# Den Europæiske Unions L 284/2017

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 284 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 60. årgang31. oktober 2017 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 284

Dansk udgave

Retsforskrifter

60. årgang31. oktober 2017

---

| Indhold | | I   Lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1951 af 25. oktober 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 99/2013 om det europæiske statistiske program 2013-2017 med henblik på en forlængelse heraf til 2020 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1952 af 25. oktober 2017 om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2888/2000 og (EF) nr. 685/2001 og Rådets forordning (EØF) nr. 1101/89 (
  2
  ) | 12 |

Indhold

I   Lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1951 af 25. oktober 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 99/2013 om det europæiske statistiske program 2013-2017 med henblik på en forlængelse heraf til 2020 (
  1
  )

1

1

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1952 af 25. oktober 2017 om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2888/2000 og (EF) nr. 685/2001 og Rådets forordning (EØF) nr. 1101/89 (
  2
  )

2

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst af relevans for EØS og for Schweiz. |
| | (2)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   Tekst af relevans for EØS og for Schweiz.

1

(2)   EØS-relevant tekst.

2

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 31.10.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 284/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 284/1

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2017/1951

af 25. oktober 2017

om ændring af forordning (EU) nr. 99/2013 om det europæiske statistiske program 2013-2017 med henblik på en forlængelse heraf til 2020

(Tekst af relevans for EØS og for Schweiz)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 338, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter høring af Regionsudvalget,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det er afgørende at have et pålideligt og relevant videngrundlag baseret på rettidige og offentligt tilgængelige europæiske statistikker af hensyn til politikudformning, for at kunne måle fremskridtene i Unionens politikker og programmer og evaluere deres effektivitet, især inden for rammerne af Europa 2020-strategien som fastsat i Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (Europa 2020) og Kommissionens dagsorden for job, vækst, retfærdighed og demokratisk forandring. |
| --- | --- |

(1)

Det er afgørende at have et pålideligt og relevant videngrundlag baseret på rettidige og offentligt tilgængelige europæiske statistikker af hensyn til politikudformning, for at kunne måle fremskridtene i Unionens politikker og programmer og evaluere deres effektivitet, især inden for rammerne af Europa 2020-strategien som fastsat i Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (Europa 2020) og Kommissionens dagsorden for job, vækst, retfærdighed og demokratisk forandring.

| (2) | Europæiske statistikker bør anlægge en global tilgang i hele Unionen og levere nøjagtige data til støtte for yderligere integration i Unionen. |
| --- | --- |

(2)

Europæiske statistikker bør anlægge en global tilgang i hele Unionen og levere nøjagtige data til støtte for yderligere integration i Unionen.

| (3) | Adgang til fyldestgørende og pålidelige europæiske statistikker er et vigtigt offentligt gode til gavn for beslutningstagere, forskere og offentligheden. |
| --- | --- |

(3)

Adgang til fyldestgørende og pålidelige europæiske statistikker er et vigtigt offentligt gode til gavn for beslutningstagere, forskere og offentligheden.

| (4) | En god balance mellem de økonomiske og sociale mål i det europæiske semester er særlig vigtig af hensyn til Den Økonomiske og Monetære Unions bæredygtighed og legitimitet. Der er derfor øget fokus på sociale mål og beskæftigelsesmål i det europæiske semester, og både i landerapporterne og de landespecifikke henstillinger foretages der vurderinger af de sociale og beskæftigelsesmæssige udfordringer, og politiske reformer baseret på bedste praksis fremmes. I denne forbindelse er socialstatistik af særlig betydning. |
| --- | --- |

(4)

En god balance mellem de økonomiske og sociale mål i det europæiske semester er særlig vigtig af hensyn til Den Økonomiske og Monetære Unions bæredygtighed og legitimitet. Der er derfor øget fokus på sociale mål og beskæftigelsesmål i det europæiske semester, og både i landerapporterne og de landespecifikke henstillinger foretages der vurderinger af de sociale og beskæftigelsesmæssige udfordringer, og politiske reformer baseret på bedste praksis fremmes. I denne forbindelse er socialstatistik af særlig betydning.

| (5) | I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 (3) er det fastsat, at det europæiske statistiske program (»programmet«) udgør rammerne for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker af høj kvalitet og fastsætter hovedområderne og målsætningerne for de planlagte aktioner for en periode svarende til perioden for den flerårige finansielle ramme. Programmet bør gennemføres ved forskellige statistiske aktioner i overensstemmelse med artikel 14 forordning (EF) nr. 223/2009. Årlige arbejdsprogrammer bør baseres på programmet. |
| --- | --- |

(5)

I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 (3) er det fastsat, at det europæiske statistiske program (»programmet«) udgør rammerne for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker af høj kvalitet og fastsætter hovedområderne og målsætningerne for de planlagte aktioner for en periode svarende til perioden for den flerårige finansielle ramme. Programmet bør gennemføres ved forskellige statistiske aktioner i overensstemmelse med artikel 14 forordning (EF) nr. 223/2009. Årlige arbejdsprogrammer bør baseres på programmet.

| (6) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 99/2013 (4) dækker kun perioden 2013-2017, mens den nuværende flerårige finansielle ramme udløber i 2020. Den nævnte forordning bør derfor ændres snarest for at forlænge programmet frem til 2020 og for at dække de mest presserende statistiske mangler. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 99/2013 (4) dækker kun perioden 2013-2017, mens den nuværende flerårige finansielle ramme udløber i 2020. Den nævnte forordning bør derfor ændres snarest for at forlænge programmet frem til 2020 og for at dække de mest presserende statistiske mangler.

| (7) | Som led i Kommissionens dagsorden for bedre regulering bør Unionens politikker i stigende grad udarbejdes og overvåges på baggrund af et pålideligt videngrundlag, der har et solidt statistisk grundlag. Europæiske statistikker spiller en særlig rolle i den forbindelse og kan gøre en reel forskel, navnlig på politikområder, hvor analytisk værdi baseret på pålidelige data og evne til at tilpasse politikkerne løbende er afgørende, for at de bliver en succes. |
| --- | --- |

(7)

Som led i Kommissionens dagsorden for bedre regulering bør Unionens politikker i stigende grad udarbejdes og overvåges på baggrund af et pålideligt videngrundlag, der har et solidt statistisk grundlag. Europæiske statistikker spiller en særlig rolle i den forbindelse og kan gøre en reel forskel, navnlig på politikområder, hvor analytisk værdi baseret på pålidelige data og evne til at tilpasse politikkerne løbende er afgørende, for at de bliver en succes.

| (8) | Statistikker af høj kvalitet er derfor afgørende for at opnå bedre resultater og bidrage til et bedre Europa. Der bør gøres en større indsats for at fremme investeringerne i officielle statistikker på både europæisk og nationalt plan. Programmet bør også være retningsgivende inden for prioriterede politikområder og som led i kapacitetsopbygning og den løbende omprioritering. For at sikre en harmoniseret fremgangsmåde i forfølgelsen af målene for denne forordning bør samarbejdet med internationale organisationer styrkes. |
| --- | --- |

(8)

Statistikker af høj kvalitet er derfor afgørende for at opnå bedre resultater og bidrage til et bedre Europa. Der bør gøres en større indsats for at fremme investeringerne i officielle statistikker på både europæisk og nationalt plan. Programmet bør også være retningsgivende inden for prioriterede politikområder og som led i kapacitetsopbygning og den løbende omprioritering. For at sikre en harmoniseret fremgangsmåde i forfølgelsen af målene for denne forordning bør samarbejdet med internationale organisationer styrkes.

| (9) | Der bør gøres noget ved de mest presserende statistiske mangler, aktualiteten bør øges, og de politiske prioriteringer og samordningen af den økonomiske politik i forbindelse med det europæiske semester bør støttes. Kommissionen (Eurostat) bør også levere nye befolkningsprognoser i tæt samarbejde med de nationale statistiske kontorer, herunder hvad angår migrationsstrømme, for at opdatere analysen af de sociale, økonomiske og budgetmæssige virkninger af befolkningens aldring og af økonomisk ulighed. |
| --- | --- |

(9)

Der bør gøres noget ved de mest presserende statistiske mangler, aktualiteten bør øges, og de politiske prioriteringer og samordningen af den økonomiske politik i forbindelse med det europæiske semester bør støttes. Kommissionen (Eurostat) bør også levere nye befolkningsprognoser i tæt samarbejde med de nationale statistiske kontorer, herunder hvad angår migrationsstrømme, for at opdatere analysen af de sociale, økonomiske og budgetmæssige virkninger af befolkningens aldring og af økonomisk ulighed.

| (10) | For at gøre det muligt at træffe effektive valg vedrørende politikudformning bør indikatorer offentliggøres i rette tid. I overensstemmelse med artikel 12 i forordning (EF) nr. 223/2009 bør Kommissionen (Eurostat) offentliggøre oplysninger om aktualitet og herunder bringe relevante oplysninger om tilfælde af utilstrækkelig aktualitet, der kan forekomme, som et aspekt ved statistisk kvalitet. |
| --- | --- |

(10)

For at gøre det muligt at træffe effektive valg vedrørende politikudformning bør indikatorer offentliggøres i rette tid. I overensstemmelse med artikel 12 i forordning (EF) nr. 223/2009 bør Kommissionen (Eurostat) offentliggøre oplysninger om aktualitet og herunder bringe relevante oplysninger om tilfælde af utilstrækkelig aktualitet, der kan forekomme, som et aspekt ved statistisk kvalitet.

