# Europeiska unionens L 305/24 n

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 305 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången24 november 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 305

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången24 november 2005

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1908/2005 av den 23 november 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1909/2005 av den 23 november 2005 om avslutande av anbudsförfarandet för nedsättning av tullen vid import av majs till Spanien från tredjeländer | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1910/2005 av den 8 november 2005 om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 1725/2003 om antagande av vissa redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002, med avseende på International Financial Reporting Standard (IFRS) 1 och 6, IAS 1, 16, 19, 24, 38 och 39 samt International Financial Reporting Interpretations Committee (IFRIC)-tolkningarna 4 och 5 (
  1
  ) | 4 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1911/2005 av den 23 november 2005 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2377/90 om inrättandet av ett gemenskapsförfarande för att fastställa gränsvärden för högsta tillåtna restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung avseende flugestonacetat (
  1
  ) | 30 |
| | * | Kommissionens direktiv 2005/83/EG av den 23 november 2005 om ändring, på grund av anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilagorna I, VI, VII, VIII, IX och X till rådets direktiv 72/245/EEG om radiostörningar (elektromagnetisk kompatibilitet) hos fordon (
  1
  ) | 32 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

Kommissionens förordning (EG) nr 1908/2005 av den 23 november 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1909/2005 av den 23 november 2005 om avslutande av anbudsförfarandet för nedsättning av tullen vid import av majs till Spanien från tredjeländer

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1910/2005 av den 8 november 2005 om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 1725/2003 om antagande av vissa redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002, med avseende på International Financial Reporting Standard (IFRS) 1 och 6, IAS 1, 16, 19, 24, 38 och 39 samt International Financial Reporting Interpretations Committee (IFRIC)-tolkningarna 4 och 5 (
  1
  )

1

4

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1911/2005 av den 23 november 2005 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2377/90 om inrättandet av ett gemenskapsförfarande för att fastställa gränsvärden för högsta tillåtna restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung avseende flugestonacetat (
  1
  )

1

30

*

Kommissionens direktiv 2005/83/EG av den 23 november 2005 om ändring, på grund av anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilagorna I, VI, VII, VIII, IX och X till rådets direktiv 72/245/EEG om radiostörningar (elektromagnetisk kompatibilitet) hos fordon (
  1
  )

1

32

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | Rådets beslut av den 14 november 2005 om evenemanget Europeisk kulturhuvudstad år 2009 | 36 |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 21 november 2005 om bemyndigande av Republiken Estlands användning av vissa ungefärliga uppskattningar för beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdeskatt
  [delgivet med nr K(2005) 4423] | 37 |
| | * | Kommissionens beslut av den 21 november 2005 om tillstånd för Republiken Lettland att använda vissa ungefärliga uppskattningar för beräkning av underlaget för momsmedel
  [delgivet med nr K(2005) 4424] | 38 |
| | * | Kommissionens beslut av den 21 november 2005 om bemyndigande av Republiken Ungerns användning av vissa ungefärliga uppskattningar för beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdesskatt
  [delgivet med nr K(2005) 4427] | 39 |
| | * | Kommissionens beslut av den 21 november 2005 om bemyndigande av Republiken Litauens användning av vissa ungefärliga uppskattningar för beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdeskatt
  [delgivet med nr K(2005) 4429] | 40 |
| | * | Kommissionens beslut av den 21 november 2005 om tillstånd för Republiken Slovakien att använda statistiska uppgifter som upprättats tidigare än det närmast föregående året och vissa ungefärliga uppskattningar för beräkning av underlaget för momsmedel
  [delgivet med nr K(2005) 4430] | 41 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

*

Rådets beslut av den 14 november 2005 om evenemanget Europeisk kulturhuvudstad år 2009

36

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 21 november 2005 om bemyndigande av Republiken Estlands användning av vissa ungefärliga uppskattningar för beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdeskatt
  [delgivet med nr K(2005) 4423]

[delgivet med nr K(2005) 4423]

37

*

Kommissionens beslut av den 21 november 2005 om tillstånd för Republiken Lettland att använda vissa ungefärliga uppskattningar för beräkning av underlaget för momsmedel
  [delgivet med nr K(2005) 4424]

[delgivet med nr K(2005) 4424]

