju te procjene, upravitelj SIPS-a dužan je pripremiti održivi plan oporavka SIPS-a i, osim za SIPS Eurosustava, plan redovnog prestanka rada.Planovi oporavka i redovnog prestanka rada moraju sadržavati, između ostalog, temeljni prikaz ključnih strategija oporavka i redovnog prestanka rada, navođenje ključnih poslova i usluga SIPS-a te opis mjera potrebnih radi provedbe ključnih strategija. Upravitelj SIPS-a, prema potrebi, dužan je dostaviti nadležnim tijelima informacije koje su im potrebne radi planiranja odluka.”; |
| --- | --- |

4.

U članku 5. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Upravitelj SIPS-a dužan je utvrditi ključne poslove i usluge SIPS-a. Upravitelj SIPS-a dužan je utvrditi posebne scenarije koji mu mogu onemogućiti obavljanje ovih ključnih poslova i usluga kao trajnu djelatnost i procjenjuje djelotvornost svih opcija za oporavak i, s iznimkom SIPS-a Eurosustava, redovan prestanak rada. Upravitelj SIPS-a dužan je provjeravati ključne poslove i usluge SIPS-a najmanje jednom godišnje. Na temelju te procjene, upravitelj SIPS-a dužan je pripremiti održivi plan oporavka SIPS-a i, osim za SIPS Eurosustava, plan redovnog prestanka rada.Planovi oporavka i redovnog prestanka rada moraju sadržavati, između ostalog, temeljni prikaz ključnih strategija oporavka i redovnog prestanka rada, navođenje ključnih poslova i usluga SIPS-a te opis mjera potrebnih radi provedbe ključnih strategija. Upravitelj SIPS-a, prema potrebi, dužan je dostaviti nadležnim tijelima informacije koje su im potrebne radi planiranja odluka.”;

| 5. | Članak 6. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 6.
  Kreditni rizik

  1.   Upravitelj SIPS-a dužan je utvrditi pouzdani okvir za mjerenje, praćenje i upravljanje svojim kreditnim izloženostima prema sudionicima i kreditnim izloženostima između sudionika koje proizlaze iz postupaka plaćanja, kliringa i namire SIPS-a.


  2.   Upravitelj SIPS-a dužan je utvrditi sve izvore kreditnog rizika. Mjerenje i praćenje kreditnih izloženosti odvija se tijekom dana, upotrebom pravovremenih informacija i prikladnih alata za upravljanje rizikom.


  2.a   Upravitelj SIPS-a koji upravlja DNS sustavom dužan je osigurati:






  (a) | da su financijske obveze utvrđene najkasnije u trenutku u kojem je nalog za prijenos uključen u izračun neto pozicije namire dostupne svakom sudioniku; i |
| --- | --- | --- |

5.

Članak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 6.

Kreditni rizik

1.   Upravitelj SIPS-a dužan je utvrditi pouzdani okvir za mjerenje, praćenje i upravljanje svojim kreditnim izloženostima prema sudionicima i kreditnim izloženostima između sudionika koje proizlaze iz postupaka plaćanja, kliringa i namire SIPS-a.

2.   Upravitelj SIPS-a dužan je utvrditi sve izvore kreditnog rizika. Mjerenje i praćenje kreditnih izloženosti odvija se tijekom dana, upotrebom pravovremenih informacija i prikladnih alata za upravljanje rizikom.

2.a   Upravitelj SIPS-a koji upravlja DNS sustavom dužan je osigurati:

(a)

da su financijske obveze utvrđene najkasnije u trenutku u kojem je nalog za prijenos uključen u izračun neto pozicije namire dostupne svakom sudioniku; i

| (b) | da se drže dovoljna sredstva radi pokrića kreditnih izloženosti proizašlih u skladu sa stavcima 3. i 4., najkasnije u trenutku iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

da se drže dovoljna sredstva radi pokrića kreditnih izloženosti proizašlih u skladu sa stavcima 3. i 4., najkasnije u trenutku iz točke (a).

3.   Upravitelj SIPS-a, uključujući upravitelja koji upravlja DNS sustavom s jamstvom namire, kod kojeg tijekom djelovanja SIPS-a nastaje kreditna izloženost prema njegovim sudionicima, dužan je pokriti svoju kreditnu izloženost prema svakom sudioniku upotrebom instrumenta osiguranja, jamstvenih fondova, vlasničkog kapitala (nakon oduzimanja iznosa namijenjenog pokriću općeg rizika poslovanja) ili drugih jednakovrijednih financijskih sredstava.

4.   Upravitelj SIPS-a, uključujući onog koji upravlja DNS sustavom bez jamstva namire, ali u kojem su sudionici suočeni s kreditnom izloženošću koja proizlazi iz postupaka plaćanja, kliringa ili namire SIPS-a, dužan je uspostaviti pravila ili ugovorne odnose s navedenim sudionicima. Pravila ili ugovorni odnosi moraju osigurati da sudionici pribave dovoljno sredstava, kako je navedeno u stavku 3., radi pokrića kreditnih izloženosti koje proizlaze iz postupaka plaćanja, kliringa i namire SIPS-a u odnosu na dva sudionika koji, zajedno sa svojim povezanim društvima, imaju najveću ukupnu kreditnu izloženost.

5.   Upravitelj SIPS-a dužan je utvrditi pravila i postupke radi rješavanja gubitaka koji neposredno proizlaze iz neispunjenja ugovorne obveze prema SIPS-u od strane jednog ili više sudionika. Ova pravila i postupci moraju rješavati raspodjelu potencijalnih nepokrivenih gubitaka, uključujući otplatu svih novčanih sredstava koje upravitelj SIPS-a može pozajmiti od pružatelja likvidnosti. Ona moraju uključivati pravila i postupke upravitelja SIPS-a koji se odnose na obnavljanje svih financijskih sredstava koje je SIPS koristio tijekom stresnog događaja, do razine utvrđene u stavcima 3. i 4.”

| 6. | Članak 8. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 8.
  Likvidnosni rizik

  1.   Upravitelj SIPS-a dužan je uspostaviti sveobuhvatan okvir za upravljanje likvidnosnim rizikom kojem su izloženi sudionici SIPS-a, banke za namiru, nostro agenti, skrbničke banke, pružatelji likvidnosti i drugi odgovarajući subjekti. Upravitelj SIPS-a dužan je osigurati sudionicima odgovarajuće alate radi djelotvornog upravljanja likvidnošću te pratiti i olakšavati nesmetani tok likvidnosti u sustavu.


  2.   Upravitelj SIPS-a dužan je uspostaviti operativne i analitičke alate koji mu omogućuju, trajno i pravodobno utvrđivanje, mjerenje i praćenje tokova namire i financiranja, uključujući korištenje unutardnevne likvidnosti.


  2.a   Upravitelj SIPS-a koji upravlja DNS sustavom dužan je osigurati:






  (a) | da su financijske obveze utvrđene najkasnije u trenutku u kojem je nalog za prijenos uključen u izračun neto pozicija namire dostupan svakom sudioniku; i |
| --- | --- | --- |

6.

Članak 8. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 8.

Likvidnosni rizik

1.   Upravitelj SIPS-a dužan je uspostaviti sveobuhvatan okvir za upravljanje likvidnosnim rizikom kojem su izloženi sudionici SIPS-a, banke za namiru, nostro agenti, skrbničke banke, pružatelji likvidnosti i drugi odgovarajući subjekti. Upravitelj SIPS-a dužan je osigurati sudionicima odgovarajuće alate radi djelotvornog upravljanja likvidnošću te pratiti i olakšavati nesmetani tok likvidnosti u sustavu.

2.   Upravitelj SIPS-a dužan je uspostaviti operativne i analitičke alate koji mu omogućuju, trajno i pravodobno utvrđivanje, mjerenje i praćenje tokova namire i financiranja, uključujući korištenje unutardnevne likvidnosti.

2.a   Upravitelj SIPS-a koji upravlja DNS sustavom dužan je osigurati:

(a)

da su financijske obveze utvrđene najkasnije u trenutku u kojem je nalog za prijenos uključen u izračun neto pozicija namire dostupan svakom sudioniku; i

| (b) | da se, najkasnije u trenutku iz točke (a), drže dovoljni izvori likvidnosti u skladu sa stavcima 3. do 6. |
| --- | --- |

(b)

da se, najkasnije u trenutku iz točke (a), drže dovoljni izvori likvidnosti u skladu sa stavcima 3. do 6.

3.   Upravitelj SIPS-a dužan je držati ili osigurati da sudionici drže dovoljno likvidnih sredstava u svako doba od trenutka nastanka financijske obveze, u svim valutama u kojima posluje, radi izvršavanja namire financijskih obveza u istom danu u širokom rasponu mogućih stresnih scenarija. Prema potrebi, to uključuje unutardnevnu namiru ili namiru tijekom više dana. Stresni scenariji uključuju: (a) neispunjenje ugovorne obveze, pod iznimnim ali mogućim tržišnim uvjetima, od strane sudionika koji, zajedno sa svojim povezanim društvima, ima najveću ukupnu financijsku obvezu; i (b) druge scenarije u skladu sa stavkom 11.

4.   Upravitelj SIPS-a koji namiruje jednostrana plaćanja u eurima dužan je držati, ili osigurati da sudionici drže dovoljna likvidna sredstva, u skladu sa stavkom 3., kako bi pravovremeno izvršili namiru financijskih obveza u slučaju neispunjenja ugovorne obveze sudionika koji, zajedno sa svojim povezanim društvima, ima najveću ukupnu financijsku obvezu kako je određeno stavkom 3. točkom (a) na bilo koji od sljedećih načina:

| (a) | u gotovini kod Eurosustava; ili |
| --- | --- |

(a)

u gotovini kod Eurosustava; ili

| (b) | u obliku prihvatljivog kolaterala kako je definiran u okviru kolaterala Eurosustava utvrđenom u Smjernici (EU) 2015/510 Europske središnje banke (ESB/2014/60) (*5) i Smjernici ESB/2014/31 Europske središnje banke (*6), pod uvjetom da upravitelj SIPS-a može dokazati da je takav kolateral lako dostupan i zamjenjiv za gotovinu istoga dana korištenjem prethodno ugovorenih i vrlo pouzdanih mehanizama financiranja, uključujući u stresnim tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(b)

u obliku prihvatljivog kolaterala kako je definiran u okviru kolaterala Eurosustava utvrđenom u Smjernici (EU) 2015/510 Europske središnje banke (ESB/2014/60) (*5) i Smjernici ESB/2014/31 Europske središnje banke (*6), pod uvjetom da upravitelj SIPS-a može dokazati da je takav kolateral lako dostupan i zamjenjiv za gotovinu istoga dana korištenjem prethodno ugovorenih i vrlo pouzdanih mehanizama financiranja, uključujući u stresnim tržišnim uvjetima.

5.   Upravitelj SIPS-a koji namiruje jednostrana plaćanja u eurima dužan je držati, ili osigurati da sudionici drže dodatna likvidna sredstva, u skladu sa stavkom 3. točkom (b), na načine određene u stavku 4. ili s kreditno sposobnom poslovnom bankom, u obliku jednog ili više sljedećih instrumenata:

| (a) | obvezujuće kreditne linije; |
| --- | --- |

(a)

obvezujuće kreditne linije;

| (b) | obvezujuće valutne ugovore o razmjeni; |
| --- | --- |

(b)

obvezujuće valutne ugovore o razmjeni;

| (c) | obvezujućeg repo ugovora; |
| --- | --- |

(c)

obvezujućeg repo ugovora;

| (d) | imovine koja udovoljava zahtjevima iz članka 7. stavka 1., koju drži skrbnik; |
| --- | --- |

(d)

imovine koja udovoljava zahtjevima iz članka 7. stavka 1., koju drži skrbnik;

| (e) | ulaganja. |
| --- | --- |

(e)

ulaganja.

Svi ovi instrumenti moraju udovoljiti da gotovina bude na raspolaganju u vremenskom razdoblju koje omogućava dovršetak namire istog dana. Posebno, upravitelj SIPS-a mora biti u mogućnosti dokazati da su negotovinski instrumenti lako dostupni i zamjenjivi za gotovinu istog dana korištenjem prethodno ugovorenog i vrlo pouzdanog mehanizma financiranja, uključujući u stresnim tržišnim uvjetima.

Upravitelj SIPS-a mora biti u stanju dokazati nadležnom tijelu, na temelju odgovarajuće interne procjene, da je poslovna banka kreditno sposobna.

6.   Upravitelj SIPS-a koji namiruje dvostrana plaćanja ili jednostrana plaćanja u valutama koje nisu euro dužan je držati, ili osigurati da sudionici drže dovoljna likvidna sredstva, u skladu sa stavkom 3. u oblicima iz stavka 5.

7.   Ako upravitelj SIPS-a dopunjuje sredstva iz stavka 3. drugom imovinom, ta imovina mora biti vjerojatno utrživa ili prihvatljiva kao instrument osiguranja (primjerice kreditne linije, ugovori o razmjeni ili repo ugovori) na ad hoc osnovi u slučaju neispunjenja ugovorne obveze, čak ako to ne može biti na pouzdan način prethodno ugovoreno ili zajamčeno u slučaju iznimnih ali mogućih tržišnih uvjeta. Ako sudionik dopunjuje sredstva iz stavka 3. drugom imovinom, upravitelj SIPS-a dužan je osigurati da ta druga imovina udovoljava zahtjevima navedenim u prvoj rečenici ovog stavka. Pretpostavlja se da je imovina vjerojatno utrživa ili prihvatljiva kao instrument osiguranja ako je upravitelj SIPS-a uzeo u obzir pravila i prakse odgovarajućih središnjih banaka o prihvatljivosti instrumenta osiguranja.

8.   Upravitelj SIPS-a ne smije pretpostaviti da će izvanredan kredit središnje banke biti dostupan.

9.   Upravitelj SIPS-a dužan je provesti dubinsku analizu kako bi provjerio da svaki pružatelj likvidnih sredstava SIPSA iz stavka 3.: (a) ima dovoljne i ažurne informacije da bi mogao razumjeti i upravljati likvidnosnim rizicima povezanim s osiguravanjem gotovine ili imovine; i (b) ima mogućnosti osigurati potrebnu gotovinu ili imovinu. Upravitelj SIPS-a provjerava svoju usklađenost s obvezom provođenja dubinske analize najmanje jednom godišnje. Kao pružatelji likvidnosti prihvaćaju se samo subjekti koji imaju pristup kreditima od središnje banke izdavatelja. Upravitelj SIPS-a dužan je redovno testirati postupke SIPS-a za pristup likvidnim sredstvima.

10.   Upravitelj SIPS-a s pristupom računima središnje banke, platnim uslugama ili uslugama u vezi s vrijednosnim papirima dužan je upotrebljavati ove usluge kada je to moguće.

11.   Upravitelj SIPS-a dužan je, putem strogih testiranja otpornosti, odrediti iznos i redovno testirati dostatnost svojih likvidnih izvora radi udovoljavanja zahtjevima iz stavaka 3. i 4. Pri provođenju testova otpornosti na stres, upravitelj SIPS-a dužan je razmotriti širok raspon relevantnih scenarija, uključujući slučaj neispunjenja ugovorne obveze jednog ili više sudionika na isti dan ili na dva ili više uzastopna dana.

Pri razmatranju takvih scenarija, moraju se uzeti u obzir oblik i djelovanje SIPS-a i ispitati svi subjekti koji mogu uzrokovati značajne likvidnosne rizike za SIPS, uključujući banke za namiru, nostro agente, skrbničke banke, pružatelje likvidnosti i povezane infrastrukture financijskih tržišta. Prema potrebi, scenariji obuhvaćaju višednevno razdoblje.