| (11) | Eksperimentelle økosystemregnskaber og klimastatistikker, herunder dem, der er relevante for klimatilpasninger og »fodaftryk«, bør videreudvikles gennem anvendelse af eksisterende data. Det vil være nødvendigt med nye statistikker om energiforbrug, energieffektivitet, vedvarende energikilder, energiafhængighed og forsyningssikkerhed såvel som nye statistikker om den cirkulære økonomi, der kan understøtte den europæiske energiunion og 2030-rammen for klima- og energipolitikken, der har til formål at skabe større konkurrenceevne, effektivitet, sikkerhed og mere bæredygtighed i Unionens økonomi og energisystem. |
| --- | --- |

(11)

Eksperimentelle økosystemregnskaber og klimastatistikker, herunder dem, der er relevante for klimatilpasninger og »fodaftryk«, bør videreudvikles gennem anvendelse af eksisterende data. Det vil være nødvendigt med nye statistikker om energiforbrug, energieffektivitet, vedvarende energikilder, energiafhængighed og forsyningssikkerhed såvel som nye statistikker om den cirkulære økonomi, der kan understøtte den europæiske energiunion og 2030-rammen for klima- og energipolitikken, der har til formål at skabe større konkurrenceevne, effektivitet, sikkerhed og mere bæredygtighed i Unionens økonomi og energisystem.

| (12) | Statistikker af høj kvalitet, som udvikles, udarbejdes og formidles inden for rammerne af programmet, navnlig statistikker vedrørende innovation, forskning og udvikling, socialstatistikker, miljøstatistikker samt energi- og transportstatistikker, bør gøre det muligt at overvåge de målsætninger og mål i De Forenede Nationers 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling, der skal fastsættes på EU-plan og på medlemsstatsplan, og på denne måde bidrage til gennemførelsen af disse målsætninger og mål. |
| --- | --- |

(12)

Statistikker af høj kvalitet, som udvikles, udarbejdes og formidles inden for rammerne af programmet, navnlig statistikker vedrørende innovation, forskning og udvikling, socialstatistikker, miljøstatistikker samt energi- og transportstatistikker, bør gøre det muligt at overvåge de målsætninger og mål i De Forenede Nationers 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling, der skal fastsættes på EU-plan og på medlemsstatsplan, og på denne måde bidrage til gennemførelsen af disse målsætninger og mål.

| (13) | Der er behov for en indsats for at forbedre de kvalitative og kvantitative oplysninger, der bidrager til at gøre nationalregnskaber mere fuldstændige og dermed gøre det muligt at beregne skattegab og skatteundgåelse bedre. |
| --- | --- |

(13)

Der er behov for en indsats for at forbedre de kvalitative og kvantitative oplysninger, der bidrager til at gøre nationalregnskaber mere fuldstændige og dermed gøre det muligt at beregne skattegab og skatteundgåelse bedre.

| (14) | Forlængelsen af programmet er en mulighed, der bør udnyttes, for at foretage tilpasninger og afspejle de nye retningslinjer, navnlig på linje med det europæiske statistiske system ESS' vision 2020, som supplement til de eksisterende målsætninger, den løbende prioritering og sikre adgang til data i en kontekst, hvor Den Europæiske Union står over for store udfordringer med hensyn til økonomisk udvikling og social samhørighed. Den bør sikrefortsat samarbejde mellem Kommissionen (Eurostat) og de nationale statistiske kontorer samt bør styrke den regelmæssige dialog med Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg, der er nedsat ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 234/2008/EF (5). Den bør også sikre samordningen mellem ESS og Det Europæiske System af Centralbanker. Kommissionen (Eurostat) bør overvåge medlemsstaternes efterlevelse af adfærdskodeksen for europæiske statistikker (adfærdskodeksen). |
| --- | --- |

(14)

Forlængelsen af programmet er en mulighed, der bør udnyttes, for at foretage tilpasninger og afspejle de nye retningslinjer, navnlig på linje med det europæiske statistiske system ESS' vision 2020, som supplement til de eksisterende målsætninger, den løbende prioritering og sikre adgang til data i en kontekst, hvor Den Europæiske Union står over for store udfordringer med hensyn til økonomisk udvikling og social samhørighed. Den bør sikrefortsat samarbejde mellem Kommissionen (Eurostat) og de nationale statistiske kontorer samt bør styrke den regelmæssige dialog med Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg, der er nedsat ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 234/2008/EF (5). Den bør også sikre samordningen mellem ESS og Det Europæiske System af Centralbanker. Kommissionen (Eurostat) bør overvåge medlemsstaternes efterlevelse af adfærdskodeksen for europæiske statistikker (adfærdskodeksen).

| (15) | Det er særlig vigtigt at måle områder med høj arbejdsløshed, herunder ungdomsarbejdsløshed i grænseregioner. |
| --- | --- |

(15)

Det er særlig vigtigt at måle områder med høj arbejdsløshed, herunder ungdomsarbejdsløshed i grænseregioner.

| (16) | En passende forhøjelse af budgettet for statistikker på EU-plan bør understøtte disse ændringer af programmet og den løbende effektivisering af ESS ved at tilføre en væsentlig merværdi samt væsentlige resultater til forbedring af datakvaliteten gennem store projekter, strukturelle løftestangseffekter og stordriftsfordele, der kan forbedre de statistiske systemer i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(16)

En passende forhøjelse af budgettet for statistikker på EU-plan bør understøtte disse ændringer af programmet og den løbende effektivisering af ESS ved at tilføre en væsentlig merværdi samt væsentlige resultater til forbedring af datakvaliteten gennem store projekter, strukturelle løftestangseffekter og stordriftsfordele, der kan forbedre de statistiske systemer i medlemsstaterne.

| (17) | Denne forordning fastlægger en finansieringsramme for forlængelse af programmet for perioden 2018-2020, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (6), for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure. |
| --- | --- |

(17)

Denne forordning fastlægger en finansieringsramme for forlængelse af programmet for perioden 2018-2020, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (6), for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure.

| (18) | Ved forlængelse af programmet bør Kommissionen (Eurostat) lægge særlig vægt på følgerne af en medlemsstats udtræden af Unionen. |
| --- | --- |

(18)

Ved forlængelse af programmet bør Kommissionen (Eurostat) lægge særlig vægt på følgerne af en medlemsstats udtræden af Unionen.

| (19) | Målet for denne forordning, nemlig at forlænge programmet for perioden 2018-2020, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af handlingens omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(19)

Målet for denne forordning, nemlig at forlænge programmet for perioden 2018-2020, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af handlingens omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (20) | I henhold til forordning (EF) nr. 223/2009 er udkastet til forslag om forlængelse af programmet for perioden 2018-2020 blevet forelagt til forhåndsgennemgang for Udvalget for det Europæiske Statistiske System (ESSC), Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg og Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik, der er nedsat ved Rådets afgørelse 2006/856/EF (7). |
| --- | --- |

(20)

I henhold til forordning (EF) nr. 223/2009 er udkastet til forslag om forlængelse af programmet for perioden 2018-2020 blevet forelagt til forhåndsgennemgang for Udvalget for det Europæiske Statistiske System (ESSC), Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg og Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik, der er nedsat ved Rådets afgørelse 2006/856/EF (7).

| (21) | Forordning (EU) nr. 99/2013 bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(21)

Forordning (EU) nr. 99/2013 bør ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EU) nr. 99/2013 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 1 tilføjes følgende stykke:
  »Programmet forlænges for perioden 2018-2020.« |
| --- | --- |

1)

I artikel 1 tilføjes følgende stykke:

»Programmet forlænges for perioden 2018-2020.«

| 2) | Artikel 3 affattes således:

  »Artikel 3
  Anvendelsesområde
  Denne forordning fastlægger rammerne for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker samt hovedområderne og målene for de planlagte aktioner for perioden 2013-2020 i overensstemmelse med artikel 13 og 14 i forordning (EF) nr. 223/2009.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 3 affattes således:

»Artikel 3

Anvendelsesområde

Denne forordning fastlægger rammerne for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker samt hovedområderne og målene for de planlagte aktioner for perioden 2013-2020 i overensstemmelse med artikel 13 og 14 i forordning (EF) nr. 223/2009.«

| 3) | I artikel 7, stk. 1, tilføjes følgende afsnit:
  »Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2018-2020 fastsættes til 218,1 mio. EUR omfattet af programperioden 2014-2020.« |
| --- | --- |

3)

I artikel 7, stk. 1, tilføjes følgende afsnit:

»Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2018-2020 fastsættes til 218,1 mio. EUR omfattet af programperioden 2014-2020.«

| 4) | Artikel 9 affattes således:

  »Artikel 9
  Årlige arbejdsprogrammer
  Til gennemførelse af programmet vedtager Kommissionen årlige arbejdsprogrammer, som skal opfylde kravene i artikel 17 i forordning (EF) nr. 223/2009, og som skal angive målene og de forventede resultater i overensstemmelse med de generelle og specifikke mål, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 4, stk. 1 og 2. Kommissionen sikrer, at der lægges passende vægt på aktioner, der sigter på at fremme efterlevelse af adfærdskodeksen. De årlige arbejdsprogrammer sendes til Europa-Parlamentet til underretning.« |
| --- | --- |

4)

Artikel 9 affattes således:

»Artikel 9

Årlige arbejdsprogrammer

Til gennemførelse af programmet vedtager Kommissionen årlige arbejdsprogrammer, som skal opfylde kravene i artikel 17 i forordning (EF) nr. 223/2009, og som skal angive målene og de forventede resultater i overensstemmelse med de generelle og specifikke mål, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 4, stk. 1 og 2. Kommissionen sikrer, at der lægges passende vægt på aktioner, der sigter på at fremme efterlevelse af adfærdskodeksen. De årlige arbejdsprogrammer sendes til Europa-Parlamentet til underretning.«

| 5) | Artikel 13 affattes således:

  »Artikel 13
  Beskyttelse af Unionens finansielle interesser

  1.   Ved gennemførelsen af aktioner, der finansieres i henhold til denne forordning, træffer Kommissionen egnede foranstaltninger til at sikre, at Unionens finansielle interesser beskyttes gennem foranstaltninger til forebyggelse af svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved tilbagesøgning af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved administrative og økonomiske sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.