38

*

Kommissionens beslut av den 21 november 2005 om bemyndigande av Republiken Ungerns användning av vissa ungefärliga uppskattningar för beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdesskatt
  [delgivet med nr K(2005) 4427]

[delgivet med nr K(2005) 4427]

39

*

Kommissionens beslut av den 21 november 2005 om bemyndigande av Republiken Litauens användning av vissa ungefärliga uppskattningar för beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdeskatt
  [delgivet med nr K(2005) 4429]

[delgivet med nr K(2005) 4429]

40

*

Kommissionens beslut av den 21 november 2005 om tillstånd för Republiken Slovakien att använda statistiska uppgifter som upprättats tidigare än det närmast föregående året och vissa ungefärliga uppskattningar för beräkning av underlaget för momsmedel
  [delgivet med nr K(2005) 4430]

[delgivet med nr K(2005) 4430]

41

| | | Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | * | Rådets beslut 2005/821/GUSP av den 21 november 2005 om ändring av beslut 2004/658/GUSP om de finansiella bestämmelserna för Europeiska försvarsbyråns allmänna budget | 43 |
| | * | Rådets gemensamma åtgärd 2005/822/GUSP av den 21 november 2005 om ändring och förlängning av gemensam åtgärd 2004/847/GUSP om Europeiska unionens polisuppdrag i Kinshasa (Demokratiska republiken Kongo) angående den integrerade polisenheten (EUPOL-Kinshasa) | 44 |

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen

*

Rådets beslut 2005/821/GUSP av den 21 november 2005 om ändring av beslut 2004/658/GUSP om de finansiella bestämmelserna för Europeiska försvarsbyråns allmänna budget

43

*

Rådets gemensamma åtgärd 2005/822/GUSP av den 21 november 2005 om ändring och förlängning av gemensam åtgärd 2004/847/GUSP om Europeiska unionens polisuppdrag i Kinshasa (Demokratiska republiken Kongo) angående den integrerade polisenheten (EUPOL-Kinshasa)

44

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (försörjningsdirektivet) (EUT L 134 av den 30.4.2004) | 46 |

Rättelser

*

Rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (försörjningsdirektivet) (EUT L 134 av den 30.4.2004)

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 24.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1908/2005

av den 23 november 2005

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 24 november 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 november 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 23 november 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 204 | 37,4 |
| 999 | 37,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 87,0 |
| 204 | 41,3 |
| 999 | 64,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 111,2 |
| 204 | 70,6 |
| 999 | 90,9 |
| 0805 20 10 | 204 | 61,0 |
| 624 | 63,3 |
| 999 | 62,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 65,7 |
| 624 | 95,2 |
| 999 | 80,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 68,1 |
| 388 | 74,2 |
| 999 | 71,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 71,6 |
| 400 | 101,1 |
| 404 | 101,2 |
| 720 | 75,6 |
| 999 | 87,4 |
| 0808 20 50 | 052 | 70,3 |
| 400 | 99,0 |
| 720 | 54,2 |
| 999 | 74,5 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

204

37,4

999

37,4

0707 00 05

052

87,0

204

41,3

999

64,2

0709 90 70

052

111,2

204

70,6

999

90,9

0805 20 10

204

61,0

624

63,3

999

62,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

65,7

624

95,2

999

80,5

0805 50 10

052

68,1

388

74,2

999

71,2

0808 10 80

388

71,6

400

101,1

404

101,2

720

75,6

999

87,4

0808 20 50

052

70,3

400

99,0

720

54,2

999

74,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 24.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1909/2005

av den 23 november 2005

om avslutande av anbudsförfarandet för nedsättning av tullen vid import av majs till Spanien från tredjeländer

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 12.1, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med gemenskapens internationella åtaganden inom ramen för de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan (2) bör det skapas förutsättningar för import av en viss mängd majs till Spanien. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med gemenskapens internationella åtaganden inom ramen för de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan (2) bör det skapas förutsättningar för import av en viss mängd majs till Spanien.

| (2) | Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 av den 26 juli 1995 om tillämpning av tullkvoter vid import av majs och sorghum till Spanien respektive majs till Portugal (3) skall importen av vissa ersättningsprodukter, som anges i artikel 2, bokföras för att de kvantiteter som fastställts för dessa tullkvoter inte skall överskridas. |
| --- | --- |

(2)

Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 av den 26 juli 1995 om tillämpning av tullkvoter vid import av majs och sorghum till Spanien respektive majs till Portugal (3) skall importen av vissa ersättningsprodukter, som anges i artikel 2, bokföras för att de kvantiteter som fastställts för dessa tullkvoter inte skall överskridas.

| (3) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1808/2005 (4) inleddes ett anbudsförfarande för nedsättning av tullen vid import av majs till Spanien från tredjeländer. |
| --- | --- |

(3)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1808/2005 (4) inleddes ett anbudsförfarande för nedsättning av tullen vid import av majs till Spanien från tredjeländer.

| (4) | Eftersom den årliga kvantitet för denna kvot som fastställs i artikel 1 i förordning (EG) nr 1839/95 har uppnåtts bör anbudsförfarandet avslutas och förordning (EG) nr 1808/2005 upphävas. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom den årliga kvantitet för denna kvot som fastställs i artikel 1 i förordning (EG) nr 1839/95 har uppnåtts bör anbudsförfarandet avslutas och förordning (EG) nr 1808/2005 upphävas.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Härmed avslutas det anbudsförfarande för nedsättning av tullen, enligt artikel 12.2 i förordning (EG) nr 1784/2003, vid import av majs till Spanien, som inleddes genom förordning (EG) nr 1808/2005.

2.   Förordning (EG) nr 1808/2005 skall upphöra att gälla.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 november 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EGT L 336, 23.12.1994, s. 22.

2

(3)  EGT L 177, 28.7.1995, s. 4. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1558/2005 (EUT L 249, 24.9.2005, s. 6).

3

(4)  EUT L 291, 5.11.2005, s. 3.

4

---

| 24.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/4

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1910/2005

av den 8 november 2005

om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 1725/2003 om antagande av vissa redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002, med avseende på International Financial Reporting Standard (IFRS) 1 och 6, IAS 1, 16, 19, 24, 38 och 39 samt International Financial Reporting Interpretations Committee (IFRIC)-tolkningarna 4 och 5

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpningen av internationella redovisningsstandarder (1), särskilt artikel 3.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1725/2003 (2) antogs vissa internationella redovisningsstandarder och tolkningar som förelåg per den 14 september 2002, inbegripet International Accounting Standard (internationell redovisningsstandard, IAS) 19 Ersättningar till anställda. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1725/2003 (2) antogs vissa internationella redovisningsstandarder och tolkningar som förelåg per den 14 september 2002, inbegripet International Accounting Standard (internationell redovisningsstandard, IAS) 19 Ersättningar till anställda.

| (2) | Den 9 december 2004 offentliggjorde International Accounting Standards Board (IASB) International Financial Reporting Standard 6 Prospektering efter samt utvärdering av mineraltillgångar (nedan kallad ”IFRS 6”), som en övergångslösning för att göra det möjligt för företag inom denna sektor att följa IFRS utan större förändringar av gängse redovisningspraxis. IFRS 6 medger undantag från vissa av kraven i andra standarder för företag som har kostnader för prospektering och utvärdering. Under vissa förutsättningar får sådana företag fortsätta att redovisa utgifter för prospektering och utvärdering på samma sätt som tidigare. IFRS 6 inbegriper närmare vägledning om indikatorer för nedskrivning av tillgångar som är under prospektering eller utvärdering och tester för nedskrivning av sådana tillgångar. |
| --- | --- |

(2)

Den 9 december 2004 offentliggjorde International Accounting Standards Board (IASB) International Financial Reporting Standard 6 Prospektering efter samt utvärdering av mineraltillgångar (nedan kallad ”IFRS 6”), som en övergångslösning för att göra det möjligt för företag inom denna sektor att följa IFRS utan större förändringar av gängse redovisningspraxis. IFRS 6 medger undantag från vissa av kraven i andra standarder för företag som har kostnader för prospektering och utvärdering. Under vissa förutsättningar får sådana företag fortsätta att redovisa utgifter för prospektering och utvärdering på samma sätt som tidigare. IFRS 6 inbegriper närmare vägledning om indikatorer för nedskrivning av tillgångar som är under prospektering eller utvärdering och tester för nedskrivning av sådana tillgångar.