12.   Upravitelj SIPS-a dužan je dokumentirati svoje razloge za držanje i imati odgovarajuće mehanizme upravljanja u vezi s iznosom gotovine i druge imovine koju drži ili koju drže sudionici. On je dužan uspostaviti jasne postupke za izvješćivanje Odbora o rezultatima svojih testiranja otpornosti na stres i dužan je koristiti ove rezultate radi procjene adekvatnosti svog okvira upravljanja likvidnosnim rizikom i provoditi njegova prilagođavanja.

13.   Upravitelj SIPS-a utvrđuje jasna pravila i postupke koji omogućuju SIPS-u da izvrši namiru financijskih obveza istog dana i prema potrebi, pravodobnu namiru unutar jednog dana i tijekom više dana nakon neispunjenja ugovorne obveze jednog ili više sudionika SIPS-a. Ova pravila i postupci moraju:

| (a) | rješavati nepredvidive i potencijalno nepokrivene manjkove likvidnosti; |
| --- | --- |

(a)

rješavati nepredvidive i potencijalno nepokrivene manjkove likvidnosti;

| (b) | imati za cilj izbjegavanje vraćanja sredstava, povlačenja ili zakašnjenja u namiri financijskih obveza istoga dana; |
| --- | --- |

(b)

imati za cilj izbjegavanje vraćanja sredstava, povlačenja ili zakašnjenja u namiri financijskih obveza istoga dana;

| (c) | navesti na koji način će se obnoviti gotovina i druga imovina upotrijebljena od strane SIPS-a za vrijeme stresnih događaja, u mjeri određenoj u skladu sa stavcima od 3. do 5. |
| --- | --- |

(c)

navesti na koji način će se obnoviti gotovina i druga imovina upotrijebljena od strane SIPS-a za vrijeme stresnih događaja, u mjeri određenoj u skladu sa stavcima od 3. do 5.

(*5)  Smjernica (EU) 2015/510 Europske središnje banke od 19. prosinca 2014. o provedbi monetarne politike Eurosustava (ESB/2014/60) (SL L 91, 2.4.2015., str. 3)."

*5

(*6)  Smjernica ESB/2014/31 Europske središnje banke od 9. srpnja 2014. o dodatnim privremenim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja i o izmjeni Smjernice ESB/2007/9 (SL L 240, 13.8.2014., str. 28.).”
  "

*6

| 7. | U članku 10., stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Upravitelj SIPS-a koji namiruje jednostrana plaćanja u eurima dužan je osigurati da se konačna namira provede u novcu središnje banke. Upravitelj SIPS-a koji namiruje plaćanja za druge SIPS-ove nastoji omogućiti tim drugim SIPS-ovima da se namire čak i u izvanrednim situacijama.” |
| --- | --- |

7.

U članku 10., stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Upravitelj SIPS-a koji namiruje jednostrana plaćanja u eurima dužan je osigurati da se konačna namira provede u novcu središnje banke. Upravitelj SIPS-a koji namiruje plaćanja za druge SIPS-ove nastoji omogućiti tim drugim SIPS-ovima da se namire čak i u izvanrednim situacijama.”

| 8. | Članak 13. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 13.
  Opći poslovni rizik

  1.   Upravitelj SIPS-a dužan je utvrditi pouzdan sustav upravljanja i kontrole radi utvrđivanja, praćenja i upravljanja općim poslovnim rizicima, uključujući gubitke nastale zbog lošeg provođenja poslovne strategije, negativnih novčanih tokova ili neočekivanih i iznimno velikih operativnih troškova.


  2.   Upravitelj SIPS-a dužan je održavati plan ostvarivog oporavka i, osim za SIPS Eurosustava, plan redovnog prestanka rada kako je propisano člankom 5. stavkom 4.


  3.   Upravitelj SIPS-a dužan je utvrditi, na temelju svog profila općeg poslovnog rizika i vremena potrebnog za postizanje oporavka i/ili redovnog prestanka rada svojih ključnih poslova i usluga, iznos imovine potreban za provedbu planova iz stavka 2. Ovaj iznos ne smije biti manji od iznosa koji predstavlja tekuće operativne troškove za šest mjeseci.


  4.   Radi pokrića iznosa iz stavka 3., upravitelj SIPS-a dužan je držati likvidnu neto imovinu financiranu vlasničkim udjelima, primjerice redovne dionice, objavljene pričuve ili drugu zadržanu dobit, tako da može nastaviti svoje poslove i usluge kao trajnu djelatnost. Navedena imovina mora biti povrh sredstava koja se drže radi pokrića rizika neispunjenja obveza od strane sudionika ili drugih rizika iz članka 6. i članka 8. Vlasnički udjeli koji se drže temeljem međunarodnih standarda kapitala utemeljenih na riziku mogu biti uključeni radi izbjegavanja umnožavanja kapitalnih zahtjeva.


  5.   Imovina iz stavka 4. koja se drži radi općeg poslovnog rizika treba biti dovoljno likvidna i kvalitetna da bi bila pravodobno dostupna i mora biti odvojena od imovine upravitelja SIPS-a koja se koristi za dnevno poslovanje. Upravitelj SIPS-a mora biti u mogućnosti unovčiti imovinu koju drži radi pokrića općeg poslovnog rizika uz malo nepovoljnog utjecaja na cijenu ili bez takvog utjecaja, tako da može nastaviti svoje poslove ili usluge kao trajnu djelatnost ako pretrpi opće poslovne gubitke.


  6.   Upravitelj SIPS-a dužan je utvrditi održivi kapitalni plan za prikupljanje dodatnog vlasničkog kapitala ako se njegov vlasnički kapital smanji na razinu iznosa iz stavka 3. ili padne ispod tog iznosa.


  7.   Stavci od 3. do 6. ne primjenjuju se na SIPS Eurosustava.” |
| --- | --- |

8.

Članak 13. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 13.

Opći poslovni rizik

1.   Upravitelj SIPS-a dužan je utvrditi pouzdan sustav upravljanja i kontrole radi utvrđivanja, praćenja i upravljanja općim poslovnim rizicima, uključujući gubitke nastale zbog lošeg provođenja poslovne strategije, negativnih novčanih tokova ili neočekivanih i iznimno velikih operativnih troškova.

2.   Upravitelj SIPS-a dužan je održavati plan ostvarivog oporavka i, osim za SIPS Eurosustava, plan redovnog prestanka rada kako je propisano člankom 5. stavkom 4.

3.   Upravitelj SIPS-a dužan je utvrditi, na temelju svog profila općeg poslovnog rizika i vremena potrebnog za postizanje oporavka i/ili redovnog prestanka rada svojih ključnih poslova i usluga, iznos imovine potreban za provedbu planova iz stavka 2. Ovaj iznos ne smije biti manji od iznosa koji predstavlja tekuće operativne troškove za šest mjeseci.

4.   Radi pokrića iznosa iz stavka 3., upravitelj SIPS-a dužan je držati likvidnu neto imovinu financiranu vlasničkim udjelima, primjerice redovne dionice, objavljene pričuve ili drugu zadržanu dobit, tako da može nastaviti svoje poslove i usluge kao trajnu djelatnost. Navedena imovina mora biti povrh sredstava koja se drže radi pokrića rizika neispunjenja obveza od strane sudionika ili drugih rizika iz članka 6. i članka 8. Vlasnički udjeli koji se drže temeljem međunarodnih standarda kapitala utemeljenih na riziku mogu biti uključeni radi izbjegavanja umnožavanja kapitalnih zahtjeva.

5.   Imovina iz stavka 4. koja se drži radi općeg poslovnog rizika treba biti dovoljno likvidna i kvalitetna da bi bila pravodobno dostupna i mora biti odvojena od imovine upravitelja SIPS-a koja se koristi za dnevno poslovanje. Upravitelj SIPS-a mora biti u mogućnosti unovčiti imovinu koju drži radi pokrića općeg poslovnog rizika uz malo nepovoljnog utjecaja na cijenu ili bez takvog utjecaja, tako da može nastaviti svoje poslove ili usluge kao trajnu djelatnost ako pretrpi opće poslovne gubitke.

6.   Upravitelj SIPS-a dužan je utvrditi održivi kapitalni plan za prikupljanje dodatnog vlasničkog kapitala ako se njegov vlasnički kapital smanji na razinu iznosa iz stavka 3. ili padne ispod tog iznosa.

7.   Stavci od 3. do 6. ne primjenjuju se na SIPS Eurosustava.”

| 9. | Članak 15. mijenja se kako slijedi:






  (a) | umeće se sljedeći stavak 1.a:

  „1.a   Upravitelj SIPS-a dužan je periodično i nakon značajnih promjena provjeriti, revidirati i testirati sustave, operativne politike, postupke i kontrole.”; |
| --- | --- | --- |

9.

Članak 15. mijenja se kako slijedi:

(a)

umeće se sljedeći stavak 1.a:

„1.a   Upravitelj SIPS-a dužan je periodično i nakon značajnih promjena provjeriti, revidirati i testirati sustave, operativne politike, postupke i kontrole.”;

| (b) | umeće se sljedeći stavak 4.a:

  „4.a   Upravitelj SIPS-a dužan je uspostaviti djelotvoran okvir za kiberotpornost s odgovarajućim regulatornim mjerama radi upravljanja rizikom za kibersigurnost. Upravitelj SIPS-a dužan je utvrditi svoje ključne poslove i popratnu imovinu i imati na raspolaganju odgovarajuće mjere da ih zaštiti od kibernapada, da takve napade otkrije, odgovori na njih i oporavi ključne poslove i popratnu imovinu od takvih napada. Ove se mjere redovito testiraju. Upravitelj SIPS-a dužan je osigurati da ima visoku razinu svijesti o prijetnjama kibersigurnosti. Upravitelj SIPS-a dužan je osigurati trajno učenje i razvoj radi omogućavanja pravodobne prilagodbe svog okvira za kiberotpornost na dinamičnu prirodu rizika za kibersigurnost, kad god je to potrebno.” |
| --- | --- |

(b)

umeće se sljedeći stavak 4.a:

„4.a   Upravitelj SIPS-a dužan je uspostaviti djelotvoran okvir za kiberotpornost s odgovarajućim regulatornim mjerama radi upravljanja rizikom za kibersigurnost. Upravitelj SIPS-a dužan je utvrditi svoje ključne poslove i popratnu imovinu i imati na raspolaganju odgovarajuće mjere da ih zaštiti od kibernapada, da takve napade otkrije, odgovori na njih i oporavi ključne poslove i popratnu imovinu od takvih napada. Ove se mjere redovito testiraju. Upravitelj SIPS-a dužan je osigurati da ima visoku razinu svijesti o prijetnjama kibersigurnosti. Upravitelj SIPS-a dužan je osigurati trajno učenje i razvoj radi omogućavanja pravodobne prilagodbe svog okvira za kiberotpornost na dinamičnu prirodu rizika za kibersigurnost, kad god je to potrebno.”

| 10. | Članak 16. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 16.
  Kriteriji za pristup i sudjelovanje

  1.   Upravitelj SIPS-a dužan je utvrditi i javno objaviti nediskriminirajuće kriterije za pristup uslugama SIPS-a i za sudjelovanje u uslugama SIPS-a za izravne i, prema potrebi, neizravne sudionike te za druge infrastrukture financijskog tržišta (FMI). Upravitelj SIPS-a dužan je provjeravati kriterije najmanje jednom godišnje.


  2.   Kriteriji za pristup i sudjelovanje iz stavka 1. opravdavaju se sa stajališta sigurnosti i učinkovitosti SIPS-a i tržišta kojima SIPS služi te se prilagođavaju i usklađuju sa specifičnim rizicima SIPS-a. U skladu s načelom razmjernosti, upravitelj SIPS-a dužan je utvrditi zahtjeve koji ograničavaju pristup u najmanjoj mogućoj mjeri. Ako upravitelj SIPS-a uskrati pristup subjektu koji pristupa, mora to pisano obrazložiti na temelju sveobuhvatne analize rizika.


  3.   Upravitelj SIPS-a dužan je neprekidno pratiti usklađenost sudionika s kriterijima za pristup i sudjelovanje u SIPS-u. Upravitelj SIPS-a dužan je utvrditi nediskriminirajuće postupke da bi olakšao privremeno ili trajno ukidanje prava sudionika na sudjelovanje ako sudionik ne ispuni kriterije i javno objavljuje relevantne ključne aspekte tih postupaka. Upravitelj SIPS-a dužan je preispitati postupke najmanje jednom godišnje.” |
| --- | --- |

10.

Članak 16. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 16.

Kriteriji za pristup i sudjelovanje

1.   Upravitelj SIPS-a dužan je utvrditi i javno objaviti nediskriminirajuće kriterije za pristup uslugama SIPS-a i za sudjelovanje u uslugama SIPS-a za izravne i, prema potrebi, neizravne sudionike te za druge infrastrukture financijskog tržišta (FMI). Upravitelj SIPS-a dužan je provjeravati kriterije najmanje jednom godišnje.

2.   Kriteriji za pristup i sudjelovanje iz stavka 1. opravdavaju se sa stajališta sigurnosti i učinkovitosti SIPS-a i tržišta kojima SIPS služi te se prilagođavaju i usklađuju sa specifičnim rizicima SIPS-a. U skladu s načelom razmjernosti, upravitelj SIPS-a dužan je utvrditi zahtjeve koji ograničavaju pristup u najmanjoj mogućoj mjeri. Ako upravitelj SIPS-a uskrati pristup subjektu koji pristupa, mora to pisano obrazložiti na temelju sveobuhvatne analize rizika.

3.   Upravitelj SIPS-a dužan je neprekidno pratiti usklađenost sudionika s kriterijima za pristup i sudjelovanje u SIPS-u. Upravitelj SIPS-a dužan je utvrditi nediskriminirajuće postupke da bi olakšao privremeno ili trajno ukidanje prava sudionika na sudjelovanje ako sudionik ne ispuni kriterije i javno objavljuje relevantne ključne aspekte tih postupaka. Upravitelj SIPS-a dužan je preispitati postupke najmanje jednom godišnje.”

| 11. | U članku 17. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

  „1.   Za potrebe upravljanja rizikom, upravitelj SIPS-a dužan je osigurati da pravila, postupci i ugovorne odredbe SIPS-a dozvoljavaju da upravitelj SIPS-a prikuplja informacije o neizravnom sudjelovanju radi utvrđivanja, praćenja i upravljanja svim značajnim rizicima za SIPS koji mogu proizaći iz sudjelovanja. Ova informacija sadrži najmanje sljedeće:






  (a) | aktivnost koju izravni sudionici provode u svoje ime i u ime neizravnih sudionika razmjerno aktivnosti na razini sustava; |
| --- | --- | --- |

11.