  2.   Kommissionen, eller dens befuldmægtigede, og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler i henhold til programmet.


  3.   Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan foretage undersøgelser, herunder kontrol på stedet i overensstemmelse med de bestemmelser og procedurer, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (*1) og i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (*2), for at fastslå, om der har været tale om svig, korruption eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt finansieret i henhold til programmet.


  4.   Samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, kontrakter, aftaler om tilskud og afgørelser om ydelse af tilskud som følge af gennemførelsen af denne forordning skal indeholde bestemmelser, der udtrykkeligt giver Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og disse undersøgelser i overensstemmelse med deres respektive kompetencer, uden at det berører stk. 1, 2 og 3.


  5.   Hvis gennemførelsen af en foranstaltning er helt eller delvist uddelegeret eller fremdelegeret, eller hvis den kræver, at der indgås en indkøbskontrakt, eller at der ydes finansiel støtte til en tredjepart, skal kontrakter, aftaler om tilskud eller afgørelser om ydelse af tilskud omfatte kontrahentens eller tilskudsmodtagerens forpligtelse til at kræve, at en eventuel involveret tredjepart udtrykkeligt accepterer disse beføjelser, der er tildelt Kommissionen, Revisionsretten og OLAF, jf. dog stk. 1, 2 og 3.



  (*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1)."


  (*2)  Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2).«
  " |
| --- | --- |

5)

Artikel 13 affattes således:

»Artikel 13

Beskyttelse af Unionens finansielle interesser

1.   Ved gennemførelsen af aktioner, der finansieres i henhold til denne forordning, træffer Kommissionen egnede foranstaltninger til at sikre, at Unionens finansielle interesser beskyttes gennem foranstaltninger til forebyggelse af svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved tilbagesøgning af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved administrative og økonomiske sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

2.   Kommissionen, eller dens befuldmægtigede, og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler i henhold til programmet.

3.   Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan foretage undersøgelser, herunder kontrol på stedet i overensstemmelse med de bestemmelser og procedurer, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (*1) og i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (*2), for at fastslå, om der har været tale om svig, korruption eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt finansieret i henhold til programmet.

4.   Samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, kontrakter, aftaler om tilskud og afgørelser om ydelse af tilskud som følge af gennemførelsen af denne forordning skal indeholde bestemmelser, der udtrykkeligt giver Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og disse undersøgelser i overensstemmelse med deres respektive kompetencer, uden at det berører stk. 1, 2 og 3.

5.   Hvis gennemførelsen af en foranstaltning er helt eller delvist uddelegeret eller fremdelegeret, eller hvis den kræver, at der indgås en indkøbskontrakt, eller at der ydes finansiel støtte til en tredjepart, skal kontrakter, aftaler om tilskud eller afgørelser om ydelse af tilskud omfatte kontrahentens eller tilskudsmodtagerens forpligtelse til at kræve, at en eventuel involveret tredjepart udtrykkeligt accepterer disse beføjelser, der er tildelt Kommissionen, Revisionsretten og OLAF, jf. dog stk. 1, 2 og 3.

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1)."

*1

(*2)  Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2).«
  "

*2

| 6) | I artikel 15 foretages følgende ændringer:






  a) | Som stk. 2a indsættes følgende:

  »2a.   Kommissionen (Eurostat) forelægger senest den 31. december 2019 ESSC en statusrapport om gennemførelsen af programmet. Rapporten skal indeholde en detaljeret redegørelse for Kommissionens (Eurostats) syn på udsigterne for programmet inden for den flerårige finansielle ramme, der begynder i 2021. Rapporten forelægges også Europa-Parlamentet og Rådet.« |
| --- | --- | --- |

6)

I artikel 15 foretages følgende ændringer:

a)

Som stk. 2a indsættes følgende:

»2a.   Kommissionen (Eurostat) forelægger senest den 31. december 2019 ESSC en statusrapport om gennemførelsen af programmet. Rapporten skal indeholde en detaljeret redegørelse for Kommissionens (Eurostats) syn på udsigterne for programmet inden for den flerårige finansielle ramme, der begynder i 2021. Rapporten forelægges også Europa-Parlamentet og Rådet.«

| b) | Stk. 3 affattes således:

  »3.   Senest den 31. december 2021 forelægger Kommissionen efter høring af ESSC og Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg en endelig evalueringsrapport om gennemførelsen af programmet for Europa-Parlamentet og Rådet. Rapporten skal navnlig evaluere:






  a) | resultatet af omprioriteringer og omkostningsevaluering af statistiske produkter |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 3 affattes således:

»3.   Senest den 31. december 2021 forelægger Kommissionen efter høring af ESSC og Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg en endelig evalueringsrapport om gennemførelsen af programmet for Europa-Parlamentet og Rådet. Rapporten skal navnlig evaluere:

a)

resultatet af omprioriteringer og omkostningsevaluering af statistiske produkter

| b) | de foranstaltninger, der er truffet af ESS for at mindske gennemførelses- og produktionsomkostningerne for medlemsstaterne og begrænse den samlede byrde, der følger af de statistiske projekter og områder, der er omfattet af programmet |
| --- | --- |

b)

de foranstaltninger, der er truffet af ESS for at mindske gennemførelses- og produktionsomkostningerne for medlemsstaterne og begrænse den samlede byrde, der følger af de statistiske projekter og områder, der er omfattet af programmet

| c) | fremskridtene med hensyn til at forenkle adgangen til officielle statistikker og gøre den mere brugervenlig, herunder fremskaffelsen af data på Eurostats websted, og |
| --- | --- |

c)

fremskridtene med hensyn til at forenkle adgangen til officielle statistikker og gøre den mere brugervenlig, herunder fremskaffelsen af data på Eurostats websted, og

| d) | fremskridtene med forbedring af tilgængeligheden af data, herunder om sociale økonomiske aktiviteter og om Europa 2020-indikatorer.« |
| --- | --- |

d)

fremskridtene med forbedring af tilgængeligheden af data, herunder om sociale økonomiske aktiviteter og om Europa 2020-indikatorer.«

| 7) | Bilaget til forordning (EU) nr. 99/2013 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

7)

Bilaget til forordning (EU) nr. 99/2013 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2018.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Strasbourg, den 25. oktober 2017.

På Europa-Parlamentets vegne

A. TAJANI

Formand

På Rådets vegne

M. MAASIKAS

Formand

---

(1)  
  EUT C 75 af 10.3.2017, s. 53.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 14.9.2017 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 9.10.2017.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 af 11. marts 2009 om europæiske statistikker og om ophævelse af forordning (EF, Euratom) nr. 1101/2008 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor, Rådets forordning (EF) nr. 322/97 om EF-statistikker og Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom om nedsættelse af et udvalg for De Europæiske Fællesskabers statistiske program (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 164).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 99/2013 af 15. januar 2013 om det europæiske statistiske program 2013-2017 (EUT L 39 af 9.2.2013, s. 12).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 234/2008/EF af 11. marts 2008 om nedsættelse af et europæisk rådgivende statistisk udvalg og om ophævelse af Rådets afgørelse 91/116/EØF (EUT L 73 af 15.3.2008, s. 13).

5

(6)  
  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

6

(7)  Rådets afgørelse 2006/856/EF af 13. november 2006 om nedsættelse af et udvalg for penge-, kreditmarkeds- og betalingsbalancestatistik (EUT L 332 af 30.11.2006, s. 21).

7

---

BILAG

I bilaget til forordning (EU) nr. 99/2013 foretages følgende ændringer:

| 1) | Titlen på bilaget affattes således:

  »Statistisk infrastruktur og målene i det europæiske statistiske program 2013-2020«. |
| --- | --- |

1)

Titlen på bilaget affattes således:

»Statistisk infrastruktur og målene i det europæiske statistiske program 2013-2020«.

| 2) | I indledningen foretages følgende ændringer:






  a) | Første og andet afsnit affattes således:

  »Gennemførelsen af Unionens politikker kræver sammenlignelige og pålidelige statistikker af høj kvalitet om økonomiske, sociale, territoriale og miljømæssige forhold i Unionen som helhed samt på nationalt og regionalt plan. Europæiske statistikker er også nødvendige, for at Unionen kan forstås af offentligheden, og for at de europæiske borgere kan forstå og tage del i den demokratiske proces og debatten om Unionens tilstand nu og i fremtiden.
  Programmet udgør den retlige ramme for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker for perioden 2013-2020.« |
| --- | --- | --- |

2)

I indledningen foretages følgende ændringer:

a)

Første og andet afsnit affattes således:

»Gennemførelsen af Unionens politikker kræver sammenlignelige og pålidelige statistikker af høj kvalitet om økonomiske, sociale, territoriale og miljømæssige forhold i Unionen som helhed samt på nationalt og regionalt plan. Europæiske statistikker er også nødvendige, for at Unionen kan forstås af offentligheden, og for at de europæiske borgere kan forstå og tage del i den demokratiske proces og debatten om Unionens tilstand nu og i fremtiden.