| (3) | Den 16 december 2004 utfärdade IASB en ändring till IAS 19 Ersättningar till anställda. Genom ändringen införs ett ytterligare alternativ beträffande redovisningen av försäkringsmatematiska vinster och förluster för fasta planer för pensionsersättningar. Vinster och förluster av försäkringsmedel får nu redovisas i sin helhet i en förklaring om redovisade inkomster och utgifter utanför resultaträkningen, vilket innebär att försäkringsmatematiska vinster och förluster kan redovisas direkt som eget kapital. Ändringen specificerar även hur koncerner skall redovisa planer för förmånsbestämda gruppensionsförsäkringar i sina separata årsredovisningar och ställer krav på ytterligare upplysningar. |
| --- | --- |

(3)

Den 16 december 2004 utfärdade IASB en ändring till IAS 19 Ersättningar till anställda. Genom ändringen införs ett ytterligare alternativ beträffande redovisningen av försäkringsmatematiska vinster och förluster för fasta planer för pensionsersättningar. Vinster och förluster av försäkringsmedel får nu redovisas i sin helhet i en förklaring om redovisade inkomster och utgifter utanför resultaträkningen, vilket innebär att försäkringsmatematiska vinster och förluster kan redovisas direkt som eget kapital. Ändringen specificerar även hur koncerner skall redovisa planer för förmånsbestämda gruppensionsförsäkringar i sina separata årsredovisningar och ställer krav på ytterligare upplysningar.

| (4) | Den 2 december 2004 offentliggjorde International Financial Reporting Interpretations Committee (IFRIC) tolkning nr 4 Fastställande av huruvida ett avtal innehåller ett leasingavtal (nedan kallad ”IFRIC 4”). I IFRIC 4 fastställs kriterier för att avgöra om en avtalslösning utgör, eller innehåller inslag av leasing, exempelvis så kallade take-or-pay-avtal. IFRIC 4 klargör under vilka omständigheter avtalslösningar som inte utgör leasingavtal i rättslig mening ändå skall redovisas enligt IAS 17 Leasing. |
| --- | --- |

(4)

Den 2 december 2004 offentliggjorde International Financial Reporting Interpretations Committee (IFRIC) tolkning nr 4 Fastställande av huruvida ett avtal innehåller ett leasingavtal (nedan kallad ”IFRIC 4”). I IFRIC 4 fastställs kriterier för att avgöra om en avtalslösning utgör, eller innehåller inslag av leasing, exempelvis så kallade take-or-pay-avtal. IFRIC 4 klargör under vilka omständigheter avtalslösningar som inte utgör leasingavtal i rättslig mening ändå skall redovisas enligt IAS 17 Leasing.

| (5) | Den 16 december 2004 offentliggjorde International Financial Reporting Interpretations Committee (IFRIC) tolkning nr 5 Rätter till intressen i fonder för nedläggning, återställande och miljöåterställande åtgärder (nedan kallad ”IFRIC 5”). IFRIC 5 visar hur en bidragsgivare skall redovisa sitt intresse i en fond och hur ytterligare bidrag skall redovisas. |
| --- | --- |

(5)

Den 16 december 2004 offentliggjorde International Financial Reporting Interpretations Committee (IFRIC) tolkning nr 5 Rätter till intressen i fonder för nedläggning, återställande och miljöåterställande åtgärder (nedan kallad ”IFRIC 5”). IFRIC 5 visar hur en bidragsgivare skall redovisa sitt intresse i en fond och hur ytterligare bidrag skall redovisas.

| (6) | Överläggningarna med den tekniska sakkunskapen på området ger stöd för slutsatsen att IFRIC 6, IAS 19 samt IFRIC 4 och 5 uppfyller de tekniska kriterier för antagande som anges i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1606/2002. |
| --- | --- |

(6)

Överläggningarna med den tekniska sakkunskapen på området ger stöd för slutsatsen att IFRIC 6, IAS 19 samt IFRIC 4 och 5 uppfyller de tekniska kriterier för antagande som anges i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1606/2002.

| (7) | Antagande av IFRS 6, IAS 19 samt IFRIC 4 och 5 kräver följdändringar av IFRS 1 Första gången International Financial Reporting Standards tillämpas, IAS 1 Utformning av finansiella rapporter, IAS 16 Materiella anläggningstillgångar, IAS 24 Upplysningar om närstående, IAS 38 Immateriella tillgångar och IAS 39 Finansiella instrument: Redovisning och värdering för att säkerställa förenlighet mellan internationella redovisningsstandarder. |
| --- | --- |