U članku 17. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

„1.   Za potrebe upravljanja rizikom, upravitelj SIPS-a dužan je osigurati da pravila, postupci i ugovorne odredbe SIPS-a dozvoljavaju da upravitelj SIPS-a prikuplja informacije o neizravnom sudjelovanju radi utvrđivanja, praćenja i upravljanja svim značajnim rizicima za SIPS koji mogu proizaći iz sudjelovanja. Ova informacija sadrži najmanje sljedeće:

(a)

aktivnost koju izravni sudionici provode u svoje ime i u ime neizravnih sudionika razmjerno aktivnosti na razini sustava;

| (b) | broj neizravnih sudionika koji provode namiru preko pojedinačnih izravnih sudionika; |
| --- | --- |

(b)

broj neizravnih sudionika koji provode namiru preko pojedinačnih izravnih sudionika;

| (c) | količinu i vrijednosti plaćanja u SIPS-u koja potječu od svakog neizravnog sudionika; |
| --- | --- |

(c)

količinu i vrijednosti plaćanja u SIPS-u koja potječu od svakog neizravnog sudionika;

| (d) | količinu i vrijednosti plaćanja iz točke (c) u odnosu na količinu i vrijednosti plaćanja izravnih sudionika preko kojih neizravni sudionik pristupa SIPS-u. |
| --- | --- |

(d)

količinu i vrijednosti plaćanja iz točke (c) u odnosu na količinu i vrijednosti plaćanja izravnih sudionika preko kojih neizravni sudionik pristupa SIPS-u.

2.   Upravitelj SIPS-a dužan je utvrditi značajne ovisnosti između izravnih i neizravnih sudionika koje mogu utjecati na SIPS, uzimajući u obzir informacije iz stavka 1.”

| 12. | Članak 21. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 21.
  Ovlasti nadležnog tijela

  1.   Nadležno tijelo ovlašteno je:






  (a) | u bilo koje doba od upravitelja SIPS-a dobiti sve informacije i dokumente potrebne za procjenu usklađenosti sa zahtjevima iz ove Uredbe ili promicanja nesmetanog funkcioniranja platnih sustava na sistemskoj razini. Upravitelj SIPS-a dužan je dostaviti sve bitne informacije nadležnom tijelu bez nepotrebne odgode; |
| --- | --- | --- |

12.

Članak 21. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 21.

Ovlasti nadležnog tijela

1.   Nadležno tijelo ovlašteno je:

(a)

u bilo koje doba od upravitelja SIPS-a dobiti sve informacije i dokumente potrebne za procjenu usklađenosti sa zahtjevima iz ove Uredbe ili promicanja nesmetanog funkcioniranja platnih sustava na sistemskoj razini. Upravitelj SIPS-a dužan je dostaviti sve bitne informacije nadležnom tijelu bez nepotrebne odgode;

| (b) | zahtijevati od upravitelja SIPS-a da imenuje neovisnog stručnjaka radi provođenja istraživanja ili neovisne provjere djelovanja SIPS-a. Nadležno tijelo može odrediti zahtjeve u pogledu vrste stručnjaka koji se imenuju, sadržaja i obuhvata izvješća koje će se izraditi, postupanje s izvješćem, uključujući dostavu podataka i javnu objavu određenih elemenata i vremena potrebnog za izradu izvješća. Upravitelj SIPS-a dužan je izvijestiti nadležno tijelo o tome na koji način je udovoljeno određenim zahtjevima; |
| --- | --- |

(b)

zahtijevati od upravitelja SIPS-a da imenuje neovisnog stručnjaka radi provođenja istraživanja ili neovisne provjere djelovanja SIPS-a. Nadležno tijelo može odrediti zahtjeve u pogledu vrste stručnjaka koji se imenuju, sadržaja i obuhvata izvješća koje će se izraditi, postupanje s izvješćem, uključujući dostavu podataka i javnu objavu određenih elemenata i vremena potrebnog za izradu izvješća. Upravitelj SIPS-a dužan je izvijestiti nadležno tijelo o tome na koji način je udovoljeno određenim zahtjevima;

| (c) | provoditi izravne inspekcije ili delegirati provođenje izravnih inspekcija. Kada pravilna provedba i učinkovitost inspekcije to zahtijevaju, nadležno tijelo ju može provesti bez prethodne najave. |
| --- | --- |

(c)

provoditi izravne inspekcije ili delegirati provođenje izravnih inspekcija. Kada pravilna provedba i učinkovitost inspekcije to zahtijevaju, nadležno tijelo ju može provesti bez prethodne najave.

2.   ESB je dužan donijeti odluku o postupcima i uvjetima za izvršavanje ovlasti iz stavka 1.”

| 13. | Umeću se sljedeći članci 21.a i 21.b:

  „Članak 21.a
  Organizacija nadzornih aktivnosti
  Nadležno tijelo može vršiti trajne i/ili ad hoc nadzorne aktivnosti radi procjene usklađenosti upravitelja SIPS-a sa zahtjevima određenim u člancima 3. do 21. ili radi promicanja nesmetanog funkcioniranja platnih sustava na sistemskoj razini.


  Članak 21.b
  Povjerljivost
  Povjerljive informacije koje je upravitelj SIPS-a razmijenio s nadležnim tijelom mogu biti razmijenjene unutar Europskog sustava središnjih banaka (ESSB). Članovi ESSB-a dužni su s takvim informacijama postupati kao s povjerljivim informacijama, u skladu s obvezom čuvanja profesionalne tajne propisane u članku 37. stavku 1. Statuta ESSB-a.” |
| --- | --- |

13.

Umeću se sljedeći članci 21.a i 21.b:

„Članak 21.a

Organizacija nadzornih aktivnosti

Nadležno tijelo može vršiti trajne i/ili ad hoc nadzorne aktivnosti radi procjene usklađenosti upravitelja SIPS-a sa zahtjevima određenim u člancima 3. do 21. ili radi promicanja nesmetanog funkcioniranja platnih sustava na sistemskoj razini.

Članak 21.b

Povjerljivost

Povjerljive informacije koje je upravitelj SIPS-a razmijenio s nadležnim tijelom mogu biti razmijenjene unutar Europskog sustava središnjih banaka (ESSB). Članovi ESSB-a dužni su s takvim informacijama postupati kao s povjerljivim informacijama, u skladu s obvezom čuvanja profesionalne tajne propisane u članku 37. stavku 1. Statuta ESSB-a.”

| 14. | Članak 22. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 22.
  Korektivne mjere

  1.   Kada upravitelj SIPS-a ne postupa u skladu s ovom Uredbom ili kada postoje opravdani razlozi za sumnju da upravitelj SIPS-a ne postupa u skladu s ovom Uredbom, nadležno tijelo dužno je:






  (a) | obavijestiti u pisanom obliku upravitelja SIPS-a o prirodi postupanja protivno Uredbi ili sumnji na postupanje protivno Uredbi; i |
| --- | --- | --- |

14.

Članak 22. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 22.

Korektivne mjere

1.   Kada upravitelj SIPS-a ne postupa u skladu s ovom Uredbom ili kada postoje opravdani razlozi za sumnju da upravitelj SIPS-a ne postupa u skladu s ovom Uredbom, nadležno tijelo dužno je:

(a)

obavijestiti u pisanom obliku upravitelja SIPS-a o prirodi postupanja protivno Uredbi ili sumnji na postupanje protivno Uredbi; i

| (b) | dati upravitelju SIPS-a mogućnost da bude saslušan i dostavi obrazloženje. |
| --- | --- |

(b)

dati upravitelju SIPS-a mogućnost da bude saslušan i dostavi obrazloženje.

2.   Uzimajući u obzir informacije koje dostavi upravitelj SIPS-a, nadležno tijelo može izreći korektivne mjere upravitelju SIPS-a radi ispravljanja postupanja protivno Uredbi i/ili izbjegavanja njihova ponavljanja.

3.   Nadležno tijelo može naložiti korektivne mjere neposredno nakon što utvrdi da je postupanje protivno Uredbi dovoljno ozbiljno da zahtijeva neposredno djelovanje. Nadležno tijelo dužno je obrazložiti svoju odluku.

4.   Nadležno tijelo koje nije ESB, dužno je izvijestiti ESB o svojoj namjeri izricanja korektivnih mjera upravitelju SIPS-a bez nepotrebnog odgađanja.

5.   Korektivne mjere mogu se izreći neovisno od sankcija ili istodobno sa sankcijama izrečenim na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 2532/98 (*7).

6.   ESB donosi odluku o postupku koji treba poštovati ako se izriču korektivne mjere.

(*7)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2532/98 od 23. studenoga 1998. o ovlastima Europske središnje banke za izricanje sankcija (SL L 318, 27.11.1998., str. 4.).”
  "

*7

| 15. | Članak 23. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 23.
  Sankcije
  U slučaju povrede ove Uredbe, ESB može izreći sankcije. Te sankcije moraju biti u skladu s Uredbom (EZ) br. 2532/98 i Uredbom (EZ) br. 2157/99 Europske središnje banke (ESB/1999/4) (*8) ESB je dužan donijeti odluku o metodologiji izračuna iznosa sankcija.


  (*8)  Uredba (EZ) br. 2157/99 Europske središnje banke od 23. rujna 1999. o ovlastima Europske središnje banke za izricanje sankcija (ESB/1999/4) (SL L 264, 12.10.1999., str. 21.).”
  " |
| --- | --- |

15.

Članak 23. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 23.

Sankcije

U slučaju povrede ove Uredbe, ESB može izreći sankcije. Te sankcije moraju biti u skladu s Uredbom (EZ) br. 2532/98 i Uredbom (EZ) br. 2157/99 Europske središnje banke (ESB/1999/4) (*8) ESB je dužan donijeti odluku o metodologiji izračuna iznosa sankcija.

(*8)  Uredba (EZ) br. 2157/99 Europske središnje banke od 23. rujna 1999. o ovlastima Europske središnje banke za izricanje sankcija (ESB/1999/4) (SL L 264, 12.10.1999., str. 21.).”
  "

*8

| 16. | Članak 24. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 24.
  Provjera
  Upravno vijeće dužno je provjeriti opću primjenu ove Uredbe najkasnije dvije godine nakon datuma njezina stupanja na snagu, a nakon toga svake tri godine i procijeniti je li ju potrebno izmijeniti.” |
| --- | --- |

16.

Članak 24. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 24.

Provjera

Upravno vijeće dužno je provjeriti opću primjenu ove Uredbe najkasnije dvije godine nakon datuma njezina stupanja na snagu, a nakon toga svake tri godine i procijeniti je li ju potrebno izmijeniti.”

Članak 2.

Završne odredbe

1.   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

2.   Upravitelji SIPS-a koji su bili obaviješteni o odluci Upravnog vijeća u skladu s člankom 1. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28) prije stupanja na snagu ove Uredbe imaju godinu dana od dana stupanja na snagu za usklađivanje sa zahtjevima utvrđenim ovom Uredbom, osim za zahtjeve određene u članku 1. točkama 5. i 6. u odnosu na koje će imati 18 mjeseci.

3.   Upravitelji SIPS-a koji su obaviješteni o odluci Upravnog vijeća u skladu s člankom 1. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28) nakon stupanja na snagu ove Uredbe imaju godinu dana od dana obavijesti za usklađivanje sa zahtjevima utvrđenim ovom Uredbom, osim za zahtjeve određene u članku 1. točkama 5. i 6. u odnosu na koje će imati 18 mjeseci.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni, 3. studenoga 2017.

Upravno vijeće ESB-a

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  Dostupno na mrežnoj stranici Banke za međunarodne namire www.bis.org.

1

(2)  Uredba (EU) br. 795/2014 Europske središnje banke od 3. srpnja 2014. o nadzornim zahtjevima za sistemski važne platne sustave (ESB/2014/28) (SL L 217, 23.7.2014., str. 16.).

2

(3)  Direktiva (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ (SL L 337, 23.12.2015., str. 35.).

3

---

| 16.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 299/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 299/22

---

UREDBA (EU) 2017/2095 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 3. studenoga 2017.

o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2157/1999 o ovlastima Europske središnje banke za izricanje sankcija (ESB/2017/34)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 132. stavak 3.,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 34.3. i članak 19.1.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2532/98 od 23. studenoga 1998. o ovlastima Europske središnje banke za izricanje sankcija (1), a posebno njezin članak 6. stavak 2.,

budući da:

| (1) | ESB je primijenio Uredbu (EZ) br. 2157/1999 Europske središnje banke (ESB/1999/4) (2) za izricanje sankcija u svojim raznim područjima nadležnosti, uključujući naročito provođenje monetarne politike Unije, funkcioniranje platnih sustava i prikupljanje statističkih podataka. |
| --- | --- |

(1)

ESB je primijenio Uredbu (EZ) br. 2157/1999 Europske središnje banke (ESB/1999/4) (2) za izricanje sankcija u svojim raznim područjima nadležnosti, uključujući naročito provođenje monetarne politike Unije, funkcioniranje platnih sustava i prikupljanje statističkih podataka.

| (2) | Uredba (EU) br. 795/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/28) (3) ovlašćuje ESB za izricanje sankcija upraviteljima sistemski važnih platnih sustava (SIPS) u slučaju povrede te Uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) br. 795/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/28) (3) ovlašćuje ESB za izricanje sankcija upraviteljima sistemski važnih platnih sustava (SIPS) u slučaju povrede te Uredbe.

| (3) | U području nadzora SIPS-a, iskustvo stečeno kod provedbe prve sveobuhvatne procjene u skladu s Uredbom (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/48) pokazalo je da su potrebne određene izmjene Uredbe (EZ) br. 2157/1999 (ESB/1999/4) kako bi se osiguralo učinkovito izricanje sankcija za povrede nadzora. |
| --- | --- |

(3)

U području nadzora SIPS-a, iskustvo stečeno kod provedbe prve sveobuhvatne procjene u skladu s Uredbom (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/48) pokazalo je da su potrebne određene izmjene Uredbe (EZ) br. 2157/1999 (ESB/1999/4) kako bi se osiguralo učinkovito izricanje sankcija za povrede nadzora.

| (4) | Posebno, pojašnjenje definicije nadležne nacionalne središnje banke potrebno je radi osiguravanja dosljednosti s definicijom nadležnog tijela u Uredbi (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28). Pored toga, pojašnjenje sastava interne neovisne istražne jedinice potrebno je radi osiguravanja da ona može neovisno obavljati svoje istražne funkcije u području nadzora platnih sustava. |
| --- | --- |

(4)

Posebno, pojašnjenje definicije nadležne nacionalne središnje banke potrebno je radi osiguravanja dosljednosti s definicijom nadležnog tijela u Uredbi (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28). Pored toga, pojašnjenje sastava interne neovisne istražne jedinice potrebno je radi osiguravanja da ona može neovisno obavljati svoje istražne funkcije u području nadzora platnih sustava.

| (5) | Uredbu (EZ) br. 2157/1999 (ESB/1999/4) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(5)

Uredbu (EZ) br. 2157/1999 (ESB/1999/4) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjene

Uredba (EZ) br. 2157/1999 (ESB/1999/4) mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 1.
  Definicije
  Za potrebe ove Uredbe, pojam ‚nadležna nacionalna središnja banka’ znači nacionalna središnja banka države članice na čijem je području nadležnosti nastala navodna povreda, ili za povrede u području nadzora sistemski važnih platnih sustava, znači središnja banka Eurosustava koja je utvrđena kao nadležno tijelu u smislu značenja članka 2. stavka 5. Uredbe (EU) br. 795/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/28) (*1). Ostali pojmovi koji se upotrebljavaju imaju isto značenje utvrđeno u članku 1. Uredbe (EZ) br. 2532/98,


  (*1)  Uredba (EU) br. 795/2014 Europske središnje banke od 3. srpnja 2014. o nadzornim zahtjevima za sistemski važne platne sustave (ESB/2014/28) (SL L 217, 23.7.2014., str. 16.).”;" |
| --- | --- |

1.

Članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 1.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe, pojam ‚nadležna nacionalna središnja banka’ znači nacionalna središnja banka države članice na čijem je području nadležnosti nastala navodna povreda, ili za povrede u području nadzora sistemski važnih platnih sustava, znači središnja banka Eurosustava koja je utvrđena kao nadležno tijelu u smislu značenja članka 2. stavka 5. Uredbe (EU) br. 795/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/28) (*1). Ostali pojmovi koji se upotrebljavaju imaju isto značenje utvrđeno u članku 1. Uredbe (EZ) br. 2532/98,

(*1)  Uredba (EU) br. 795/2014 Europske središnje banke od 3. srpnja 2014. o nadzornim zahtjevima za sistemski važne platne sustave (ESB/2014/28) (SL L 217, 23.7.2014., str. 16.).”;"

*1

| 2. | U članku 1.b, stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Za potrebe donošenja odluke o pokretanju postupka radi utvrđivanja povrede u skladu s člankom 2. i izvršavanju ovlasti utvrđenih u članku 3., ESB osniva internu neovisnu istražnu jedinicu (dalje u tekstu ‚istražna jedinica’) koja se sastoji od službenika nadležnih za istragu koji obavljaju svoje istražne funkcije neovisno od Izvršnog odbora i Upravnog vijeća i ne sudjeluju u raspravama Izvršnog odbora i Upravnog vijeća. Istražna jedinica obuhvaća službenike nadležne za istragu koji imaju raspon odgovarajućih znanja, vještina i iskustva.”; |
| --- | --- |

2.

U članku 1.b, stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Za potrebe donošenja odluke o pokretanju postupka radi utvrđivanja povrede u skladu s člankom 2. i izvršavanju ovlasti utvrđenih u članku 3., ESB osniva internu neovisnu istražnu jedinicu (dalje u tekstu ‚istražna jedinica’) koja se sastoji od službenika nadležnih za istragu koji obavljaju svoje istražne funkcije neovisno od Izvršnog odbora i Upravnog vijeća i ne sudjeluju u raspravama Izvršnog odbora i Upravnog vijeća. Istražna jedinica obuhvaća službenike nadležne za istragu koji imaju raspon odgovarajućih znanja, vještina i iskustva.”;

| 3. | u članku 1.b umeće se sljedeći stavak 1.a:

  „1.a.   Za istragu o povredama Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28), ESB može kao službenike nadležne za istragu imenovati: i. zaposlenike ESB-a ili nacionalne središnje banke države članice, sve dok odgovarajuća nacionalna središnja banka prihvaća imenovanje; ili ii. vanjske stručnjake koji djeluju na temelju odgovarajućeg ovlaštenja. ESB ne može kao službenike nadležne za istragu imenovati članove Odbora za tržišnu infrastrukturu i platni promet, zaposlenike ESB-a ili zaposlenike nacionalne središnje banke koji su bili izravno uključeni u aktivnosti skupine za procjenu koja je provela prvotnu procjenu nadzora kojom su utvrđeni povrede ili razlozi za sumnju o počinjenoj povredi.”; |
| --- | --- |

3.

u članku 1.b umeće se sljedeći stavak 1.a:

„1.a.   Za istragu o povredama Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28), ESB može kao službenike nadležne za istragu imenovati: i. zaposlenike ESB-a ili nacionalne središnje banke države članice, sve dok odgovarajuća nacionalna središnja banka prihvaća imenovanje; ili ii. vanjske stručnjake koji djeluju na temelju odgovarajućeg ovlaštenja. ESB ne može kao službenike nadležne za istragu imenovati članove Odbora za tržišnu infrastrukturu i platni promet, zaposlenike ESB-a ili zaposlenike nacionalne središnje banke koji su bili izravno uključeni u aktivnosti skupine za procjenu koja je provela prvotnu procjenu nadzora kojom su utvrđeni povrede ili razlozi za sumnju o počinjenoj povredi.”;

| 4. | u članku 8. dodaje se sljedeći stavak 3.:

  „3.   Kod provođenja preispitivanja, Upravno vijeće može:






  (a) | potvrditi odluku Izvršnog odbora; |
| --- | --- | --- |

4.

u članku 8. dodaje se sljedeći stavak 3.:

„3.   Kod provođenja preispitivanja, Upravno vijeće može:

(a)

potvrditi odluku Izvršnog odbora;

| (b) | izmijeniti odluku Izvršnog odbora izmjenom iznosa sankcije koja se treba izreći i ili/osnovu na temelju koje nastaje povreda; |
| --- | --- |

(b)

izmijeniti odluku Izvršnog odbora izmjenom iznosa sankcije koja se treba izreći i ili/osnovu na temelju koje nastaje povreda;

| (c) | ukinuti odluku Izvršnog odbora.”; |
| --- | --- |

(c)

ukinuti odluku Izvršnog odbora.”;

| 5. | u članku 10. dodaje se sljedeći stavak 4.:

  „4.   Ovaj se članak ne primjenjuje na sankcije za povrede uredbi i odluka ESB-a u području nadzora sistemski važnih platnih sustava.”. |
| --- | --- |

5.

u članku 10. dodaje se sljedeći stavak 4.:

„4.   Ovaj se članak ne primjenjuje na sankcije za povrede uredbi i odluka ESB-a u području nadzora sistemski važnih platnih sustava.”.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana nakon dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i neposredno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 3. studenoga 2017.

Upravno vijeće ESB-a

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  
  SL L 318, 27.11.1998., str. 4.

1

(2)  Uredba (EZ) br. 2157/1999 Europske središnje banke od 23. rujna 1999. o ovlastima Europske središnje banke za izricanje sankcija (ESB/1999/4) (SL L 264, 12.10.1999., str. 21.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 795/2014 Europske središnje banke od 3. srpnja 2014. o nadzornim zahtjevima za sistemski važne platne sustave (ESB/2014/28) (SL L 217, 23.7.2014., str. 16.).

3

---

DIREKTIVE

| 16.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 299/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 299/24

---

DIREKTIVA KOMISIJE (EU) 2017/2096

оd 15. studenoga 2017.

o izmjeni Priloga II. Direktivi 2000/53/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o otpadnim vozilima

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2000/53/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. rujna 2000. o otpadnim vozilima (1), a posebno njezin članak 4. stavak 2. točku (b),

budući da:

| (1) | Člankom 4. stavkom 2. točkom (a) Direktive 2000/53/EZ zabranjuje se uporaba olova, žive, kadmija i šesterovalentnog kroma u materijalima i komponentama koji se stavljaju na tržište nakon 1. srpnja 2003. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 4. stavkom 2. točkom (a) Direktive 2000/53/EZ zabranjuje se uporaba olova, žive, kadmija i šesterovalentnog kroma u materijalima i komponentama koji se stavljaju na tržište nakon 1. srpnja 2003.

| (2) | U Prilogu II. Direktivi 2000/53/EZ navode se materijali i komponente izuzeti iz zabrane određene u članku 4. stavku 2. točki (a) te Direktive. Taj Prilog treba redovito izmjenjivati prema tehničkom i znanstvenom napretku i preispitati izuzeća 2.(c), 3. i 5. u pogledu uporabe olova. |
| --- | --- |

(2)

U Prilogu II. Direktivi 2000/53/EZ navode se materijali i komponente izuzeti iz zabrane određene u članku 4. stavku 2. točki (a) te Direktive. Taj Prilog treba redovito izmjenjivati prema tehničkom i znanstvenom napretku i preispitati izuzeća 2.(c), 3. i 5. u pogledu uporabe olova.

| (3) | Ocjenom tehničkog i znanstvenog napretka pokazalo se da uporabu olova nije moguće izbjeći u materijalima i komponentama koji su obuhvaćeni izuzećem 2.(c). Međutim, najnovije informacije ukazuju na moguću dostupnost zamjena za olovo za te materijale i komponente u bliskoj budućnosti. Za određene materijale i komponente očekuje se da će zamjene za olovo biti dostupne prije nego za ostale te je stoga prikladno izuzeće 2.(c) razdvojiti u dvije podstavke s različitim datumima preispitivanja na temelju napretka u razvoju tih zamjena. |
| --- | --- |

(3)

Ocjenom tehničkog i znanstvenog napretka pokazalo se da uporabu olova nije moguće izbjeći u materijalima i komponentama koji su obuhvaćeni izuzećem 2.(c). Međutim, najnovije informacije ukazuju na moguću dostupnost zamjena za olovo za te materijale i komponente u bliskoj budućnosti. Za određene materijale i komponente očekuje se da će zamjene za olovo biti dostupne prije nego za ostale te je stoga prikladno izuzeće 2.(c) razdvojiti u dvije podstavke s različitim datumima preispitivanja na temelju napretka u razvoju tih zamjena.

| (4) | Ocjenom tehničkog i znanstvenog napretka pokazalo se da uporabu olova nije moguće izbjeći ni u materijalima i komponentama obuhvaćenim izuzećem 3. Moguće zamjene postoje, no potrebno ih je dodatno razviti. Stoga bi trebalo utvrditi novi datum preispitivanja imajući u vidu napredak u razvoju zamjena. |
| --- | --- |

(4)

Ocjenom tehničkog i znanstvenog napretka pokazalo se da uporabu olova nije moguće izbjeći ni u materijalima i komponentama obuhvaćenim izuzećem 3. Moguće zamjene postoje, no potrebno ih je dodatno razviti. Stoga bi trebalo utvrditi novi datum preispitivanja imajući u vidu napredak u razvoju zamjena.

| (5) | Konačno, procjenom tehničkog i znanstvenog napretka pokazalo se da već postoje zamjene za olovo za određene materijale i komponente obuhvaćene izuzećem 5., no nije ih moguće primijeniti u svim vozilima koja su obuhvaćena tim izuzećem. Uporabu olova u ostalim materijalima obuhvaćenim izuzećem 5. i dalje nije moguće izbjeći. Stoga bi to izuzeće trebalo razdvojiti u dvije podstavke. Trebalo bi utvrditi datum isteka izuzeća kojima su obuhvaćeni materijali i komponente za koje postoje zamjenska rješenja, čime bi se osiguralo vrijeme potrebno za osiguravanje zamjena za olovo u svim predmetnim vozilima. Kad je riječ o izuzećima kojima su obuhvaćeni materijali i komponente za koje nije moguće izbjeći uporabu olova, trebalo bi utvrditi novi datum preispitivanja imajući u vidu napredak u razvoju zamjena. |
| --- | --- |

(5)

Konačno, procjenom tehničkog i znanstvenog napretka pokazalo se da već postoje zamjene za olovo za određene materijale i komponente obuhvaćene izuzećem 5., no nije ih moguće primijeniti u svim vozilima koja su obuhvaćena tim izuzećem. Uporabu olova u ostalim materijalima obuhvaćenim izuzećem 5. i dalje nije moguće izbjeći. Stoga bi to izuzeće trebalo razdvojiti u dvije podstavke. Trebalo bi utvrditi datum isteka izuzeća kojima su obuhvaćeni materijali i komponente za koje postoje zamjenska rješenja, čime bi se osiguralo vrijeme potrebno za osiguravanje zamjena za olovo u svim predmetnim vozilima. Kad je riječ o izuzećima kojima su obuhvaćeni materijali i komponente za koje nije moguće izbjeći uporabu olova, trebalo bi utvrditi novi datum preispitivanja imajući u vidu napredak u razvoju zamjena.

| (6) | Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 39. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2), |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 39. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2),

DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Prilog II. Direktivi 2000/53/EZ zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Direktivi.

Članak 2.

1.   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 6. lipnja 2018. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Države članice određuju način tog upućivanja.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 3.

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 4.

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. studenoga 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 269, 21.10.2000., str. 34.

1

(2)  
  SL L 312, 22.11.2008., str. 3.

2

---

PRILOG

„PRILOG II.

Materijali i komponente izuzeti iz članka 4. stavka 2. točke (a)

Najviša je dopuštena vrijednost koncentracije 0,1 % masenog udjela u homogenom materijalu za olovo, šesterovalentni krom i živu, a 0,01 % masenog udjela u homogenom materijalu za kadmij.

Izuzev protuutega kotača, grafitnih četkica za elektromotore i kočionih obloga, rezervni dijelovi stavljeni na tržište nakon 1. srpnja 2003. koji se upotrebljavaju za vozila stavljena na tržište prije 1. srpnja 2003. izuzimaju se iz odredaba članka 4. stavka 2. točke (a) Direktive 2000/53/EZ.

| Materijali i komponente | Područje primjene i datum isteka izuzeća | Označuje se ili čini prepoznatljivim u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (b) podtočkom iv. |
| --- | --- | --- |
| Olovo kao element u slitinama |
| 1.(a) | Čelik za strojnu namjenu i komponente od vruće pocinčanog čelika s masenim udjelom olova do 0,35 % |

Materijali i komponente

Područje primjene i datum isteka izuzeća

Označuje se ili čini prepoznatljivim u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (b) podtočkom iv.

Olovo kao element u slitinama

1.(a)

Čelik za strojnu namjenu i komponente od vruće pocinčanog čelika s masenim udjelom olova do 0,35 %

| 1.(b) | Vruće pocinčani čelični limovi s masenim udjelom olova do 0,35 % |
| --- | --- |

1.(b)

Vruće pocinčani čelični limovi s masenim udjelom olova do 0,35 %

Tip vozila homologiran prije 1. siječnja 2016. i rezervni dijelovi za ta vozila

| 2.(a) | Aluminij za strojnu namjenu s masenim udjelom olova do 2 % |
| --- | --- |

2.(a)

Aluminij za strojnu namjenu s masenim udjelom olova do 2 %

Kao rezervni dijelovi za vozila stavljena na tržište prije 1. srpnja 2005.

| 2.(b) | Aluminij s masenim udjelom olova do 1,5 % |
| --- | --- |

2.(b)

Aluminij s masenim udjelom olova do 1,5 %

Kao rezervni dijelovi za vozila stavljena na tržište prije 1. srpnja 2008.

| 2.(c) i. | Aluminij za strojnu namjenu s masenim udjelom olova do 0,4 % |
| --- | --- |

2.(c) i.

Aluminij za strojnu namjenu s masenim udjelom olova do 0,4 %

(1)

| 2.(c) ii. | Slitine aluminija koje nisu uključene u unos 2.(c) i. s masenim udjelom olova do 0,4 % (1) |
| --- | --- |

2.(c) ii.

Slitine aluminija koje nisu uključene u unos 2.(c) i. s masenim udjelom olova do 0,4 % (1)

(2)

| 3. | Slitine bakra s masenim udjelom olova do 4 % |
| --- | --- |

3.

Slitine bakra s masenim udjelom olova do 4 %

(1)

| 4.(a) | Blazinice i košuljice ležajeva |
| --- | --- |

4.(a)

Blazinice i košuljice ležajeva

Kao rezervni dijelovi za vozila stavljena na tržište prije 1. srpnja 2008.

| 4.(b) | Blazinice i košuljice ležajeva u motorima, sustavima prijenosa i klimatizacijskim kompresorima |
| --- | --- |

4.(b)

Blazinice i košuljice ležajeva u motorima, sustavima prijenosa i klimatizacijskim kompresorima

Kao rezervni dijelovi za vozila stavljena na tržište prije 1. srpnja 2011.

Olovo i spojevi olova u komponentama

| 5.(a) | Olovo u visokonaponskim sustavima (2) koji se upotrebljavaju samo u pogonskim jedinicama vozila tipa M1 i N1 |
| --- | --- |

5.(a)

Olovo u visokonaponskim sustavima (2) koji se upotrebljavaju samo u pogonskim jedinicama vozila tipa M1 i N1

Tip vozila homologiran prije 1. siječnja 2019. i rezervni dijelovi za ta vozila

X

| 5.(b) | Olovo u baterijama za namjene koje nisu obuhvaćene unosom 5.(a) |
| --- | --- |

5.(b)

Olovo u baterijama za namjene koje nisu obuhvaćene unosom 5.(a)

(1)

X

| 6. | Amortizeri |
| --- | --- |

6.