Programmet udgør den retlige ramme for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker for perioden 2013-2020.«

| b) | Fjerde afsnit affattes således:

  »Statistikker, som udvikles, udarbejdes og formidles i henhold til programmet, bidrager til gennemførelse af Unionens politikker som fastlagt i TEUF og Europa 2020-strategien samt dens respektive flagskibsinitiativer såvel som andre politikker, som indgår i Kommissionens strategiske prioriteringer.« |
| --- | --- |

b)

Fjerde afsnit affattes således:

»Statistikker, som udvikles, udarbejdes og formidles i henhold til programmet, bidrager til gennemførelse af Unionens politikker som fastlagt i TEUF og Europa 2020-strategien samt dens respektive flagskibsinitiativer såvel som andre politikker, som indgår i Kommissionens strategiske prioriteringer.«

| 3) | Under Mål affattes Mål 1 således:






  »— | mål 1: i rette tid, på en omkostningseffektiv måde og uden unødvendigt dobbeltarbejde at levere statistiske oplysninger, som skal anvendes til brug for udformningen, overvågningen og evalueringen af Unionens politikker, og som på passende vis afspejler prioriteringerne og samtidig fastholder en balance mellem de økonomiske, sociale, territoriale og miljømæssige områder og opfylder behovene hos det brede spektrum af brugere af europæiske statistikker, herunder andre beslutningstagere, forskere, virksomheder og de europæiske borgere i almindelighed«. |
| --- | --- | --- |

3)

Under Mål affattes Mål 1 således:

»—

mål 1: i rette tid, på en omkostningseffektiv måde og uden unødvendigt dobbeltarbejde at levere statistiske oplysninger, som skal anvendes til brug for udformningen, overvågningen og evalueringen af Unionens politikker, og som på passende vis afspejler prioriteringerne og samtidig fastholder en balance mellem de økonomiske, sociale, territoriale og miljømæssige områder og opfylder behovene hos det brede spektrum af brugere af europæiske statistikker, herunder andre beslutningstagere, forskere, virksomheder og de europæiske borgere i almindelighed«.

| 4) | I del I. Statistikproduktion foretages følgende ændringer:






  a) | I punkt 1.1. Europa 2020, affattes første afsnit således:

  »Vedtagelsen af Europa 2020 har i vid udstrækning udformet en strategisk dagsorden for Unions- og nationale politikker for de kommende år. Under denne dagsorden er der indgået aftale om en række mål og initiativer, som ESS skal udarbejde statistiske indikatorer til inden for en række områder såsom forbedring af betingelserne for innovation, forskning og udvikling, fremme af anstændige jobs, fremme af ligestilling mellem kønnene, opfyldelse af Unionens målsætninger for klimaændringer og energi, effektiv ressourceudnyttelse, forbedring af uddannelsesniveauerne, herunder nedbringelse af skolefrafald, udbredelse af livslang erhvervsfaglig uddannelse og øget læringsmobilitet, sund og aktiv aldring, fremme af social integration og mindskelse af fattigdom. I relevante tilfælde er det nødvendigt med kønsopdelte statistikker for at forstå, hvad kønsbaseret forskelsbehandling indebærer, med fokus på kønsbaseret vold.« |
| --- | --- | --- |

4)

I del I. Statistikproduktion foretages følgende ændringer:

a)

I punkt 1.1. Europa 2020, affattes første afsnit således:

»Vedtagelsen af Europa 2020 har i vid udstrækning udformet en strategisk dagsorden for Unions- og nationale politikker for de kommende år. Under denne dagsorden er der indgået aftale om en række mål og initiativer, som ESS skal udarbejde statistiske indikatorer til inden for en række områder såsom forbedring af betingelserne for innovation, forskning og udvikling, fremme af anstændige jobs, fremme af ligestilling mellem kønnene, opfyldelse af Unionens målsætninger for klimaændringer og energi, effektiv ressourceudnyttelse, forbedring af uddannelsesniveauerne, herunder nedbringelse af skolefrafald, udbredelse af livslang erhvervsfaglig uddannelse og øget læringsmobilitet, sund og aktiv aldring, fremme af social integration og mindskelse af fattigdom. I relevante tilfælde er det nødvendigt med kønsopdelte statistikker for at forstå, hvad kønsbaseret forskelsbehandling indebærer, med fokus på kønsbaseret vold.«

| b) | I Mål 1.1.1 foretages følgende ændringer:






  i) | Første afsnit affattes således:

  »At levere statistiske data af høj kvalitet, som skal stilles rettidigt til rådighed i forhold til det europæiske semester, med henblik på at overvåge gennemførelsen af Europa 2020. Nye indikatorer skal så vidt muligt være baseret på tilgængelige statistiske data.« |
| --- | --- | --- |

b)

I Mål 1.1.1 foretages følgende ændringer:

i)

Første afsnit affattes således:

»At levere statistiske data af høj kvalitet, som skal stilles rettidigt til rådighed i forhold til det europæiske semester, med henblik på at overvåge gennemførelsen af Europa 2020. Nye indikatorer skal så vidt muligt være baseret på tilgængelige statistiske data.«

| ii) | Andet afsnit, fjerde led, affattes således:






  »— | beskæftigelsesindikatorer, der skelner mellem deltids- og fuldtidsbeskæftigelse og mellem tidsbegrænsede og tidsubegrænsede kontrakter, samt indikatorer vedrørende arbejdsløshed, som tager højde for personer, der er i aktivering i form af f.eks. uddannelse. Disse indikatorer bør også omfatte data om kønsforskelle.« |
| --- | --- | --- |

ii)

Andet afsnit, fjerde led, affattes således:

»—

beskæftigelsesindikatorer, der skelner mellem deltids- og fuldtidsbeskæftigelse og mellem tidsbegrænsede og tidsubegrænsede kontrakter, samt indikatorer vedrørende arbejdsløshed, som tager højde for personer, der er i aktivering i form af f.eks. uddannelse. Disse indikatorer bør også omfatte data om kønsforskelle.«

| c) | I Mål 1.2.1 erstattes andet afsnit, andet led, af følgende:






  »— | tilvejebringelsen af statistisk input til forbedring af stabilitets- og vækstpagten, med særligt fokus på produktion og forelæggelse af statistikker af høj kvalitet om offentligt underskud og offentlig gæld |
| --- | --- | --- |

c)

I Mål 1.2.1 erstattes andet afsnit, andet led, af følgende:

»—

tilvejebringelsen af statistisk input til forbedring af stabilitets- og vækstpagten, med særligt fokus på produktion og forelæggelse af statistikker af høj kvalitet om offentligt underskud og offentlig gæld

| — | tilvejebringelsen af statistisk input til effektivt at overvåge økonomiske uligheder«. |
| --- | --- |

—

tilvejebringelsen af statistisk input til effektivt at overvåge økonomiske uligheder«.

| d) | I Mål 1.3.1 foretages følgende ændringer:






  i) | Første afsnit affattes således:

  »At forbedre de indikatorer og statistiske oplysninger om økonomisk globalisering og globale værdikæder, som er til rådighed for Unionens beslutningstagere og for offentligheden. Disse oplysninger bør bidrage til en bedre forståelse af de økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser af globaliseringen.« |
| --- | --- | --- |

d)

I Mål 1.3.1 foretages følgende ændringer:

i)

Første afsnit affattes således:

»At forbedre de indikatorer og statistiske oplysninger om økonomisk globalisering og globale værdikæder, som er til rådighed for Unionens beslutningstagere og for offentligheden. Disse oplysninger bør bidrage til en bedre forståelse af de økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser af globaliseringen.«

| ii) | Andet afsnit, tredje led, erstattes af følgende:






  »— | tilvejebringelsen af data, som muliggør en analyse af de positive og negative konsekvenser for Unionens marked, navnlig Unionens arbejdsmarked |
| --- | --- | --- |

ii)

Andet afsnit, tredje led, erstattes af følgende:

»—

tilvejebringelsen af data, som muliggør en analyse af de positive og negative konsekvenser for Unionens marked, navnlig Unionens arbejdsmarked

| — | en analyse af globale værdikæder, eventuelt via egnede input-output-tabeller, og udenrigshandels- og virksomhedsstatistik, herunder sammenkædning af mikrodata, og koordinering af resultaterne af denne analyse med de internationale initiativer, der er af interesse for Unionen, og«. |
| --- | --- |

—

en analyse af globale værdikæder, eventuelt via egnede input-output-tabeller, og udenrigshandels- og virksomhedsstatistik, herunder sammenkædning af mikrodata, og koordinering af resultaterne af denne analyse med de internationale initiativer, der er af interesse for Unionen, og«.

| e) | Punkt 2. Regnskabssystemer, affattes således:
  »2.   Regnskabssystemer
  Kommissionens meddelelse af 20. august 2009 med titlen »BNP og mere — Måling af fremskridt i en verden i forandring« (»BNP og mere«) og offentliggørelsen af Stiglitz-Sen-Fitoussi-rapporten om måling af økonomiske resultater og sociale fremskridt har givet nye impulser til at imødegå den vigtige udfordring for ESS, nemlig hvordan der ud over de traditionelle opgørelser af økonomisk output kan produceres bedre statistikker om tværgående emner og mere integrerede statistikker til at beskrive komplekse sociale, territoriale, miljømæssige og økonomiske fænomener. Arbejdet inden for rammerne af ESS om »BNP og mere« fokuserer på tre prioritetsområder: statistikker om husholdningssektoren og statistikker over fordelingen af indkomst, forbrug og velstand, måling af livskvalitet på en flerdimensional måde, og måling af miljømæssig bæredygtighed. De nye globale mål for bæredygtig udvikling, der blev vedtaget i 2015, giver yderligere incitament hertil. Det europæiske national- og regionalregnskabssystem (ENS) udgør en integreret og konsistent ramme for al økonomisk statistik, som bør suppleres med andre indikatorer for at tilvejebringe mere fyldestgørende data til brug for beslutningstagningen og politikudformningen. En fuld gennemførelse af ENS 2010 vil blive understøttet af regelmæssige kvalitets- og overensstemmelsesvurderinger, der tager højde for det gradvise udløb af undtagelsesordninger frem til 2020, hvilket vil føre til yderligere forbedringer i aktualiteten og tilgængeligheden af indikatorer.« |
| --- | --- |

e)