(7)

Antagande av IFRS 6, IAS 19 samt IFRIC 4 och 5 kräver följdändringar av IFRS 1 Första gången International Financial Reporting Standards tillämpas, IAS 1 Utformning av finansiella rapporter, IAS 16 Materiella anläggningstillgångar, IAS 24 Upplysningar om närstående, IAS 38 Immateriella tillgångar och IAS 39 Finansiella instrument: Redovisning och värdering för att säkerställa förenlighet mellan internationella redovisningsstandarder.

| (8) | Förordning (EG) nr 1725/2003 bör därför ändras i enlighet därmed. |
| --- | --- |

(8)

Förordning (EG) nr 1725/2003 bör därför ändras i enlighet därmed.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från föreskrivande kommittén för redovisningsfrågor. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från föreskrivande kommittén för redovisningsfrågor.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EG) nr 1725/2003 ändras på följande sätt:

| 1. | International Financial Reporting Standard (IFRS) 6 Prospektering efter samt utvärdering av mineraltillgångar skall infogas enligt bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

1.

International Financial Reporting Standard (IFRS) 6 Prospektering efter samt utvärdering av mineraltillgångar skall infogas enligt bilagan till denna förordning.

| 2. | IAS 19 Ersättningar till anställda skall ändras i enlighet med Ändring till IAS i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

2.

IAS 19 Ersättningar till anställda skall ändras i enlighet med Ändring till IAS i bilagan till denna förordning.

| 3. | International Financial Reporting Interpretations Committee’s Interpretation (IFRIC-tolkning) 4 Fastställande av huruvida ett avtal innehåller ett leasingavtal skall infogas enligt bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

3.

International Financial Reporting Interpretations Committee’s Interpretation (IFRIC-tolkning) 4 Fastställande av huruvida ett avtal innehåller ett leasingavtal skall infogas enligt bilagan till denna förordning.

| 4. | IFRIC-tolkning 5 Rätter till intressen i fonder för nedläggning, återställande och miljöåterställande åtgärder skall infogas enligt bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

4.

IFRIC-tolkning 5 Rätter till intressen i fonder för nedläggning, återställande och miljöåterställande åtgärder skall infogas enligt bilagan till denna förordning.

| 5. | International Financial Reporting Standard (IFRS) 1, IAS 16 och IAS 38 skall ändras i enlighet med bilaga B i IFRS 6 enligt bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

5.

International Financial Reporting Standard (IFRS) 1, IAS 16 och IAS 38 skall ändras i enlighet med bilaga B i IFRS 6 enligt bilagan till denna förordning.

| 6. | IFRS 1, IAS 1 and IAS 24 skall ändras i enlighet med bilaga F i Ändring till IAS 19 enligt bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

6.

IFRS 1, IAS 1 and IAS 24 skall ändras i enlighet med bilaga F i Ändring till IAS 19 enligt bilagan till denna förordning.

| 7. | IFRS 1 skall ändras i enlighet med bilagan till IFRIC 4 enligt bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

7.

IFRS 1 skall ändras i enlighet med bilagan till IFRIC 4 enligt bilagan till denna förordning.

| 8. | IAS 39 skall ändras i enlighet med bilagan till IFRIC 5 enligt bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

8.

IAS 39 skall ändras i enlighet med bilagan till IFRIC 5 enligt bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Alla företag skall börja tillämpa de standarder och tolkningar som anges i bilagan från första dagen av det räkenskapsår som inleds senast 2006.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 november 2005.

På kommissionens vägnar

Charlie McCREEVY

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 261, 13.10.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1751/2005 (EUT L 282, 25.10.2005, s. 3).