Amortizeri

Tip vozila homologiran prije 1. siječnja 2016. i rezervni dijelovi za ta vozila

X

| 7.(a) | Vulkanizacijska sredstva i stabilizatori elastomera u crijevima kočionih sustava, crijevima za gorivo, ventilacijskim crijevima, elastomernim/metalnim dijelovima na šasiji i nosačima motora |
| --- | --- |

7.(a)

Vulkanizacijska sredstva i stabilizatori elastomera u crijevima kočionih sustava, crijevima za gorivo, ventilacijskim crijevima, elastomernim/metalnim dijelovima na šasiji i nosačima motora

Kao rezervni dijelovi za vozila stavljena na tržište prije 1. srpnja 2005.

| 7.(b) | Vulkanizacijska sredstva i stabilizatori elastomera u crijevima kočionih sustava, crijevima za gorivo, crijevima za ventilaciju zraka, elastomernim/metalnim dijelovima na šasiji i nosača motora s masenim udjelom olova do 0,5 % |
| --- | --- |

7.(b)

Vulkanizacijska sredstva i stabilizatori elastomera u crijevima kočionih sustava, crijevima za gorivo, crijevima za ventilaciju zraka, elastomernim/metalnim dijelovima na šasiji i nosača motora s masenim udjelom olova do 0,5 %

Kao rezervni dijelovi za vozila stavljena na tržište prije 1. srpnja 2006.

| 7.(c) | Vezivna sredstva za elastomere u pogonskom sustavu vozila s masenim udjelom olova do 0,5 % |
| --- | --- |

7.(c)

Vezivna sredstva za elastomere u pogonskom sustavu vozila s masenim udjelom olova do 0,5 %

Kao rezervni dijelovi za vozila stavljena na tržište prije 1. srpnja 2009.

| 8.(a) | Olovo u lemu kojim se električne i elektroničke komponente pričvršćuju na elektroničke tiskane pločice i olovo u završnim premazima priključaka komponenti osim elektrolitskih aluminijskih kondenzatora, na izvodima komponenata i elektronskim tiskanim pločicama |
| --- | --- |

8.(a)

Olovo u lemu kojim se električne i elektroničke komponente pričvršćuju na elektroničke tiskane pločice i olovo u završnim premazima priključaka komponenti osim elektrolitskih aluminijskih kondenzatora, na izvodima komponenata i elektronskim tiskanim pločicama

Tip vozila homologiran prije 1. siječnja 2016. i rezervni dijelovi za ta vozila

X (4)

| 8.(b) | Olovo u lemu u električnim primjenama osim lemova na elektroničkim tiskanim pločicama ili na staklu |
| --- | --- |

8.(b)

Olovo u lemu u električnim primjenama osim lemova na elektroničkim tiskanim pločicama ili na staklu

Tip vozila homologiran prije 1. siječnja 2011. i rezervni dijelovi za ta vozila

X (4)

| 8.(c) | Olovo u završnim premazima priključaka elektrolitskih aluminijskih kondenzatora |
| --- | --- |

8.(c)

Olovo u završnim premazima priključaka elektrolitskih aluminijskih kondenzatora

Tip vozila homologiran prije 1. siječnja 2013. i rezervni dijelovi za ta vozila

X (4)

| 8.(d) | Olovo u lemu na staklu u senzorima masenog protoka zraka |
| --- | --- |

8.(d)

Olovo u lemu na staklu u senzorima masenog protoka zraka

Tip vozila homologiran prije 1. siječnja 2015. i rezervni dijelovi za ta vozila

X (4)

| 8.(e) | Olovo u lemu s visokim talištem (npr. slitine na bazi olova s najmanje 85 % masenog udjela olova) |
| --- | --- |

8.(e)

Olovo u lemu s visokim talištem (npr. slitine na bazi olova s najmanje 85 % masenog udjela olova)

(3)

X (4)

| 8.(f)(a) | Olovo koje se upotrebljava u sustavima igličnih konektora bez lemljenja |
| --- | --- |

8.(f)(a)

Olovo koje se upotrebljava u sustavima igličnih konektora bez lemljenja

Tip vozila homologiran prije 1. siječnja 2017. i rezervni dijelovi za ta vozila

X (4)

| 8.(f)(b) | Olovo koje se upotrebljava u sustavima igličnih konektora bez lemljenja osim spojnog dijela konektora ožičenja vozila |
| --- | --- |

8.(f)(b)

Olovo koje se upotrebljava u sustavima igličnih konektora bez lemljenja osim spojnog dijela konektora ožičenja vozila

(3)

X (4)

| 8.(g) | Olovo u lemu za stvaranje održivog električnog kontakta između poluvodičke pločice i nosača u integriranom krugu sklopova ‚flip chip’ |
| --- | --- |

8.(g)

Olovo u lemu za stvaranje održivog električnog kontakta između poluvodičke pločice i nosača u integriranom krugu sklopova ‚flip chip’

(3)

X (4)

| 8.(h) | Olovo u lemu kojim se rashladni elementi spajaju na toplinski ponor u energetskim sklopovima poluvodiča s čipom veličine najmanje 1 cm2 projekcijske površine i nazivne gustoće električne struje najmanje 1 A/mm2 površine silicijskog čipa |
| --- | --- |

8.(h)

Olovo u lemu kojim se rashladni elementi spajaju na toplinski ponor u energetskim sklopovima poluvodiča s čipom veličine najmanje 1 cm2 projekcijske površine i nazivne gustoće električne struje najmanje 1 A/mm2 površine silicijskog čipa

Tip vozila homologiran prije 1. siječnja 2016. i nakon tog datuma kao rezervni dijelovi za ta vozila

X (4)

| 8.(i) | Olovo u lemu za električne primjene na staklu osim lemljenja na laminiranom staklu |
| --- | --- |

8.(i)

Olovo u lemu za električne primjene na staklu osim lemljenja na laminiranom staklu

Tip vozila homologiran prije 1. siječnja 2016. i nakon tog datuma kao rezervni dijelovi za ta vozila

X (4)

| 8.(j) | Olovo u lemu za lemljenje laminiranog stakla |
| --- | --- |

8.(j)

Olovo u lemu za lemljenje laminiranog stakla

Tip vozila homologiran prije 1. siječnja 2020. i nakon tog datuma kao rezervni dijelovi za ta vozila

X (4)

| 9. | Ležišta ventila |
| --- | --- |

9.

Ležišta ventila

Kao rezervni dijelovi za tipove motora razvijene prije 1. srpnja 2003.

| 10.(a) | Električni i elektronički dijelovi koji sadržavaju olovo u staklu ili keramici, u staklenim ili keramičkim matricama, u stakleno-keramičkim materijalima ili stakleno-keramičkim matricama.
  Ovim izuzećem nije obuhvaćena uporaba olova u:






  — | staklu u žaruljama i keramičkom kućištu svjećica |
| --- | --- | --- |

10.(a)

Električni i elektronički dijelovi koji sadržavaju olovo u staklu ili keramici, u staklenim ili keramičkim matricama, u stakleno-keramičkim materijalima ili stakleno-keramičkim matricama.

Ovim izuzećem nije obuhvaćena uporaba olova u:

—

staklu u žaruljama i keramičkom kućištu svjećica

| — | dielektričnim keramičkim materijalima dijelova iz točaka 10.(b), 10.(c) i 10.(d). |
| --- | --- |

—

dielektričnim keramičkim materijalima dijelova iz točaka 10.(b), 10.(c) i 10.(d).

X (5) (za komponente osim piezoelektričnih elemenata u motorima)

| 10.(b) | Olovo u dielektričnim keramičkim materijalima kondenzatora na bazi olovnog cirkonata-titanata (PZT) koji su dijelovi integriranih krugova ili odvojenih poluvodiča |
| --- | --- |

10.(b)

Olovo u dielektričnim keramičkim materijalima kondenzatora na bazi olovnog cirkonata-titanata (PZT) koji su dijelovi integriranih krugova ili odvojenih poluvodiča

| 10.(c) | Olovo u dielektričnim keramičkim materijalima kondenzatora s nazivnim naponom nižim od 125 V izmjenične ili 250 V istosmjerne struje |
| --- | --- |

10.(c)

Olovo u dielektričnim keramičkim materijalima kondenzatora s nazivnim naponom nižim od 125 V izmjenične ili 250 V istosmjerne struje

Tip vozila homologiran prije 1. siječnja 2016. i rezervni dijelovi za ta vozila

| 10.(d) | Olovo u dielektričnim keramičkim materijalima kondenzatora koji kompenziraju temperaturna odstupanja senzora u ultrasoničnim akustičnim sustavima |
| --- | --- |

10.(d)

Olovo u dielektričnim keramičkim materijalima kondenzatora koji kompenziraju temperaturna odstupanja senzora u ultrasoničnim akustičnim sustavima

Tip vozila homologiran prije 1. siječnja 2017. i nakon tog datuma kao rezervni dijelovi za ta vozila

| 11. | Pirotehnički inicijatori |
| --- | --- |

11.

Pirotehnički inicijatori

Tip vozila homologiran prije 1. srpnja 2006. i rezervni dijelovi za ta vozila

| 12. | Termoelektrični materijali koji sadržavaju olovo u automobilskim električnim primjenama koje služe za smanjivanje emisija CO2 oporabom ispušne topline |
| --- | --- |

12.

Termoelektrični materijali koji sadržavaju olovo u automobilskim električnim primjenama koje služe za smanjivanje emisija CO2 oporabom ispušne topline

Tip vozila homologiran prije 1. siječnja 2019. i rezervni dijelovi za ta vozila

X

Šesterovalentni krom

| 13.(a) | Antikorozivni premazi |
| --- | --- |

13.(a)

Antikorozivni premazi

Kao rezervni dijelovi za vozila stavljena na tržište prije 1. srpnja 2007.

| 13.(b) | Antikorozivni premazi za komplete svornjaka i matica na šasijama |
| --- | --- |

13.(b)

Antikorozivni premazi za komplete svornjaka i matica na šasijama

Kao rezervni dijelovi za vozila stavljena na tržište prije 1. srpnja 2008.

| 14. | Kao antikorozivno sredstvo za rashladne uređaje od ugljičnog čelika u apsorpcijskim hladnjacima vozila za kampiranje s masenim udjelom u rashladnim otopinama do 0,75 %, osim ako je moguća uporaba drugih rashladnih tehnologija (tj. raspoložive su na tržištu za primjenu u vozilima za kampiranje) i uz uvjet da nema negativnih utjecaja na okoliš, zdravlje i/ili sigurnost potrošača. |
| --- | --- |

14.

Kao antikorozivno sredstvo za rashladne uređaje od ugljičnog čelika u apsorpcijskim hladnjacima vozila za kampiranje s masenim udjelom u rashladnim otopinama do 0,75 %, osim ako je moguća uporaba drugih rashladnih tehnologija (tj. raspoložive su na tržištu za primjenu u vozilima za kampiranje) i uz uvjet da nema negativnih utjecaja na okoliš, zdravlje i/ili sigurnost potrošača.

X

Živa

| 15.(a) | Izbojne svjetiljke za prednja svjetla na vozilima |
| --- | --- |

15.(a)

Izbojne svjetiljke za prednja svjetla na vozilima

Tip vozila homologiran prije 1. srpnja 2012. i rezervni dijelovi za ta vozila

X

| 15.(b) | Fluorescentne cijevi u zaslonima na instrumentnoj ploči |
| --- | --- |

15.(b)

Fluorescentne cijevi u zaslonima na instrumentnoj ploči

Tip vozila homologiran prije 1. srpnja 2012. i rezervni dijelovi za ta vozila

X

Kadmij

| 16. | Akumulatori za vozila na električni pogon |
| --- | --- |

16.

Akumulatori za vozila na električni pogon

Kao rezervni dijelovi za vozila stavljena na tržište prije 31. prosinca 2008.

---

(1)  Ovo se izuzeće preispituje 2021.

1

(1)

1

| (1a) | Primjenjuje se na slitine aluminija u kojima olovo nije namjerno uneseno nego je prisutno zbog uporabe recikliranog aluminija. |
| --- | --- |

(1a)

1a

Primjenjuje se na slitine aluminija u kojima olovo nije namjerno uneseno nego je prisutno zbog uporabe recikliranog aluminija.

(2)  Ovo se izuzeće preispituje 2024.

2

(2)

2

| (2a) | Sustavi s istosmjernom električnom strujom napona > 75 V kako su definirani u Direktivi 2006/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na električnu opremu namijenjenu za uporabu unutar određenih naponskih granica (SL L 374, 27.12.2006., str. 10). |
| --- | --- |

(2a)

2a

Sustavi s istosmjernom električnom strujom napona > 75 V kako su definirani u Direktivi 2006/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na električnu opremu namijenjenu za uporabu unutar određenih naponskih granica (SL L 374, 27.12.2006., str. 10).

(3)  Ovo se izuzeće preispituje 2019.

3

(4)  Rastavljanje ako se u vezi s unosom 10.(a) prekorači srednja granična vrijednost od 60 grama po vozilu. Elektroničke naprave koje nije ugradio proizvođač na proizvodnoj liniji ne uzimaju se u obzir za primjenu ove točke.

4

(5)  Rastavljanje ako se u vezi s unosima od 8.(a) do 8.(j) prekorači srednja granična vrijednost od 60 grama po vozilu. Elektroničke naprave koje nije ugradio proizvođač na proizvodnoj liniji ne uzimaju se u obzir za primjenu ove točke.

5

---

ODLUKE

| 16.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 299/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 299/31

---

ODLUKA (EU) 2017/2097 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 3. studenoga 2017.

o metodologiji izračuna sankcija za povrede nadzornih zahtjeva za sistemski važne platne sustave (ESB/2017/35)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno četvrtu alineju njegova članka 127. stavka 2.,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno četvrtu alineju njegovog članka 3. stavka 1. i članak 34.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2532/98 od 23. studenoga 1998. o ovlastima Europske središnje banke za izricanje sankcija (1), a posebno njezin članak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 2157/1999 Europske središnje banke od 23. rujna 1999. o ovlastima Europske središnje banke za izricanje sankcija (ESB/1999/4) (2),

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 795/2014 Europske središnje banke od 3. srpnja 2014. o nadzornim zahtjevima za sistemski važne platne sustave (ESB/2014/28) (3), a posebno njezin članak 23.,

budući da:

| (1) | Eurosustav promiče nesmetano funkcioniranje platnih sustava, između ostalog, provođenjem nadzora. Posebno, nadzor sistemski važnih platnih sustava (SIPS) provodi se u skladu sa zahtjevima Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28). |
| --- | --- |

(1)

Eurosustav promiče nesmetano funkcioniranje platnih sustava, između ostalog, provođenjem nadzora. Posebno, nadzor sistemski važnih platnih sustava (SIPS) provodi se u skladu sa zahtjevima Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28).

| (2) | Članak 23. Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28) ovlašćuje Europsku središnju banku (ESB) da izriče sankcije za povrede te Uredbe. Za potrebe poboljšanja transparentnosti načela i postupaka koje će ESB slijediti kada izriče te sankcije, tim se člankom zahtijeva da ESB donese odluku o metodologiji izračuna iznosa sankcija. |
| --- | --- |

(2)

Članak 23. Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28) ovlašćuje Europsku središnju banku (ESB) da izriče sankcije za povrede te Uredbe. Za potrebe poboljšanja transparentnosti načela i postupaka koje će ESB slijediti kada izriče te sankcije, tim se člankom zahtijeva da ESB donese odluku o metodologiji izračuna iznosa sankcija.

| (3) | Donošenjem ove odluke, ESB dokazuje način na koji prati načelo razmjernosti kada utvrđuje odgovarajuću sankciju, |
| --- | --- |

(3)

Donošenjem ove odluke, ESB dokazuje način na koji prati načelo razmjernosti kada utvrđuje odgovarajuću sankciju,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Definicije

Za potrebe ove Odluke

| 1. | „upravitelj SIPS-a” znači upravitelj SIPS-a kako je utvrđeno u članku 2. točki 4. Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28); |
| --- | --- |

1.