Punkt 2. Regnskabssystemer, affattes således:

»2.   Regnskabssystemer

Kommissionens meddelelse af 20. august 2009 med titlen »BNP og mere — Måling af fremskridt i en verden i forandring« (»BNP og mere«) og offentliggørelsen af Stiglitz-Sen-Fitoussi-rapporten om måling af økonomiske resultater og sociale fremskridt har givet nye impulser til at imødegå den vigtige udfordring for ESS, nemlig hvordan der ud over de traditionelle opgørelser af økonomisk output kan produceres bedre statistikker om tværgående emner og mere integrerede statistikker til at beskrive komplekse sociale, territoriale, miljømæssige og økonomiske fænomener. Arbejdet inden for rammerne af ESS om »BNP og mere« fokuserer på tre prioritetsområder: statistikker om husholdningssektoren og statistikker over fordelingen af indkomst, forbrug og velstand, måling af livskvalitet på en flerdimensional måde, og måling af miljømæssig bæredygtighed. De nye globale mål for bæredygtig udvikling, der blev vedtaget i 2015, giver yderligere incitament hertil. Det europæiske national- og regionalregnskabssystem (ENS) udgør en integreret og konsistent ramme for al økonomisk statistik, som bør suppleres med andre indikatorer for at tilvejebringe mere fyldestgørende data til brug for beslutningstagningen og politikudformningen. En fuld gennemførelse af ENS 2010 vil blive understøttet af regelmæssige kvalitets- og overensstemmelsesvurderinger, der tager højde for det gradvise udløb af undtagelsesordninger frem til 2020, hvilket vil føre til yderligere forbedringer i aktualiteten og tilgængeligheden af indikatorer.«

| f) | Punkt 2.1. Økonomiske og sociale resultater, affattes således:
  »2.1.   Økonomiske og sociale resultater
  Den økonomiske krise har understreget behovet for makroøkonomiske indikatorer af høj kvalitet for bedre at forstå og analysere de økonomiske konjunkturer samt for bedre at forstå og analysere udviklingen i den økonomiske ulighed og dens virkninger på samfundet og derved lette beslutningsprocessen. Den stadig mere globaliserede produktion gør det nødvendigt at udvikle nogle konsistente rammer, som gør det lettere at fortolke og integrere statistikker fra forskellige områder.« |
| --- | --- |

f)

Punkt 2.1. Økonomiske og sociale resultater, affattes således:

»2.1.   Økonomiske og sociale resultater

Den økonomiske krise har understreget behovet for makroøkonomiske indikatorer af høj kvalitet for bedre at forstå og analysere de økonomiske konjunkturer samt for bedre at forstå og analysere udviklingen i den økonomiske ulighed og dens virkninger på samfundet og derved lette beslutningsprocessen. Den stadig mere globaliserede produktion gør det nødvendigt at udvikle nogle konsistente rammer, som gør det lettere at fortolke og integrere statistikker fra forskellige områder.«

| g) | I Mål 2.1.1, andet afsnit, foretages følgende ændringer:






  i) | Andet led affattes således:






  »— | udarbejdelsen af indikatorer for indkomst-, forbrugs- og velstandsfordelingen mellem husholdningerne og afstemningen af nationalregnskabsaggregater med data fra husholdningsundersøgelser eller administrative data«. |
| --- | --- | --- | --- |

g)

I Mål 2.1.1, andet afsnit, foretages følgende ændringer:

i)

Andet led affattes således:

»—

udarbejdelsen af indikatorer for indkomst-, forbrugs- og velstandsfordelingen mellem husholdningerne og afstemningen af nationalregnskabsaggregater med data fra husholdningsundersøgelser eller administrative data«.

| ii) | Fjerde led erstattes af følgende:






  »— | styrkelsen af forbindelserne med nationalregnskaberne inden for social beskyttelse, sundhed og uddannelse |
| --- | --- | --- |

ii)

Fjerde led erstattes af følgende:

»—

styrkelsen af forbindelserne med nationalregnskaberne inden for social beskyttelse, sundhed og uddannelse

| — | udviklingen af en ramme for måling af livskvalitet, der kan styrke husholdningsperspektivet i nationalregnskabet |
| --- | --- |

—

udviklingen af en ramme for måling af livskvalitet, der kan styrke husholdningsperspektivet i nationalregnskabet

| — | udarbejdelsen af indikatorer relateret til »BNP og mere«, der måler miljømæssig bæredygtighed samt eksterne virkninger i et nationalregnskabsperspektiv«. |
| --- | --- |

—

udarbejdelsen af indikatorer relateret til »BNP og mere«, der måler miljømæssig bæredygtighed samt eksterne virkninger i et nationalregnskabsperspektiv«.

| iii) | Følgende led indsættes efter femte led:






  »— | yderligere udvikling af rettidige sociale indikatorer, herunder avancerede teknikker til nowcasting og flashestimater |
| --- | --- | --- |

iii)

Følgende led indsættes efter femte led:

»—

yderligere udvikling af rettidige sociale indikatorer, herunder avancerede teknikker til nowcasting og flashestimater

| — | understøttelse af international udveksling af makroøkonomiske data for at reducere den administrative byrde for producenterne og forbedre tilgængeligheden af sammenlignelige og konsekvente data for brugerne |
| --- | --- |

—

understøttelse af international udveksling af makroøkonomiske data for at reducere den administrative byrde for producenterne og forbedre tilgængeligheden af sammenlignelige og konsekvente data for brugerne

| — | udvikling og finjustering af aggregerede indikatorer for indkomst og aspekter af velstandsulighed |
| --- | --- |

—

udvikling og finjustering af aggregerede indikatorer for indkomst og aspekter af velstandsulighed

| — | måling og analyse af ulighed mellem kønnene, herunder lønforskelle«. |
| --- | --- |

—

måling og analyse af ulighed mellem kønnene, herunder lønforskelle«.

| h) | I Mål 2.1.2, andet afsnit, affattes sidste led således:






  »— | tilvejebringelsen og udvidelsen af harmoniserede statistikker om boligpriser for alle medlemsstater.« |
| --- | --- | --- |

h)

I Mål 2.1.2, andet afsnit, affattes sidste led således:

»—

tilvejebringelsen og udvidelsen af harmoniserede statistikker om boligpriser for alle medlemsstater.«

| i) | I Mål 2.2.1 affattes andet afsnit således:

  »Målet skal nås ved hjælp af:






  — | yderligere udvikling af et sammenhængende miljøregnskabssystem, som er opbygget som et »satellitregnskab« til nationalregnskabet, og som indeholder oplysninger om luftforurening, energiforbrug, strømme af naturressourcer, handel med råstoffer, miljøafgifter og miljøbeskyttelsesudgifter, herunder eventuelt også grøn vækst og offentlige grønne indkøb |
| --- | --- | --- |

i)

I Mål 2.2.1 affattes andet afsnit således:

»Målet skal nås ved hjælp af:

—

yderligere udvikling af et sammenhængende miljøregnskabssystem, som er opbygget som et »satellitregnskab« til nationalregnskabet, og som indeholder oplysninger om luftforurening, energiforbrug, strømme af naturressourcer, handel med råstoffer, miljøafgifter og miljøbeskyttelsesudgifter, herunder eventuelt også grøn vækst og offentlige grønne indkøb

| — | yderligere udvikling af eksperimentelle økosystemregnskaber, som kan gøre det muligt at anvende eksisterende data, herunder datasæt, der er udarbejdet af EU-institutioner, -organer, -kontorer eller -agenturer, som led i et langsigtet dataintegrationsinitiativ |
| --- | --- |

—

yderligere udvikling af eksperimentelle økosystemregnskaber, som kan gøre det muligt at anvende eksisterende data, herunder datasæt, der er udarbejdet af EU-institutioner, -organer, -kontorer eller -agenturer, som led i et langsigtet dataintegrationsinitiativ

| — | yderligere udviklingsarbejde med henblik på bedre udnyttelse af eksisterende dataindsamlinger til klimarelaterede statistikker og |
| --- | --- |

—

yderligere udviklingsarbejde med henblik på bedre udnyttelse af eksisterende dataindsamlinger til klimarelaterede statistikker og

| — | yderligere udvikling af indikatorer, der måler miljømæssige »fodaftryk« på basis af eksisterende data.« |
| --- | --- |

—

yderligere udvikling af indikatorer, der måler miljømæssige »fodaftryk« på basis af eksisterende data.«

| j) | I Mål 3.1.1 foretages følgende ændringer:






  i) | Første afsnit affattes således:

  »At forbedre effektiviteten i de statistiske produktionsprocesser. I overensstemmelse med dagsordenen for bedre regulering er det nødvendigt at strømline lovgivningen vedrørende søjlen for erhvervsstatistikker. I den forbindelse bør der tages behørigt hensyn til de begrænsede ressourcer, der er til rådighed for producenterne, og den overordnede byrde for respondenterne i overensstemmelse med Kommissionens program for målrettet og effektiv regulering (REFIT). At tilvejebringe statistik af høj kvalitet om kerneområder, hvor virksomhederne er i centrum, f.eks. virksomhedsstatistik, konjunkturindikatorer, investeringer i menneskelige ressourcer og kompetencer, internationale transaktioner, globalisering, overvågning af det indre marked, forskning, udvikling og innovation og turisme. Det er særlig vigtigt, at der foreligger data om industri- og servicesektorer med høj værditilvækst, navnlig inden for grøn økonomi, digital økonomi, deleøkonomi, den sundhedsrelaterede, den uddannelsesrelaterede og den sociale økonomi.« |
| --- | --- | --- |

j)