2

---

BILAGA

INTERNATIONELLA FINANSIELLA RAPPORTERINGSSTANDARDER

| IFRS 6 | International Financial Reporting Standard (IFRS) 6 Prospektering efter samt utvärdering av mineraltillgångar |
| --- | --- |
| IAS 19 | Ändring till IAS 19 Ersättningar till anställda |
| IFRIC 4 | IFRIC-tolkning nr 4 Fastställande av huruvida ett avtal innehåller ett leasingavtal |
| IFRIC 5 | IFRIC-tolkning nr 5 Rätter till intressen i fonder för nedläggning, återställande och miljöåterställande åtgärder |

IFRS 6

International Financial Reporting Standard (IFRS) 6 Prospektering efter samt utvärdering av mineraltillgångar

IAS 19

Ändring till IAS 19 Ersättningar till anställda

IFRIC 4

IFRIC-tolkning nr 4 Fastställande av huruvida ett avtal innehåller ett leasingavtal

IFRIC 5

IFRIC-tolkning nr 5 Rätter till intressen i fonder för nedläggning, återställande och miljöåterställande åtgärder

Mångfaldigande tillåtet inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Alla rättigheter förbehålles utanför EES, med undantag för rätten att mångfaldiga för enskilt bruk eller annars i överensstämmelse med god sed. Ytterligare information från IASB kan hämtas från webbplatsen www.iasb.org

INTERNATIONAL FINANCIAL REPORTING STANDARD 6

Prospektering efter samt utvärdering av mineraltillgångar

SYFTE

| 1. | Syftet med denna standard är att precisera hur prospekteringen efter samt utvärderingen av mineraltillgångar skall redovisas. |
| --- | --- |

1.

Syftet med denna standard är att precisera hur prospekteringen efter samt utvärderingen av mineraltillgångar skall redovisas.

| 2. | Standarden uppställer följande särskilda krav:






  a) | Begränsade förbättringar av befintliga redovisningsmetoder för prospekterings- och utvärderingsutgifter. |
| --- | --- | --- |

2.

Standarden uppställer följande särskilda krav:

a)

Begränsade förbättringar av befintliga redovisningsmetoder för prospekterings- och utvärderingsutgifter.

| b) | Företag som redovisar prospekterings- och utvärderingstillgångar skall bedöma sådana tillgångars nedskrivningsbehov enligt denna standard och värdera varje behov i enlighet med IAS 36 Nedskrivningar. |
| --- | --- |

b)

Företag som redovisar prospekterings- och utvärderingstillgångar skall bedöma sådana tillgångars nedskrivningsbehov enligt denna standard och värdera varje behov i enlighet med IAS 36 Nedskrivningar.

| c) | Upplysningar skall ges som identifierar och förklarar de belopp i företagets finansiella rapporter som uppkommer genom prospekteringen efter samt utvärderingen av mineraltillgångar och hjälper användare av dessa finansiella rapporter att förstå storleken på, tidpunkten för och sannolikheten för framtida betalningsströmmar från varje redovisad prospekterings- och utvärderingstillgång. |
| --- | --- |

c)

Upplysningar skall ges som identifierar och förklarar de belopp i företagets finansiella rapporter som uppkommer genom prospekteringen efter samt utvärderingen av mineraltillgångar och hjälper användare av dessa finansiella rapporter att förstå storleken på, tidpunkten för och sannolikheten för framtida betalningsströmmar från varje redovisad prospekterings- och utvärderingstillgång.

TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| 3. | Ett företag skall tillämpa standarden på de prospekterings- och utvärderingsutgifter som det ådrar sig. |
| --- | --- |

3.

Ett företag skall tillämpa standarden på de prospekterings- och utvärderingsutgifter som det ådrar sig.

| 4. | Denna standard behandlar inte andra aspekter av redovisning av företag som sysslar med prospekteringen efter samt utvärderingen av mineraltillgångar. |
| --- | --- |

4.

Denna standard behandlar inte andra aspekter av redovisning av företag som sysslar med prospekteringen efter samt utvärderingen av mineraltillgångar.

| 5. | Ett företag skall inte tillämpa denna standard på utgifter det ådrar sig






  a) | före prospekteringen efter samt utvärderingen av mineraltillgångar, såsom utgifter företaget ådragit sig innan det erhållit legala rättigheter till prospektering på ett visst område, |
| --- | --- | --- |

5.

Ett företag skall inte tillämpa denna standard på utgifter det ådrar sig

a)

före prospekteringen efter samt utvärderingen av mineraltillgångar, såsom utgifter företaget ådragit sig innan det erhållit legala rättigheter till prospektering på ett visst område,

| b) | efter det att den tekniska möjligheten och kommersiella genomförbarheten av att utvinna en mineraltillgång kan påvisas. |
| --- | --- |

b)

efter det att den tekniska möjligheten och kommersiella genomförbarheten av att utvinna en mineraltillgång kan påvisas.