„upravitelj SIPS-a” znači upravitelj SIPS-a kako je utvrđeno u članku 2. točki 4. Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28);

| 2. | „poslovna godina” znači vremensko razdoblje u odnosu na koje se trebaju pripremiti revidirani financijski izvještaji ili zakonom propisani financijski izvještaji; |
| --- | --- |

2.

„poslovna godina” znači vremensko razdoblje u odnosu na koje se trebaju pripremiti revidirani financijski izvještaji ili zakonom propisani financijski izvještaji;

| 3. | „novčana kazna” znači jednokratni novčani iznos koji je upravitelj SIPS-a dužan platiti kao sankciju; |
| --- | --- |

3.

„novčana kazna” znači jednokratni novčani iznos koji je upravitelj SIPS-a dužan platiti kao sankciju;

| 4. | „povreda” znači svako propuštanje ispunjenja obveza od strane upravitelja SIPS-a koje proizlazi iz Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28); |
| --- | --- |

4.

„povreda” znači svako propuštanje ispunjenja obveza od strane upravitelja SIPS-a koje proizlazi iz Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28);

| 5. | „periodični penali” znači iznosi novca koje je u slučaju trajne povrede upravitelj SIPS-a dužan platiti, bilo kao kaznu ili u svrhu prisile dotičnog upravitelja SIPS-a da postupa u skladu sa svojim obvezama prema Uredbi (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28). Ovi će se iznosi izračunati za svaki puni dan trajne povrede nakon dostave obavijesti upravitelju SIPS-a o odluci kojom se zahtijeva prestanak povrede u skladu s postupkom utvrđenom u drugom podstavku članka 3. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 2532/98; |
| --- | --- |

5.

„periodični penali” znači iznosi novca koje je u slučaju trajne povrede upravitelj SIPS-a dužan platiti, bilo kao kaznu ili u svrhu prisile dotičnog upravitelja SIPS-a da postupa u skladu sa svojim obvezama prema Uredbi (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28). Ovi će se iznosi izračunati za svaki puni dan trajne povrede nakon dostave obavijesti upravitelju SIPS-a o odluci kojom se zahtijeva prestanak povrede u skladu s postupkom utvrđenom u drugom podstavku članka 3. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 2532/98;

| 6. | „sankcija” znači novčana kazna ili periodični penal izrečeni kao posljedica povrede, |
| --- | --- |

6.

„sankcija” znači novčana kazna ili periodični penal izrečeni kao posljedica povrede,

| 7. | „promet” znači prihod koji je stvorio dotični SIPS tijekom poslovne godine koja prethodi poslovnoj godini u kojoj je nastala povreda; |
| --- | --- |

7.

„promet” znači prihod koji je stvorio dotični SIPS tijekom poslovne godine koja prethodi poslovnoj godini u kojoj je nastala povreda;

| 8. | „vrijednost obrađenih plaćanja” znači ukupna dnevna prosječna vrijednost plaćanja nominiranih u eurima koje obrađuje dotični SIPS tijekom poslovne godine koja prethodi poslovnoj godini u kojoj je nastala povreda. |
| --- | --- |

8.

„vrijednost obrađenih plaćanja” znači ukupna dnevna prosječna vrijednost plaćanja nominiranih u eurima koje obrađuje dotični SIPS tijekom poslovne godine koja prethodi poslovnoj godini u kojoj je nastala povreda.

Članak 2.

Opća načela

1.   Ova odluka utvrđuje metodologiju koju ESB treba slijediti kod izračuna iznosa sankcija koje ESB treba izreći upravitelju SIPS-a za povrede Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28).

2.   ESB može kao sankcije za povredu Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28) izreći kaznu ili periodični penal.

3.   ESB će utvrditi iznos sankcije koju treba izreći na temelju postupka koji se odvija u dvije faze, počevši s izračunom osnovnog iznosa sankcije, koji se onda može povećati ili smanjiti u smislu otegotnih ili olakotnih okolnosti koje su od važnosti za svaki pojedini slučaj.

Članak 3.

Izračun osnovnog iznosa sankcije

1.   ESB će izračunati osnovni iznos svake sankcije koja se treba izreći upravitelju SIPS-a u odnosu na promet i vrijednost plaćanja obrađenih od strane dotičnog SIPS-a.

2.   Osnovni iznos sankcije predstavlja 50 % zbroja sljedećih iznosa:

| (a) | 1 % prometa; i |
| --- | --- |

(a)

1 % prometa; i

| (b) | 0,0001 % vrijednosti obrađenih plaćanja. |
| --- | --- |

(b)

0,0001 % vrijednosti obrađenih plaćanja.

3.   Za periodične penale, osnovni iznos dijeli se sa 180 kako bi se izračunao iznos plativ za svaki puni dan trajne povrede.

Članak 4.

Otegotne i olakotne okolnosti

Prilikom izračunavanja iznosa svake sankcije, ESB mora uzeti u obzir, kada je to potrebno, okolnosti pojedinog slučaja, kako je određeno članku 2. stavku 3.Uredbe (EZ) br. 2532/98.

Članak 5.

Ograničenja

1.   Kada na temelju izračuna izvršenog u skladu s člankom 3. stavkom 2. i u skladu sa svakim povećanjem ili smanjenjem osnovnog iznosa u izvršenog u skladu s člankom 4., iznos novčane kazne premašuje 500 000 eura, iznos novčane kazne koji ESB može izreći mora biti ograničen na 500 000 eura.

2.   Kada na temelju izračuna izvršenog u skladu s člankom 3. stavcima 2. i 3. u skladu sa svakim povećanjem ili smanjenjem osnovnog iznosa u izvršenog u skladu s člankom 4., iznos periodičnih penala premašuje 10 000 eura po danu povrede, iznos periodičnih penala koji ESB može izreći po danu povrede mora biti ograničen na 10 000 eura. Periodični penali mogu se izreći u odnosu na najduže razdoblje od šest mjeseci nakon dostave obavijesti o odluci o izricanja sankcija upravitelju SIPS-a.

Članak 6.

Završne odredbe

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 3. studenoga 2017.

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  
  SL L 318, 27.11.1998., str. 4.

1

(2)  
  SL L 264, 12.10.1999., str. 21.

2

(3)  
  SL L 217, 23.7.2014., str. 16.

3

---

| 16.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 299/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 299/34

---

ODLUKA (EU) 2017/2098 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 3. studenoga 2017.

o postupovnim pitanjima u vezi s izricanjem korektivnih mjera zbog nepostupanja u skladu s Uredbom (EU) br. 795/2014 (ESB/2017/33)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 795/2014 Europske središnje banke od 3. srpnja 2014. o nadzornim zahtjevima za sistemski važne platne sustave (ESB/2014/28) (1), a posebno njezin članak 22. stavak 6.,

budući da:

| (1) | Upravno vijeće utvrdilo je nadzorne zahtjeve za sistemski važne platne sustave (SIPS) u Uredbi (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28). |
| --- | --- |

(1)

Upravno vijeće utvrdilo je nadzorne zahtjeve za sistemski važne platne sustave (SIPS) u Uredbi (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28).

| (2) | U skladu s člankom 22. stavkom 2. i 3. Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28), nadležna tijela mogu izreći korektivne mjere za nepostupanje u skladu s nadzornim zahtjevima. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 22. stavkom 2. i 3. Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28), nadležna tijela mogu izreći korektivne mjere za nepostupanje u skladu s nadzornim zahtjevima.

| (3) | Međutim, budući da Uredba (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28) ne navodi detaljna pravila i postupke za izricanje korektivnih mjera, ta pravila i postupci trebali bi biti utvrđeni ovom Odlukom u skladu s člankom 22. stavkom 6. navedene Uredbe, |
| --- | --- |

(3)

Međutim, budući da Uredba (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28) ne navodi detaljna pravila i postupke za izricanje korektivnih mjera, ta pravila i postupci trebali bi biti utvrđeni ovom Odlukom u skladu s člankom 22. stavkom 6. navedene Uredbe,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Definicije

Za potrebe ove Odluke:

| 1. | „nadležno tijelo” znači nadležno tijelo kako je definirano u članku 2. točki 5. Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28); |
| --- | --- |

1.

„nadležno tijelo” znači nadležno tijelo kako je definirano u članku 2. točki 5. Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28);

| 2. | „upravitelj SIPS-a” znači upravitelj SIPS-a kako je definiran u članku 2. točki 4. Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28); |
| --- | --- |

2.

„upravitelj SIPS-a” znači upravitelj SIPS-a kako je definiran u članku 2. točki 4. Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28);

| 3. | „korektivna mjera” znači korektivna mjera kako je definirana u članku 2. točki 44. Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28); |
| --- | --- |

3.

„korektivna mjera” znači korektivna mjera kako je definirana u članku 2. točki 44. Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28);

| 4. | „nepostupanje” znači povreda Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28); |
| --- | --- |

4.

„nepostupanje” znači povreda Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28);

| 5. | „navodno nepostupanje” znači opravdani razlog za sumnju da upravitelj SIPS-a nije ispunio jedan ili više zahtjeva iz Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28) na temelju informacija i dokumentacije (uključujući samoprocjenu koju je dostavio upravitelj SIPS-a) dostupnih nadležnom tijelu; |
| --- | --- |

5.

„navodno nepostupanje” znači opravdani razlog za sumnju da upravitelj SIPS-a nije ispunio jedan ili više zahtjeva iz Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28) na temelju informacija i dokumentacije (uključujući samoprocjenu koju je dostavio upravitelj SIPS-a) dostupnih nadležnom tijelu;

| 6. | „nepostupanje u tijeku” znači povreda Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28) koja je potvrđena procjenom, ali nije ispravljena od strane upravitelja SIPS-a u skladu s akcijskim planom dogovorenim s nadležnim tijelom u roku koji je odredilo to tijelo; |
| --- | --- |

6.

„nepostupanje u tijeku” znači povreda Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28) koja je potvrđena procjenom, ali nije ispravljena od strane upravitelja SIPS-a u skladu s akcijskim planom dogovorenim s nadležnim tijelom u roku koji je odredilo to tijelo;

| 7. | „nacrt procjene” znači izvješće koje još nije potvrdilo tijelo ovlašteno za donošenje odluka unutar nadležnog tijela, koje daje prethodnu analizu pravila, postupaka i djelovanja SIPS-a kao i povreda ili bilo kojeg drugog događaja koji se smatra važnim za djelovanje SIPS-a i utvrđuje navodno nepostupanje u skladu s nadzornim zahtjevima utvrđenim u Uredbi (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28); |
| --- | --- |

7.

„nacrt procjene” znači izvješće koje još nije potvrdilo tijelo ovlašteno za donošenje odluka unutar nadležnog tijela, koje daje prethodnu analizu pravila, postupaka i djelovanja SIPS-a kao i povreda ili bilo kojeg drugog događaja koji se smatra važnim za djelovanje SIPS-a i utvrđuje navodno nepostupanje u skladu s nadzornim zahtjevima utvrđenim u Uredbi (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28);

| 8. | „procjena” znači, u slučaju kada Europska središnja banka (ESB) djeluje kao nadležno tijelo, izvješće koje je potvrdilo Upravno vijeće ili, kada nacionalna središnja banka (NSB) djeluje kao nadležno tijelo, izvješće koje je potvrdilo odgovarajuće tijelo nadležno za donošenje odluka tog NSB-a i koje utvrđuje razinu usklađenosti upravitelja SIPS-a s nadzornim zahtjevima utvrđenim u Uredbi (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28). |
| --- | --- |

8.

„procjena” znači, u slučaju kada Europska središnja banka (ESB) djeluje kao nadležno tijelo, izvješće koje je potvrdilo Upravno vijeće ili, kada nacionalna središnja banka (NSB) djeluje kao nadležno tijelo, izvješće koje je potvrdilo odgovarajuće tijelo nadležno za donošenje odluka tog NSB-a i koje utvrđuje razinu usklađenosti upravitelja SIPS-a s nadzornim zahtjevima utvrđenim u Uredbi (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28).

Članak 2.

Opća načela

1.   Korektivne mjere izriču se upravitelju SIPS-a u skladu s člankom 22. Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28) i s postupkom utvrđenim u ovoj Odluci.

2.   Nadležna tijela mogu započeti postupak izricanja korektivnih mjera u sljedećim scenarijima:

| (a) | u slučaju nepostupanja koje je potvrđeno procjenom; |
| --- | --- |

(a)

u slučaju nepostupanja koje je potvrđeno procjenom;

| (b) | u slučaju nepostupanja u tijeku, kada korektivne mjere nisu bile prethodno izrečene upravitelju SIPS-a; |
| --- | --- |

(b)

u slučaju nepostupanja u tijeku, kada korektivne mjere nisu bile prethodno izrečene upravitelju SIPS-a;

| (c) | kada nacrt procjene daje nadležnom tijelu osnovu za sumnju u nepostupanje koje je ozbiljno i zahtijeva neposredno djelovanje. |
| --- | --- |

(c)

kada nacrt procjene daje nadležnom tijelu osnovu za sumnju u nepostupanje koje je ozbiljno i zahtijeva neposredno djelovanje.

3.   Utvrđivanje korektivnih mjera mora biti dovoljno određeno da omogući upravitelju SIPS-a da bez nepotrebnog odgađanja poduzme radnje radi ispravka ili izbjegavanja ponavljanja svog nepostupanja.

Članak 3.

Obavijest upravitelju SIPS-a

1.   U skladu s člankom 22. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28) i na temelju nalaza nacrta procjene ili procjene, nadležno tijelo daje pisanu obavijest upravitelju SIPS-a koja može uključivati zahtjev za dostavu dodatnih informacija ili objašnjenja.

2.   Pisana obavijest navodi prirodu nepostupanja ili navodnog nepostupanja kao i činjenice, informacije, procjene ili pravnu osnovu koja podupire utvrđivanje nepostupanja ili navodnog nepostupanja. U pisanoj obavijesti navode se korektivne mjere čije izricanje nadležno tijelo razmatra. Nadalje, u pisanoj obavijesti navodi se smatra li se slučaj ozbiljnim i je li potrebno neposredno djelovanje prema članku 4. stavku 2.

3.   U slučajevima nepostupanja u tijeku, pisana obavijest također navodi nedostatak napretka ili neprimjerenost napretka koji je učinio upravitelj SIPS-a u odnosu na provedbu akcijskog plana dogovorenog s nadležnim tijelom.

Članak 4.

Organizacija faze davanja očitovanja

1.   Upravitelju SIPS-a daje se mogućnost da se očituje putem davanja pisanih primjedbi o činjenicama, informacijama, procjeni ili pravnoj osnovi koja podupire utvrđivanje nepostupanja ili navodnog nepostupanja, te korektivnim mjerama koje se razmatraju, kako je navedeno u pisanoj obavijesti u roku određenom od strane nadležnog tijela od najmanje 14 kalendarskih dana nakon primitka pisane obavijesti. Upravitelj SIPS-a može zahtijevati produljenje roka, a nadležno tijelo ima diskrecijsko pravo odučiti hoće li ga produljiti.