I Mål 3.1.1 foretages følgende ændringer:

i)

Første afsnit affattes således:

»At forbedre effektiviteten i de statistiske produktionsprocesser. I overensstemmelse med dagsordenen for bedre regulering er det nødvendigt at strømline lovgivningen vedrørende søjlen for erhvervsstatistikker. I den forbindelse bør der tages behørigt hensyn til de begrænsede ressourcer, der er til rådighed for producenterne, og den overordnede byrde for respondenterne i overensstemmelse med Kommissionens program for målrettet og effektiv regulering (REFIT). At tilvejebringe statistik af høj kvalitet om kerneområder, hvor virksomhederne er i centrum, f.eks. virksomhedsstatistik, konjunkturindikatorer, investeringer i menneskelige ressourcer og kompetencer, internationale transaktioner, globalisering, overvågning af det indre marked, forskning, udvikling og innovation og turisme. Det er særlig vigtigt, at der foreligger data om industri- og servicesektorer med høj værditilvækst, navnlig inden for grøn økonomi, digital økonomi, deleøkonomi, den sundhedsrelaterede, den uddannelsesrelaterede og den sociale økonomi.«

| ii) | Andet afsnit, første led, affattes således:






  »— | genanvendelsen af data i det statistiske system og i samfundet, oprettelsen af en fælles retlig ramme for erhvervsstatistikker og indførelsen af en fælles infrastruktur og fælles værktøjer«. |
| --- | --- | --- |

ii)

Andet afsnit, første led, affattes således:

»—

genanvendelsen af data i det statistiske system og i samfundet, oprettelsen af en fælles retlig ramme for erhvervsstatistikker og indførelsen af en fælles infrastruktur og fælles værktøjer«.

| k) | I Mål 3.2.1 foretages følgende ændringer:






  i) | Første afsnit affattes således:

  »At tilvejebringe statistikker om de vigtigste områder inden for socialpolitikken, hvor borgeren er i centrum, f.eks. trivsel, bæredygtighed, social samhørighed, fattigdom, uligheder, demografiske udfordringer, navnlig befolkningens aldring, affolkning, geografisk spredning af befolkningen og migration, arbejdsmarkedet, uddannelse, herunder undervisning af børn, voksenuddannelse, erhvervsuddannelse og unges læringsmobilitet, kultur, fysisk aktivitet, livskvalitet, sikkerhed, sundhed, handicap, forbrug, fri bevægelighed og det indre marked, unges mobilitet, teknologisk innovation og ny livsstil. Hvor det er hensigtsmæssigt, kønsopdeles disse statistikker for grupper, der er af særlig interesse for socialpolitiske beslutningstagere. Prioriteringer opstilles i overensstemmelse med artikel 6. I overensstemmelse med dagsordenen for bedre regulering er det nødvendigt at strømline lovgivningen vedrørende søjlen for socialstatistikker. I den forbindelse bør der tages behørigt hensyn til de begrænsede ressourcer, producenterne har til rådighed, og til den samlede byrde for respondenterne i overensstemmelse med REFIT.« |
| --- | --- | --- |

k)

I Mål 3.2.1 foretages følgende ændringer:

i)

Første afsnit affattes således:

»At tilvejebringe statistikker om de vigtigste områder inden for socialpolitikken, hvor borgeren er i centrum, f.eks. trivsel, bæredygtighed, social samhørighed, fattigdom, uligheder, demografiske udfordringer, navnlig befolkningens aldring, affolkning, geografisk spredning af befolkningen og migration, arbejdsmarkedet, uddannelse, herunder undervisning af børn, voksenuddannelse, erhvervsuddannelse og unges læringsmobilitet, kultur, fysisk aktivitet, livskvalitet, sikkerhed, sundhed, handicap, forbrug, fri bevægelighed og det indre marked, unges mobilitet, teknologisk innovation og ny livsstil. Hvor det er hensigtsmæssigt, kønsopdeles disse statistikker for grupper, der er af særlig interesse for socialpolitiske beslutningstagere. Prioriteringer opstilles i overensstemmelse med artikel 6. I overensstemmelse med dagsordenen for bedre regulering er det nødvendigt at strømline lovgivningen vedrørende søjlen for socialstatistikker. I den forbindelse bør der tages behørigt hensyn til de begrænsede ressourcer, producenterne har til rådighed, og til den samlede byrde for respondenterne i overensstemmelse med REFIT.«

| ii) | Andet afsnit, fjerde led, affattes således:






  »— | tilvejebringelsen af statistikker over indkomstuligheder med indikatorer som f.eks. Gini-indekset og udarbejdelsen af øverste deciler for indkomstfordeling, så der kan fremskaffes en sammenlignelig national primær indikator, samt data vedrørende uligheder i adgangen til basale varer og tjenesteydelser«. |
| --- | --- | --- |

ii)

Andet afsnit, fjerde led, affattes således:

»—

tilvejebringelsen af statistikker over indkomstuligheder med indikatorer som f.eks. Gini-indekset og udarbejdelsen af øverste deciler for indkomstfordeling, så der kan fremskaffes en sammenlignelig national primær indikator, samt data vedrørende uligheder i adgangen til basale varer og tjenesteydelser«.

| iii) | Andet afsnit, syvende led, erstattes af følgende:






  »— | gennemførelsen af aktioner i arbejdsprogrammet for mainstreaming af migrationsstatistik under hensyntagen til nye udfordringer, navnlig internationale udviklinger |
| --- | --- | --- |

iii)

Andet afsnit, syvende led, erstattes af følgende:

»—

gennemførelsen af aktioner i arbejdsprogrammet for mainstreaming af migrationsstatistik under hensyntagen til nye udfordringer, navnlig internationale udviklinger

| — | tilvejebringelsen af befolkningsfremskrivninger og årlige opdateringer heraf |
| --- | --- |

—

tilvejebringelsen af befolkningsfremskrivninger og årlige opdateringer heraf

| — | udviklingen af omfattende indikatorer for situationen for migranter i Unionen |
| --- | --- |

—

udviklingen af omfattende indikatorer for situationen for migranter i Unionen

| — | yderligere samarbejde med specialiserede organer og organisationer vedrørende situationen for flygtninge |
| --- | --- |

—

yderligere samarbejde med specialiserede organer og organisationer vedrørende situationen for flygtninge

| — | udviklingen af en metode til frivillig undersøgelse af kønsbaseret vold, i samarbejde med de europæiske institutioner, organer, kontorer og agenturer, der arbejder på dette område |
| --- | --- |

—

udviklingen af en metode til frivillig undersøgelse af kønsbaseret vold, i samarbejde med de europæiske institutioner, organer, kontorer og agenturer, der arbejder på dette område

| — | indførelsen af et fælles retsgrundlag for socialstatistikker og skabelsen af en fælles infrastruktur og fælles værktøjer«. |
| --- | --- |

—

indførelsen af et fælles retsgrundlag for socialstatistikker og skabelsen af en fælles infrastruktur og fælles værktøjer«.

| l) | I punkt 3.3. Geospatiale, miljømæssige, landbrugsmæssige og andre sektorspecifikke statistikker, affattes tredje afsnit således:

  »Landbrug vil fortsat være et vigtigt politikområde for Unionen. Den fælles landbrugspolitik understreger nødvendigheden af en holdbar fødevareproduktion, bæredygtig forvaltning af naturressourcer og klimatiltag samt en afbalanceret territorial udvikling, hvilket er denne politiks vigtigste mål. Der vil blive lagt vægt på miljøspørgsmål, biodiversitet/økosystemer, økonomiske spørgsmål, sundhed og sikkerhed og sociale aspekter.« |
| --- | --- |

l)

I punkt 3.3. Geospatiale, miljømæssige, landbrugsmæssige og andre sektorspecifikke statistikker, affattes tredje afsnit således:

»Landbrug vil fortsat være et vigtigt politikområde for Unionen. Den fælles landbrugspolitik understreger nødvendigheden af en holdbar fødevareproduktion, bæredygtig forvaltning af naturressourcer og klimatiltag samt en afbalanceret territorial udvikling, hvilket er denne politiks vigtigste mål. Der vil blive lagt vægt på miljøspørgsmål, biodiversitet/økosystemer, økonomiske spørgsmål, sundhed og sikkerhed og sociale aspekter.«

| m) | I Mål 3.3.1 foretages følgende ændringer:






  i) | Første afsnit affattes således:

  »At understøtte evidensbaseret politikudformning via mere fleksibel og øget anvendelse af geodata kombineret med sociale, territoriale, økonomiske og miljømæssige statistikker for regioner, regionaltypologier, byer og urbaniseringsgraden.« |
| --- | --- | --- |

m)

I Mål 3.3.1 foretages følgende ændringer:

i)

Første afsnit affattes således:

»At understøtte evidensbaseret politikudformning via mere fleksibel og øget anvendelse af geodata kombineret med sociale, territoriale, økonomiske og miljømæssige statistikker for regioner, regionaltypologier, byer og urbaniseringsgraden.«

| ii) | I andet afsnit tilføjes følgende to led:






  »— | gennemførelse af statistik over arealanvendelse og arealdække |
| --- | --- | --- |

ii)