2.   U odnosu na nepostupanje koje se smatra dovoljno ozbiljnim da zahtijeva neposredno djelovanje, u skladu s člankom 22. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28), upravitelju SIPS-a daje se mogućnosti da se očituje i dostavi obrazloženje u roku određenom od strane nadležnog tijela koji obično neće biti dulji od tri radna dana od dana primitka pisane obavijesti.

3.   Upravitelj SIPS-a može zahtijevati dostavljanje obrazloženja ili dokumenata od nadležnog tijela koji se odnose na nepostupanje ili navodno nepostupanje. Nadležna tijela moraju nastojati pravodobno dostaviti odgovarajuća obrazloženja ili dokumente upravitelju SIPS-a.

4.   Ako nadležno tijelo smatra prikladnim ili na zahtjev upravitelja SIPS-a, upravitelju SIPS-a može se dati mogućnost da se na sastanku očituje o činjenicama, informacijama, procjeni ili pravnoj osnovi koja podupire utvrđivanje nepostupanja ili navodnog nepostupanja. Upravitelju SIPS-a na sastanku može pružiti pomoć treća strana, uključujući vanjskog pravnog savjetnika.

5.   Nadležno tijelo izrađuje pisani zapisnik o svakom sastanku s upraviteljem SIPS-a. Nakon proteka vremena dostatnog za pregled zapisnika i unošenje opaski ili promjena koje smatra potrebnim, upravitelj SIPS-a potpisuje zapisnik, a nadležno tijelo mu dostavlja primjerak istog.

6.   Upravitelj SIPS-a dostavlja primjedbe, dokumentaciju, obrazloženja i sve druge informacije nadležnom tijelu na jeziku Unije koji je upravitelj SIPS-a izabrao, osim ako unaprijed nije dogovoren drugi jezik za komunikaciju s nadležnim tijelom.

Članak 5.

Uvid u spis

1.   Upravitelji SIPS-a imaju pravo na uvid u spis nadležnog tijela, nakon pokretanja postupka izricanja korektivnih mjera, pod uvjetom da postoji opravdani interes pravnih i fizičkih osoba osim samih upravitelja SIPS-a. Pravo uvida u spis ne odnosi se na povjerljive podatke.

2.   Upravitelji SIPS-a dostavit će nadležnom tijelu, bez odlaganja, svaki zahtjev koji se odnosi na uvid u spis.

3.   Spis se sastoji od svih dokumenata koje je nadležno tijelo dobilo, izradilo ili prikupilo tijekom postupka izricanja korektivnih mjera.

4.   Za potrebe ovog članka, povjerljivi podaci mogu sadržavati interne dokumente nadležnog tijela i prepisku između nadležnog tijela i osoba koje sudjeluju u pripremi procjene.

Članak 6.

Izricanje korektivnih mjera

1.   U skladu s člankom 22. stavkom 2. i 3. Uredbe (EU) br. 795/2014 (ESB/2014/28) nadležno tijelo može izreći korektivne mjere upravitelju SIPS-a, nakon uzimanja u obzir informacija koje je upravitelj SIPS-a dostavio. Radi izbjegavanja dvojbe, u slučaju kada je postupak za izricanje korektivnih mjera pokrenut na temelju navodnog nepostupanja, korektivna mjera će se izreći samo nakon što odgovarajuće tijelo ovlašteno za donošenje odluka unutar nadležnog tijela odobri izvješće kojim se utvrđuje nepostupanje.

2.   Ako ESB djeluje kao nadležno tijelo, odluku o izricanju korektivnih mjera potvrđuje Upravno vijeće. U odluci se navodi rok u kojem upravitelj SIPS-a treba provesti korektivne mjere.

3.   Ako NSB djeluje kao nadležno tijelo, odluku o izricanju korektivnih mjera potvrđuje tijelo NSB-a nadležno za donošenje odluka. U odluci se navodi rok u kojem upravitelj SIPS-a treba provesti korektivne mjere. NSB bez odlaganja dostavlja primjerak odluke Upravnom vijeću kao obavijest.

Članak 7.

Rokovi

Pravo nadležnog tijela da izriče korektivne mjere u odnosu na nepostupanje koje je potvrđeno procjenom istječe dvije godine nakon završetka procjene.

Članak 8.

Obavijest o odluci o izricanju korektivnih mjera

Nadležno tijelo izvješćuje upravitelja SIPS-a u pisanom obliku, uključujući elektroničkim putem, o odluci o izricanju korektivnih mjera, u roku od sedam kalendarskih dana od donošenja odluke.

Članak 9.

Propuštanje provođenja korektivnih mjera

Propuštanje upravitelja SIPS-a da provede korektivne mjere u utvrđenom roku može se smatrati kao posebna osnova za izricanje sankcija od strane ESB-a pod uvjetom da za istu povredu sankcija već nije izrečena.

Članak 10.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 3. studenoga 2017.

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  
  SL L 217, 23.7.2014., str. 16.

1

---

III. Drugi akti

EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 16.11.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 299/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 299/38

---

ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-e

br. 35/17/COL

оd 9. veljače 2017.

kojom se Norveškoj odobrava odstupanje u pogledu postrojenja Ladehammeren za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda u aglomeraciji Trondheim i stavlja izvan snage Odluka br. 725/07/COL [2017/2099]

NADZORNO TIJELO EFTA-e,

uzimajući u obzir Akt naveden u točki 13. Priloga XX. Sporazumu o EGP-u,

  Direktiva Vijeća 91/271/EEZ od 21. svibnja 1991. o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda
   (1)

  kako je prilagođen Sporazumu o EGP-u njegovim Protokolom 1., a posebno njegovim člankom 8. stavkom 5.,

uzimajući u obzir Odluku 725/07/COL Nadzornog tijela EFTA-e („Tijelo”) o odobravanju odstupanja u skladu s člankom 8. stavkom 5. Direktive 91/271/EEZ postrojenju za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda Høvringen (dokument br. 452420),

budući da:

| (1) | Člankom 8. stavkom 5. Direktive 91/271/EEZ propisano je da se u izuzetnim okolnostima, kad se može dokazati da naprednije pročišćavanje ne bi donijelo nikakve koristi za okoliš, ispuštanje u manje osjetljiva područja otpadnih voda iz aglomeracija s više od 150 000 populacijskih ekvivalenata može podvrći pročišćavanju prema manje strogim zahtjevima utvrđenima u članku 6. stavku 2. tog akta. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 8. stavkom 5. Direktive 91/271/EEZ propisano je da se u izuzetnim okolnostima, kad se može dokazati da naprednije pročišćavanje ne bi donijelo nikakve koristi za okoliš, ispuštanje u manje osjetljiva područja otpadnih voda iz aglomeracija s više od 150 000 populacijskih ekvivalenata može podvrći pročišćavanju prema manje strogim zahtjevima utvrđenima u članku 6. stavku 2. tog akta.

| (2) | U takvim se okolnostima od država članica EFTA-e zahtijeva da Tijelu dostave dokumentaciju kojom dokazuju da se ispuštene otpadne vode podvrgavaju barem primarnom pročišćavanju i da one neće štetno utjecati na okoliš. |
| --- | --- |

(2)

U takvim se okolnostima od država članica EFTA-e zahtijeva da Tijelu dostave dokumentaciju kojom dokazuju da se ispuštene otpadne vode podvrgavaju barem primarnom pročišćavanju i da one neće štetno utjecati na okoliš.

| (3) | Norveška je svoje obalno područje od Lindesnesa do norveško-ruske granice utvrdila kao „manje osjetljivo područje” u skladu s člankom 6. Direktive 91/271/EEZ. |
| --- | --- |

(3)

Norveška je svoje obalno područje od Lindesnesa do norveško-ruske granice utvrdila kao „manje osjetljivo područje” u skladu s člankom 6. Direktive 91/271/EEZ.

| (4) | Tijelo je 19. prosinca 2007. Odlukom 725/07/COL prihvatilo zahtjev Norveške u skladu s člankom 8. stavkom 5. Direktive 91/271/EEZ da se za postrojenje za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda Høvringen osigura manje strogo pročišćavanje od onog propisanog u članku 4. Direktive 91/271/EEZ, uz poštovanje uvjeta navedenih u toj odluci. |
| --- | --- |

(4)

Tijelo je 19. prosinca 2007. Odlukom 725/07/COL prihvatilo zahtjev Norveške u skladu s člankom 8. stavkom 5. Direktive 91/271/EEZ da se za postrojenje za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda Høvringen osigura manje strogo pročišćavanje od onog propisanog u članku 4. Direktive 91/271/EEZ, uz poštovanje uvjeta navedenih u toj odluci.

| (5) | Gradsko vijeće Trondheima donijelo je 20. veljače 2010. odluku u ime Općine Trondheim da se odstupanje u skladu s člankom 8. stavkom 5. Direktive 91/271/EEZ zatraži za postrojenje za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda Ladehammeren i za usklađene zahtjeve za pročišćavanje za postrojenja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda Høvringen i Ladehammeren, pri čemu se pročišćavanje definira kao smanjenje ukupnih suspendiranih krutih tvari u ulaznim otpadnim vodama za najmanje 70 % ili, alternativno, tako da najveća moguća koncentracija suspendiranih krutih tvari iznosi 60 mg/l i uz to se kombinira sa smanjenjem biokemijske potražnje kisika od najmanje 20 %. |
| --- | --- |

(5)

Gradsko vijeće Trondheima donijelo je 20. veljače 2010. odluku u ime Općine Trondheim da se odstupanje u skladu s člankom 8. stavkom 5. Direktive 91/271/EEZ zatraži za postrojenje za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda Ladehammeren i za usklađene zahtjeve za pročišćavanje za postrojenja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda Høvringen i Ladehammeren, pri čemu se pročišćavanje definira kao smanjenje ukupnih suspendiranih krutih tvari u ulaznim otpadnim vodama za najmanje 70 % ili, alternativno, tako da najveća moguća koncentracija suspendiranih krutih tvari iznosi 60 mg/l i uz to se kombinira sa smanjenjem biokemijske potražnje kisika od najmanje 20 %.

| (6) | Tijelo se 9. veljače 2012. sastalo s predstavnicima Ministarstva okoliša i općine Trondheim. Na tom se sastanku raspravljalo o preispitivanju uvjeta odstupanja za postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda Høvringen i o zahtjevu za odstupanje u skladu s člankom 8. stavkom 5. Direktive 91/271/EEZ za ispuštanje komunalnih otpadnih voda iz postrojenja Ladehammeren za pročišćavanje otpadnih voda u aglomeraciji Trondheim u Trondheimski fjord. |
| --- | --- |

(6)

Tijelo se 9. veljače 2012. sastalo s predstavnicima Ministarstva okoliša i općine Trondheim. Na tom se sastanku raspravljalo o preispitivanju uvjeta odstupanja za postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda Høvringen i o zahtjevu za odstupanje u skladu s člankom 8. stavkom 5. Direktive 91/271/EEZ za ispuštanje komunalnih otpadnih voda iz postrojenja Ladehammeren za pročišćavanje otpadnih voda u aglomeraciji Trondheim u Trondheimski fjord.

| (7) | Tijelo je dopisom od 25. lipnja 2012. (dokument br. 638245) poslalo zahtjev Norveškoj tražeći od nje da mu dostavi detaljnije informacije u prilog ta dva zahtjeva, kako bi ih se moglo razmatrati. |
| --- | --- |

(7)

Tijelo je dopisom od 25. lipnja 2012. (dokument br. 638245) poslalo zahtjev Norveškoj tražeći od nje da mu dostavi detaljnije informacije u prilog ta dva zahtjeva, kako bi ih se moglo razmatrati.

| (8) | Norveška je 9. studenoga 2012. (dokument br. 653035) odgovorila na taj zahtjev dostavljanjem raznih dokumenata u prilog svojeg zahtjeva. |
| --- | --- |

(8)

Norveška je 9. studenoga 2012. (dokument br. 653035) odgovorila na taj zahtjev dostavljanjem raznih dokumenata u prilog svojeg zahtjeva.

| (9) | Na zahtjev Tijela Norveška je dostavila dodatne informacije u prilog zahtjeva na sljedeće datume: 28. siječnja 2014. (dokument br. 697161), 29. siječnja 2014. (dokument br. 697372), 29. listopada 2014. (dokument br. 728105), 12. siječnja 2015. (dokument br. 734689), 16. siječnja 2015. (dokument br. 741891), 8. travnja 2016. (dokument br. 799935) i 9. rujna 2016. (dokument br. 818158). |
| --- | --- |

(9)

Na zahtjev Tijela Norveška je dostavila dodatne informacije u prilog zahtjeva na sljedeće datume: 28. siječnja 2014. (dokument br. 697161), 29. siječnja 2014. (dokument br. 697372), 29. listopada 2014. (dokument br. 728105), 12. siječnja 2015. (dokument br. 734689), 16. siječnja 2015. (dokument br. 741891), 8. travnja 2016. (dokument br. 799935) i 9. rujna 2016. (dokument br. 818158).

| (10) | Zahtjevi za ispuštanje iz postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda iz Direktive 91/271/EEZ usredotočeni su na potražnju kisika koja proizlazi iz degradacije otopljenih organskih tvari i organskih čestica iz zemlje ili koje su rezultat biološke proizvodnje. |
| --- | --- |

(10)

Zahtjevi za ispuštanje iz postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda iz Direktive 91/271/EEZ usredotočeni su na potražnju kisika koja proizlazi iz degradacije otopljenih organskih tvari i organskih čestica iz zemlje ili koje su rezultat biološke proizvodnje.

| (11) | Trondheimski fjord ima velik kapacitet za razgradnju sadržaja organskih tvari, s obzirom na veliku dubinu vode, veliki volumen vode i učinkovitu razmjenu vode s područjem dubokog oceana ispred ušća fjorda, što osigurava redovitu opskrbu iz Norveškog mora vodom Atlantskog oceana koja je bogata kisikom. |
| --- | --- |

(11)

Trondheimski fjord ima velik kapacitet za razgradnju sadržaja organskih tvari, s obzirom na veliku dubinu vode, veliki volumen vode i učinkovitu razmjenu vode s područjem dubokog oceana ispred ušća fjorda, što osigurava redovitu opskrbu iz Norveškog mora vodom Atlantskog oceana koja je bogata kisikom.

| (12) | Sustav za prikupljanje kanalizacijskih voda u Trondheimu podijeljen je u dva otpadna područja, Høvringen i Lade, koja zajedno primaju otprilike 99 % gradske otpadne vode. Koristeći taj hidrodinamički režim, ispusti otpadne vode u oba postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda napravljeni su sa sustavom difuzora za ispuštanje u dubokoj vodi koji omogućuju sigurno izoliranje razrijeđene otpadne vode ispod površinskog sloja, čime se sprječavaju procesi eutrofikacije u površinskom sloju i u dubokom vodama i sedimentima. |
| --- | --- |

(12)

Sustav za prikupljanje kanalizacijskih voda u Trondheimu podijeljen je u dva otpadna područja, Høvringen i Lade, koja zajedno primaju otprilike 99 % gradske otpadne vode. Koristeći taj hidrodinamički režim, ispusti otpadne vode u oba postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda napravljeni su sa sustavom difuzora za ispuštanje u dubokoj vodi koji omogućuju sigurno izoliranje razrijeđene otpadne vode ispod površinskog sloja, čime se sprječavaju procesi eutrofikacije u površinskom sloju i u dubokom vodama i sedimentima.

| (13) | Konačni pročišćeni izlazni tok iz postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda Høvringen otpušta se na zapadnoj strani Trondheimskog zaljeva, a konačni pročišćeni izlazni tok iz postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda Ladehammeren na istočnoj strani Trondheimskog zaljeva. |
| --- | --- |

(13)

Konačni pročišćeni izlazni tok iz postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda Høvringen otpušta se na zapadnoj strani Trondheimskog zaljeva, a konačni pročišćeni izlazni tok iz postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda Ladehammeren na istočnoj strani Trondheimskog zaljeva.

| (14) | Procjena koju je provelo Tijelo pokazuje da, na temelju dizajna ispušnih cijevi i provedenog praćenja, ni ispust iz postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda Høvringen ni ispust iz postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda Ladehammeren ne dosižu biološki produktivan površinski sloj Trondheimskog zaljeva niti utječu na njega. |
| --- | --- |

(14)

Procjena koju je provelo Tijelo pokazuje da, na temelju dizajna ispušnih cijevi i provedenog praćenja, ni ispust iz postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda Høvringen ni ispust iz postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda Ladehammeren ne dosižu biološki produktivan površinski sloj Trondheimskog zaljeva niti utječu na njega.

| (15) | Nadalje, rezultati obavljenih ispitivanja kvalitete vode pokazali su da ispust konačno pročišćenog izlaznog toka iz postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda Høvringen i Ladehammeren nema primjetnog utjecaja na kvalitetu vode u Trondheimskom zaljevu. Nema dokaza da su vode Trondheimskog zaljeva zahvaćene štetnim učinkom eutrofikacije niti dokaza da ispust konačno pročišćenog izlaznog toka iz ijednog od ta dva postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda ikako utječe na faunu mekog morskog dna. |
| --- | --- |

(15)

Nadalje, rezultati obavljenih ispitivanja kvalitete vode pokazali su da ispust konačno pročišćenog izlaznog toka iz postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda Høvringen i Ladehammeren nema primjetnog utjecaja na kvalitetu vode u Trondheimskom zaljevu. Nema dokaza da su vode Trondheimskog zaljeva zahvaćene štetnim učinkom eutrofikacije niti dokaza da ispust konačno pročišćenog izlaznog toka iz ijednog od ta dva postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda ikako utječe na faunu mekog morskog dna.

| (16) | Tehnička procjena koju je provelo Tijelo nadalje pokazuje da se u rezultatima ispitivanja sedimenata na dnu mogu prepoznati teški metali i organski onečišćivači za koje se čini da nisu povezani s ispustom konačno pročišćenog izlaznog toka iz postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda Høvringen ni Ladehammeren. |
| --- | --- |

(16)

Tehnička procjena koju je provelo Tijelo nadalje pokazuje da se u rezultatima ispitivanja sedimenata na dnu mogu prepoznati teški metali i organski onečišćivači za koje se čini da nisu povezani s ispustom konačno pročišćenog izlaznog toka iz postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda Høvringen ni Ladehammeren.

| (17) | Unatoč tome, ispusti iz postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda sadržavaju teške metale i organske mikroonečišćivače otopljene u vodi ili povezane sa česticama u izlaznim tokovima, a primjena kemijskog i/ili biološkog pročišćavanja u izvjesnoj bi mjeri smanjila ispust teških metala i organskih mikroonečišćivača. |
| --- | --- |

(17)

Unatoč tome, ispusti iz postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda sadržavaju teške metale i organske mikroonečišćivače otopljene u vodi ili povezane sa česticama u izlaznim tokovima, a primjena kemijskog i/ili biološkog pročišćavanja u izvjesnoj bi mjeri smanjila ispust teških metala i organskih mikroonečišćivača.

| (18) | Tijelo smatra da bi, u skladu s odlukom gradskog vijeća Trondheima od 20. veljače 2010., odgovarajuće pročišćavanje komunalne otpadne vode trebalo definirati kao smanjenje ukupnih suspendiranih krutih tvari u ulaznim otpadnim vodama za najmanje 70 % ili, alternativno, tako da najveća moguća koncentracija suspendiranih krutih tvari iznosi 60 mg/l i uz to se kombinira sa smanjenjem biokemijske potražnje kisika od najmanje 20 %. |
| --- | --- |

(18)

Tijelo smatra da bi, u skladu s odlukom gradskog vijeća Trondheima od 20. veljače 2010., odgovarajuće pročišćavanje komunalne otpadne vode trebalo definirati kao smanjenje ukupnih suspendiranih krutih tvari u ulaznim otpadnim vodama za najmanje 70 % ili, alternativno, tako da najveća moguća koncentracija suspendiranih krutih tvari iznosi 60 mg/l i uz to se kombinira sa smanjenjem biokemijske potražnje kisika od najmanje 20 %.

| (19) | Zaključak je ukupne tehničke procjene koju je naručilo Tijelo da se čini da pročišćeni izlazni tok iz postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda Høvringen i Ladehammeren nema nikakve mjerljive utjecaje na okoliš. Izrada modela u sektoru okoliša i simulacije izrade modela utjecaja sekundarnog pročišćavanja u oba postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda u usporedbi s primarnim pročišćavanjem nije pokazala da bi naprednije pročišćavanje dalo bilo kakve osjetne koristi po okoliš koje bi bile veće od postojećih. |
| --- | --- |

(19)

Zaključak je ukupne tehničke procjene koju je naručilo Tijelo da se čini da pročišćeni izlazni tok iz postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda Høvringen i Ladehammeren nema nikakve mjerljive utjecaje na okoliš. Izrada modela u sektoru okoliša i simulacije izrade modela utjecaja sekundarnog pročišćavanja u oba postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda u usporedbi s primarnim pročišćavanjem nije pokazala da bi naprednije pročišćavanje dalo bilo kakve osjetne koristi po okoliš koje bi bile veće od postojećih.

| (20) | U svojoj odluci od 19. prosinca 2007. u kojoj je postrojenju za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda Høvringen odobrilo odstupanje u skladu s člankom 8. stavkom 5., Tijelo je odredilo da bi se primjenom kemijskog i/ili biološkog pročišćavanja u postrojenju za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda Høvringen u izvjesnoj mjeri smanjilo ispuštanje teških metala i organskih mikroonečišćivača. Jedan od uvjeta te odluke bio je da se pročišćavanjem komunalne otpadne vode iz tog postrojenja treba osigurati smanjenje ukupnih suspendiranih krutih tvari u ulaznim otpadnim vodama za najmanje 80 % prije ispuštanja i da se biokemijska potražnja kisika (2) mora smanjiti za najmanje 20 %. |
| --- | --- |

(20)

U svojoj odluci od 19. prosinca 2007. u kojoj je postrojenju za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda Høvringen odobrilo odstupanje u skladu s člankom 8. stavkom 5., Tijelo je odredilo da bi se primjenom kemijskog i/ili biološkog pročišćavanja u postrojenju za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda Høvringen u izvjesnoj mjeri smanjilo ispuštanje teških metala i organskih mikroonečišćivača. Jedan od uvjeta te odluke bio je da se pročišćavanjem komunalne otpadne vode iz tog postrojenja treba osigurati smanjenje ukupnih suspendiranih krutih tvari u ulaznim otpadnim vodama za najmanje 80 % prije ispuštanja i da se biokemijska potražnja kisika (2) mora smanjiti za najmanje 20 %.

| (21) | Analiziravši rezultate dostavljene u pogledu postrojenja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda Høvringen, Tijelo je zaključilo da su oni nedovoljni da bi se osigurala usklađenost s uvjetima povezanima s odlukom o odstupanju iz 2007. Tijelo je zaključilo da kao takvi uvjeti iz njegove izvorne odluke od 19. prosinca 2007. o odobrenju odstupanja nisu zadovoljeni. Iz tog razloga Tijelo smatra da odluku o odstupanju u pogledu postrojenja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda Høvringen treba opozvati. |
| --- | --- |

(21)

Analiziravši rezultate dostavljene u pogledu postrojenja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda Høvringen, Tijelo je zaključilo da su oni nedovoljni da bi se osigurala usklađenost s uvjetima povezanima s odlukom o odstupanju iz 2007. Tijelo je zaključilo da kao takvi uvjeti iz njegove izvorne odluke od 19. prosinca 2007. o odobrenju odstupanja nisu zadovoljeni. Iz tog razloga Tijelo smatra da odluku o odstupanju u pogledu postrojenja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda Høvringen treba opozvati.

| (22) | U skladu s postupkom propisanim člankom 18. stavkom 2. Direktive 91/271 te kako je dalje propisano u Odlukama Stalnog odbora država EFTA-e br. 3/2012/SC i 4/2012/SC od 26. listopada 2012. Tijelo je nacrt ove odluke dostavilo Odboru za okoliš EFTA-e dopisom od 8. prosinca 2016. U skladu s Poslovnikom Odbora, smatra se da je nacrt odluke bio odobren 26. siječnja 2017. |
| --- | --- |

(22)

U skladu s postupkom propisanim člankom 18. stavkom 2. Direktive 91/271 te kako je dalje propisano u Odlukama Stalnog odbora država EFTA-e br. 3/2012/SC i 4/2012/SC od 26. listopada 2012. Tijelo je nacrt ove odluke dostavilo Odboru za okoliš EFTA-e dopisom od 8. prosinca 2016. U skladu s Poslovnikom Odbora, smatra se da je nacrt odluke bio odobren 26. siječnja 2017.

| (23) | Član Kolegija s posebnom odgovornošću za pitanja okoliša ovlašten je (3), u ime Tijela i u okviru njegove odgovornosti, donositi mjere, ako su nacrti mjera koje je potrebno donijeti, kao u ovom predmetu, u skladu s mišljenjem koje je donio Odbor za okoliš EFTA-e pomažući Tijelu, |
| --- | --- |

(23)

Član Kolegija s posebnom odgovornošću za pitanja okoliša ovlašten je (3), u ime Tijela i u okviru njegove odgovornosti, donositi mjere, ako su nacrti mjera koje je potrebno donijeti, kao u ovom predmetu, u skladu s mišljenjem koje je donio Odbor za okoliš EFTA-e pomažući Tijelu,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

| 1. | Zahtjev koji je Norveška predala u skladu s člankom 8. stavkom 5. Akta koji se spominje u točki 13. Priloga XX. Sporazumu o EGP-u (Direktiva Vijeća 91/271/EEZ od 21. svibnja 1991. o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda) kako bi smjela za postrojenje Ladehammeren za pročišćavanje otpadnih voda u aglomeraciji Trondheim osigurati manje strogo pročišćavanje otpadnih voda nego što je propisano u članku 4. tog akta prihvaća se pod uvjetima navedenima u stavcima 2. do 7. u nastavku. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komunalne otpadne vode iz postrojenja Ladehammeren za pročišćavanje otpadnih voda u aglomeraciji Trondheim će se, prije ispuštanja u prihvatne vode, podvrgnuti pročišćavanju iz Priloga ovoj Odluci najkasnije 31. prosinca 2017. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Strategija za smanjivanje opterećenja kanalizacijskog sustava teškim metalima i mikroonečišćivačima i za sprječavanje daljnje kontaminacije komunalne otpadne vode teškim metalima i mikroonečišćivačima izradit će se do 30. lipnja 2017. Plan, koji će pratiti norveško nadležno tijelo, uključuje sljedeće obveze:






  — | provoditi ispitivanja i praćenje kako bi se utvrdili potencijalni izvori kontaminacije i lokalni onečišćivači, |
| --- | --- | --- |

3.

—

provoditi ispitivanja i praćenje kako bi se utvrdili potencijalni izvori kontaminacije i lokalni onečišćivači,

| — | izraditi akcijske planove kako bi se prekinula kontaminacija iz izvora kontaminacije i lokalnih onečišćivača, |
| --- | --- |

—

izraditi akcijske planove kako bi se prekinula kontaminacija iz izvora kontaminacije i lokalnih onečišćivača,

| — | primijeniti protumjere prema utvrđenim onečišćivačima i na izvoru ukloniti okolišne onečišćivače, |
| --- | --- |

—

primijeniti protumjere prema utvrđenim onečišćivačima i na izvoru ukloniti okolišne onečišćivače,

| 4. | Odluka Tijela od 19. prosinca 2007. (725/07/COL) o prihvaćanju zahtjeva Norveške za odstupanje u skladu s člankom 8. stavkom 5. Direktive 91/271/EEZ ovime se opoziva. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Djelujući u skladu s člankom 15. stavkom 3. Akta, norveško nadležno tijelo pratit će i provesti sva ostala relevantna ispitivanja kako bi provjerilo da ispust ne utječe negativno na okoliš. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Svake dvije godine, počevši od 31. siječnja 2018., norveška vlada dostavit će Tijelu izvješće koje sadržava rezultate praćenja provedenih tijekom prethodnog razdoblja, u skladu s odredbama prethodnih stavaka 3. i 4., posebice u pogledu mjera koje su poduzete kako bi se spriječila kontaminacija sustava za prikupljanje kanalizacijskih voda teškim metalima i mikroonečišćivačima. Izvješće će isto tako uključivati objašnjenja svakog slučaja kada uvjeti te Odluke nisu ispunjeni. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nakon svakog razdoblja izvješćivanja iz stavka 6. ili kad god dođe do novog razvoja situacije, Tijelo će ponovno ocijeniti situaciju i, ako je potrebno, podnijeti prijedlog za novu odluku Odboru za okoliš EFTA-e koji pomaže Tijelu. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ova Odluka objavljuje se u odjeljku o EGP-u Službenog lista Europske unije i u njegovu Dodatku o EGP-u. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Odluka stupa na snagu nakon što Norveška o njoj bude obaviještena. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ova je Odluka upućena Norveškoj. |
| --- | --- |

11.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. veljače 2017.

Za Nadzorno tijelo EFTA-e

Helga JÓNSDÓTTIR

Članica Kolegija

Carsten ZATSCHLER

Direktor

---

(1)  
  SL L 135, 30.5.1991., str. 40.

1

(2)  Biokemijska potražnja kisika 5 na 20 °C.

2

(3)  Odluka br. 17/94/COL od 23. rujna 1994. (dokument br. 624326).

3

---

PRILOG

Zahtjevi za ispuštanje vode iz postrojenja Ladehammeren za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda u aglomeraciji Trondheim

| Parametar | Opcija 1 | Opcija 2 |
| --- | --- | --- |
| Minimalni postotak smanjenja (*1) | Minimalni postotak smanjenja (*1) | Najveća moguća koncentracija izlaznog toka (mg/l) |
| Biokemijska potražnja kisika (BPK 5 na 20 °C) bez nitrifikacije | Nije primjenjivo | 20 | Nije primjenjivo |
| Ukupne suspendirane krute tvari | 70 | Nije primjenjivo | 60 |

Parametar

Opcija 1

Opcija 2

Minimalni postotak smanjenja (*1)

Minimalni postotak smanjenja (*1)

Najveća moguća koncentracija izlaznog toka (mg/l)

Biokemijska potražnja kisika (BPK 5 na 20 °C) bez nitrifikacije

Nije primjenjivo

20

Nije primjenjivo

Ukupne suspendirane krute tvari

70

Nije primjenjivo

60

---

(*1)  Smanjenje u odnosu na koncentraciju sirovog (neobrađenog) ulaznog toka

---