I andet afsnit tilføjes følgende to led:

»—

gennemførelse af statistik over arealanvendelse og arealdække

| — | koordinering af statistiske data for regioner, byer og territorialtypologier.« |
| --- | --- |

—

koordinering af statistiske data for regioner, byer og territorialtypologier.«

| n) | I Mål 3.3.3 foretages følgende ændringer:






  i) | Følgende afsnit indsættes efter første afsnit:

  »I overensstemmelse med Kommissionens prioritet vedrørende den europæiske energiunion og i så vid udstrækning som muligt baseret på eksisterende data vil der være et særligt fokus på statistikker om energiforbrug, energieffektivitet, vedvarende energikilder, energiafhængighed, energifattigdomsaspekter og forsyningssikkerhed og den cirkulære økonomi. Energistatistikker vil desuden skulle understøtte 2030-rammen for klima- og energi, der har til formål at skabe større konkurrenceevne, sikkerhed og mere bæredygtighed i Unionens økonomi og energisystem.« |
| --- | --- | --- |

n)

I Mål 3.3.3 foretages følgende ændringer:

i)

Følgende afsnit indsættes efter første afsnit:

»I overensstemmelse med Kommissionens prioritet vedrørende den europæiske energiunion og i så vid udstrækning som muligt baseret på eksisterende data vil der være et særligt fokus på statistikker om energiforbrug, energieffektivitet, vedvarende energikilder, energiafhængighed, energifattigdomsaspekter og forsyningssikkerhed og den cirkulære økonomi. Energistatistikker vil desuden skulle understøtte 2030-rammen for klima- og energi, der har til formål at skabe større konkurrenceevne, sikkerhed og mere bæredygtighed i Unionens økonomi og energisystem.«

| ii) | Følgende led tilføjes i andet afsnit:






  »— | energiafhængighed og forsyningssikkerhed.« |
| --- | --- | --- |

ii)

Følgende led tilføjes i andet afsnit:

»—

energiafhængighed og forsyningssikkerhed.«

| o) | I Mål 3.3.4 foretages følgende ændringer:






  i) | Første afsnit affattes således:

  »At tilvejebringe landbrugs-, fiskeri- og skovbrugsstatistik til udvikling og overvågning af den fælles landbrugs- og fiskeripolitik til realisering af vigtige EU-strategimål vedrørende bæredygtighed samt udvikling af landdistrikterne ved at udføre regelmæssige aktiviteter i forbindelse med udvikling, produktion og formidling af statistikker. I overensstemmelse med dagsordenen for bedre regulering er det nødvendigt at strømline lovgivningen vedrørende landbrugsstatistikker. I den forbindelse bør der tages behørigt hensyn til de begrænsede ressourcer, producenterne har til rådighed, og den samlede byrde for respondenterne i overensstemmelse REFIT.« |
| --- | --- | --- |

o)

I Mål 3.3.4 foretages følgende ændringer:

i)

Første afsnit affattes således:

»At tilvejebringe landbrugs-, fiskeri- og skovbrugsstatistik til udvikling og overvågning af den fælles landbrugs- og fiskeripolitik til realisering af vigtige EU-strategimål vedrørende bæredygtighed samt udvikling af landdistrikterne ved at udføre regelmæssige aktiviteter i forbindelse med udvikling, produktion og formidling af statistikker. I overensstemmelse med dagsordenen for bedre regulering er det nødvendigt at strømline lovgivningen vedrørende landbrugsstatistikker. I den forbindelse bør der tages behørigt hensyn til de begrænsede ressourcer, producenterne har til rådighed, og den samlede byrde for respondenterne i overensstemmelse REFIT.«

| ii) | I andet afsnit tilføjes følgende led:






  »— | udarbejdelsen og gennemførelsen af landbrugstællingen for 2020 |
| --- | --- | --- |

ii)

I andet afsnit tilføjes følgende led:

»—

udarbejdelsen og gennemførelsen af landbrugstællingen for 2020

| — | indførelsen af et fælles retsgrundlag for landbrugsstatistikker og skabelsen af en fælles infrastruktur og fælles værktøjer.« |
| --- | --- |

—

indførelsen af et fælles retsgrundlag for landbrugsstatistikker og skabelsen af en fælles infrastruktur og fælles værktøjer.«

| 5) | I del II. Metoder til produktion af europæiske statistikker, foretages følgende ændringer:






  a) | Indledningen affattes således:

  »ESS står i øjeblikket over for en række udfordringer. Forventningerne til omfanget, kvaliteten og sammenligneligheden af europæiske statistikker er stigende. Globaliseringen har medført en kompleks virkelighed, der skal afdækkes gennem officielle statistikker, og som skaber metodologiske udfordringer. Den stadigt stigende tilgængelighed af data fra private og offentlige udbydere rummer et potentiale for at forbedre aktualiteten og relevansen af officielle statistikker samt for at reducere byrden for respondenterne. For at imødegå disse udfordringer vil ESS, der samtidigt udfordres af ressourceknaphed, gradvist gennemføre de strategiske mål, der er fastlagt i ESS' vision 2020 baseret på en holistisk tilgang for at opnå kvalitets- og effektivitetsforbedringer:






  — | engagere sig proaktivt i en regelmæssig dialog med brugerne for at få en dybere forståelse af deres behov, i erkendelsen af at forskellige grupper af brugere har forskellige behov, som der skal tages hensyn til på den rette vis |
| --- | --- | --- | --- |

5)

I del II. Metoder til produktion af europæiske statistikker, foretages følgende ændringer:

a)

Indledningen affattes således:

»ESS står i øjeblikket over for en række udfordringer. Forventningerne til omfanget, kvaliteten og sammenligneligheden af europæiske statistikker er stigende. Globaliseringen har medført en kompleks virkelighed, der skal afdækkes gennem officielle statistikker, og som skaber metodologiske udfordringer. Den stadigt stigende tilgængelighed af data fra private og offentlige udbydere rummer et potentiale for at forbedre aktualiteten og relevansen af officielle statistikker samt for at reducere byrden for respondenterne. For at imødegå disse udfordringer vil ESS, der samtidigt udfordres af ressourceknaphed, gradvist gennemføre de strategiske mål, der er fastlagt i ESS' vision 2020 baseret på en holistisk tilgang for at opnå kvalitets- og effektivitetsforbedringer:

—

engagere sig proaktivt i en regelmæssig dialog med brugerne for at få en dybere forståelse af deres behov, i erkendelsen af at forskellige grupper af brugere har forskellige behov, som der skal tages hensyn til på den rette vis

| — | tilvejebringe produkter og tjenesteydelser af høj kvalitet og anvende en kvalitetsbaseret tilgang til forvaltningen, organiseringen og ledelsen af ESS |
| --- | --- |

—

tilvejebringe produkter og tjenesteydelser af høj kvalitet og anvende en kvalitetsbaseret tilgang til forvaltningen, organiseringen og ledelsen af ESS

| — | basere statistiske produkter og tjenesteydelser både på traditionelle undersøgelser og andre datakilder, herunder administrative data, geospatiale data og, hvor det er muligt, big data |
| --- | --- |

—

basere statistiske produkter og tjenesteydelser både på traditionelle undersøgelser og andre datakilder, herunder administrative data, geospatiale data og, hvor det er muligt, big data

| — | få adgang til nye datakilder, skabe metoder og finde den rette teknologi for at kunne udnytte disse datakilder til udarbejdelse af europæiske statistikker på en pålidelig måde |
| --- | --- |

—

få adgang til nye datakilder, skabe metoder og finde den rette teknologi for at kunne udnytte disse datakilder til udarbejdelse af europæiske statistikker på en pålidelig måde

| — | effektivisere udarbejdelsen af statistik ved yderligere at intensivere udvekslingen af viden, erfaringer og metodologier, men også ved at dele værktøjer, data, tjenesteydelser og ressourcer, når det er hensigtsmæssigt og behørigt begrundet. Samarbejdet vil være baseret på vedtagne standarder og fælles dele af den teknologiske og statistiske infrastruktur |
| --- | --- |

—

effektivisere udarbejdelsen af statistik ved yderligere at intensivere udvekslingen af viden, erfaringer og metodologier, men også ved at dele værktøjer, data, tjenesteydelser og ressourcer, når det er hensigtsmæssigt og behørigt begrundet. Samarbejdet vil være baseret på vedtagne standarder og fælles dele af den teknologiske og statistiske infrastruktur

| — | gennemføre en strategi for formidling og kommunikation af europæiske statistikker, der er fleksibel nok til at kunne tilpasses til nye teknologier, og som er retningsgivende i en verden præget af datarevolutionen samt fungerer som en fast søjle for demokratiet.« |
| --- | --- |

—

gennemføre en strategi for formidling og kommunikation af europæiske statistikker, der er fleksibel nok til at kunne tilpasses til nye teknologier, og som er retningsgivende i en verden præget af datarevolutionen samt fungerer som en fast søjle for demokratiet.«

| b) | I Mål 1.1 erstattes tredje afsnit, første led, af følgende:






  »— | indførelsen af nye integrerede, effektive og formålstjenlige kvalitetssikringsmekanismer baseret på adfærdskodeksen og ESS-kvalitetssikringsrammen |
| --- | --- | --- |

b)

I Mål 1.1 erstattes tredje afsnit, første led, af følgende:

»—

indførelsen af nye integrerede, effektive og formålstjenlige kvalitetssikringsmekanismer baseret på adfærdskodeksen og ESS-kvalitetssikringsrammen

| — | vurderingen af, om adfærdskodeksen overholdes«. |
| --- | --- |

—

vurderingen af, om adfærdskodeksen overholdes«.

| c) | I Mål 4.1 foretages følgende ændringer:






  i) | Følgende afsnit indsættes før første afsnit:

  »De europæiske borgere bør have let og uhindret adgang til at trække på europæiske statistikker, således at de kan benytte disse data i forbindelse med uddannelse og beslutningstagning. Dette mål vil blive opfyldt ved at forbedre de europæiske statistikkers brugervenlighed og ved at lette adgangen til data. Der bør rettes særlig opmærksomhed mod, at statistiske data skal være lette at hente og konvertere med henblik på praktiske anvendelsesformål, herunder via grafer og kort. Flere borgere bør drage fordel af europæiske statistikker og dermed bidrage på effektiv vis til en bedre spredning af statistiske oplysninger i alle europæiske samfund.« |
| --- | --- | --- |

c)

I Mål 4.1 foretages følgende ændringer:

i)

Følgende afsnit indsættes før første afsnit:

»De europæiske borgere bør have let og uhindret adgang til at trække på europæiske statistikker, således at de kan benytte disse data i forbindelse med uddannelse og beslutningstagning. Dette mål vil blive opfyldt ved at forbedre de europæiske statistikkers brugervenlighed og ved at lette adgangen til data. Der bør rettes særlig opmærksomhed mod, at statistiske data skal være lette at hente og konvertere med henblik på praktiske anvendelsesformål, herunder via grafer og kort. Flere borgere bør drage fordel af europæiske statistikker og dermed bidrage på effektiv vis til en bedre spredning af statistiske oplysninger i alle europæiske samfund.«

| ii) | Følgende led tilføjes i femte afsnit:






  »— | indkredsningen af nuværende og fremtidige datakrav med henblik på at levere skræddersyede slutbrugerprodukter og tjenester«. |
| --- | --- | --- |

ii)

Følgende led tilføjes i femte afsnit:

»—

indkredsningen af nuværende og fremtidige datakrav med henblik på at levere skræddersyede slutbrugerprodukter og tjenester«.

| d) | I Mål 5.1 indsættes følgende led efter fjerde afsnit, tredje led:






  »— | analysen af behovet for nye kompetencer i forbindelse med datavidenskab og deres integration i uddannelsesprogrammer«. |
| --- | --- | --- |

d)

I Mål 5.1 indsættes følgende led efter fjerde afsnit, tredje led:

»—

analysen af behovet for nye kompetencer i forbindelse med datavidenskab og deres integration i uddannelsesprogrammer«.

| 6) | I del III. Partnerskab, Mål 1.4, andet afsnit, indsættes følgende led efter fjerde led:






  »— | bevidstgørelse af europæiske borgere om vigtigheden af officielle statistikker og formidlingen af disse statistikker til alle interesserede parter ved at fejre europæisk statistikdag hvert år den 20. oktober |
| --- | --- | --- |

6)

I del III. Partnerskab, Mål 1.4, andet afsnit, indsættes følgende led efter fjerde led:

»—

bevidstgørelse af europæiske borgere om vigtigheden af officielle statistikker og formidlingen af disse statistikker til alle interesserede parter ved at fejre europæisk statistikdag hvert år den 20. oktober

| — | formidling af relevante statistiske data for at understøtte den europæiske naboskabspolitik og de respektive associeringsaftaler |
| --- | --- |

—

formidling af relevante statistiske data for at understøtte den europæiske naboskabspolitik og de respektive associeringsaftaler

| — | fremme af europæiske værdier og initiativer såsom adfærdskodeksen, ESS-kvalitetssikringsrammen samt standardiserings- og harmoniseringstilgange over for tredjelande og regioner.« |
| --- | --- |

—

fremme af europæiske værdier og initiativer såsom adfærdskodeksen, ESS-kvalitetssikringsrammen samt standardiserings- og harmoniseringstilgange over for tredjelande og regioner.«

---

| 31.10.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 284/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 284/12

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2017/1952

af 25. oktober 2017

om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2888/2000 og (EF) nr. 685/2001 og Rådets forordning (EØF) nr. 1101/89

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 91,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter høring af Regionsudvalget,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen har i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (3) bekræftet deres fælles tilsagn om at ajourføre og forenkle lovgivningen. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen har i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (3) bekræftet deres fælles tilsagn om at ajourføre og forenkle lovgivningen.

| (2) | For at kunne rationalisere og mindske omfanget af gældende EU-ret er det nødvendigt at analysere den regelmæssigt for at identificere forældet lovgivning. Det er nyttigt at ophæve forældet lovgivning for at sikre, at den lovgivningsmæssige ramme er gennemsigtig, tydelig og let at anvende for medlemsstaterne og de relevante berørte parter, som i dette tilfælde er indlandsskibsfartsektoren og vejgodstransportsektoren. |
| --- | --- |

(2)

For at kunne rationalisere og mindske omfanget af gældende EU-ret er det nødvendigt at analysere den regelmæssigt for at identificere forældet lovgivning. Det er nyttigt at ophæve forældet lovgivning for at sikre, at den lovgivningsmæssige ramme er gennemsigtig, tydelig og let at anvende for medlemsstaterne og de relevante berørte parter, som i dette tilfælde er indlandsskibsfartsektoren og vejgodstransportsektoren.

| (3) | I 1989 vedtog Rådet forordning (EØF) nr. 1101/89 (4). Ti år senere vedtog Rådet forordning (EF) nr. 718/1999 (5) for at sikre, at indlandsskibsfartsektoren fortsat havde passende værktøjer til rådighed, og for at forvalte flådekapacitet. Forordning (EF) nr. 718/1999 har samme genstand som forordning (EØF) nr. 1101/89 uden at ophæve den. |
| --- | --- |

(3)

I 1989 vedtog Rådet forordning (EØF) nr. 1101/89 (4). Ti år senere vedtog Rådet forordning (EF) nr. 718/1999 (5) for at sikre, at indlandsskibsfartsektoren fortsat havde passende værktøjer til rådighed, og for at forvalte flådekapacitet. Forordning (EF) nr. 718/1999 har samme genstand som forordning (EØF) nr. 1101/89 uden at ophæve den.

| (4) | I overensstemmelse med artikel 8, stk. 6, i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om godstransport og personbefordring med jernbane og ad landevej (6) har alle køretøjer, som opfylder de tekniske bestemmelser fastsat i Rådets direktiv 96/53/EF (7), været fritaget fra enhver ordning med kontingenter eller tilladelser siden den 1. januar 2005. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2888/2000 (8) om fordeling af tilladelserne til lastbilkørsel i Schweiz bør derfor betragtes som værende forældet. |
| --- | --- |

(4)

I overensstemmelse med artikel 8, stk. 6, i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om godstransport og personbefordring med jernbane og ad landevej (6) har alle køretøjer, som opfylder de tekniske bestemmelser fastsat i Rådets direktiv 96/53/EF (7), været fritaget fra enhver ordning med kontingenter eller tilladelser siden den 1. januar 2005. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2888/2000 (8) om fordeling af tilladelserne til lastbilkørsel i Schweiz bør derfor betragtes som værende forældet.

| (5) | Efter Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Unionen den 1. januar 2007 er Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 685/2001 (9) ikke længere nødvendig, eftersom disse medlemsstater ikke længere skal indhente tilladelse til at udføre vejgodstransport og til at fremme kombineret transport. |
| --- | --- |

(5)

Efter Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Unionen den 1. januar 2007 er Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 685/2001 (9) ikke længere nødvendig, eftersom disse medlemsstater ikke længere skal indhente tilladelse til at udføre vejgodstransport og til at fremme kombineret transport.

| (6) | Forordning (EØF) nr. 1101/89, (EF) nr. 2888/2000 og (EF) nr. 685/2001 bør derfor ophæves — |
| --- | --- |

(6)

Forordning (EØF) nr. 1101/89, (EF) nr. 2888/2000 og (EF) nr. 685/2001 bør derfor ophæves —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Forordning (EØF) nr. 1101/89, (EF) nr. 2888/2000 og (EF) nr. 685/2001 ophæves.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Strasbourg, den 25. oktober 2017.

På Europa-Parlamentets vegne

A. TAJANI

Formand

På Rådets vegne

M. MAASIKAS

Formand

---

(1)  
  EUT C 209 af 30.6.2017, s. 58.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 12.9.2017 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 9.10.2017.

2

(3)  
  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

3

(4)  Rådets forordning (EØF) nr. 1101/89 af 27. april 1989 om strukturel sanering inden for indlandsskibsfarten (EFT L 116 af 28.4.1989, s. 25).

4

(5)  Rådets forordning (EF) nr. 718/1999 af 29. marts 1999 om en kapacitetspolitik for Fællesskabets indlandsflåder til fremme af vandvejstransporten (EFT L 90 af 2.4.1999, s. 1).

5

(6)  
  EFT L 114 af 30.4.2002, s. 91.

6

(7)  Rådets direktiv 96/53/EF af 25. juli 1996 om fastsættelse af de største tilladte dimensioner i national og international trafik og største tilladte vægt i international trafik for visse vejkøretøjer i brug i Fællesskabet (EFT L 235 af 17.9.1996, s. 59).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2888/2000 af 18. december 2000 om fordeling af tilladelserne til lastbilkørsel i Schweiz (EFT L 336 af 30.12.2000, s. 9).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 685/2001 af 4. april 2001 om fordeling mellem medlemsstaterne af de tilladelser, der modtages i henhold til aftalerne mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Bulgarien og mellem Det Europæiske Fællesskab og Rumænien om bestemte betingelser for vejgodstransport og om fremme af kombineret transport (EFT L 108 af 18.4.2001, s. 1).

9

---