REDOVISNING AV PROSPEKTERINGS- OCH UTVÄRDERINGSTILLGÅNGAR

Tillfälligt undantag från punkterna 11 och 12 i IAS 8

| 6. | När ett företag som redovisar prospekterings- och utvärderingstillgångar tar fram sina redovisningsprinciper skall det tillämpa punkt 10 i IAS 8 Redovisningsprinciper, ändringar i uppskattningar och bedömningar samt fel. |
| --- | --- |

6.

När ett företag som redovisar prospekterings- och utvärderingstillgångar tar fram sina redovisningsprinciper skall det tillämpa punkt 10 i IAS 8 Redovisningsprinciper, ändringar i uppskattningar och bedömningar samt fel.

| 7. | I punkterna 11 och 12 i IAS 8 anges ursprung till myndighetskrav och vägledning som företagsledningen skall beakta vid framtagande av en redovisningsprincip för en post om ingen standard särskilt tillämpas på denna post. Med beaktande av punkterna 9 och 10 nedan, undantar denna standard ett företag från att tillämpa dessa punkter på sina redovisningsprinciper för redovisningen och värderingen av prospekterings- och utvärderingstillgångar. |
| --- | --- |

7.

I punkterna 11 och 12 i IAS 8 anges ursprung till myndighetskrav och vägledning som företagsledningen skall beakta vid framtagande av en redovisningsprincip för en post om ingen standard särskilt tillämpas på denna post. Med beaktande av punkterna 9 och 10 nedan, undantar denna standard ett företag från att tillämpa dessa punkter på sina redovisningsprinciper för redovisningen och värderingen av prospekterings- och utvärderingstillgångar.

VÄRDERING AV PROSPEKTERINGS- OCH UTVÄRDERINGSTILLGÅNGAR

Värdering vid det första redovisningstillfället

| 8. | Prospekterings- och utvärderingstillgångar skall värderas till anskaffningsvärde. |
| --- | --- |

8.

Prospekterings- och utvärderingstillgångar skall värderas till anskaffningsvärde.

Anskaffningsvärdets beståndsdelar för prospekterings- och utvärderingstillgångar

| 9. | Ett företag skall fastställa en princip som anger vilka utgifter som redovisas som prospekterings- och utvärderingstillgångar och tillämpa denna princip på ett konsekvent sätt. Vid detta fastställande beaktar företaget i vilken grad utgiften kan kopplas till att hitta särskilda mineraltillgångar. Följande är exempel på utgifter som kan innefattas i den första värderingen av prospekterings- och utvärderingstillgångar (listan är inte fullständig):






  a) | Förvärv av prospekteringsrättigheter. |
| --- | --- | --- |

9.

Ett företag skall fastställa en princip som anger vilka utgifter som redovisas som prospekterings- och utvärderingstillgångar och tillämpa denna princip på ett konsekvent sätt. Vid detta fastställande beaktar företaget i vilken grad utgiften kan kopplas till att hitta särskilda mineraltillgångar. Följande är exempel på utgifter som kan innefattas i den första värderingen av prospekterings- och utvärderingstillgångar (listan är inte fullständig):

a)

Förvärv av prospekteringsrättigheter.

| b) | Topografiska, geologiska, geokemiska och geofysiska studier. |
| --- | --- |

b)

Topografiska, geologiska, geokemiska och geofysiska studier.

| c) | Prospekteringsborrning. |
| --- | --- |

c)

Prospekteringsborrning.

| d) | Dikning. |
| --- | --- |

d)

Dikning.

| e) | Provtagning. |
| --- | --- |

e)

Provtagning.

| f) | Aktiviteter i samband med utvärdering av den tekniska möjligheten och den kommersiella genomförbarheten att utvinna en mineraltillgång. |
| --- | --- |

f)

Aktiviteter i samband med utvärdering av den tekniska möjligheten och den kommersiella genomförbarheten att utvinna en mineraltillgång.

| 10. | Utgifter som är hänförliga till utvecklingen av mineraltillgångar skall inte redovisas som prospekterings- och utvärderingstillgångar. I föreställningsramen och IAS 38 Immateriella tillgångar finns vägledning om redovisningen av tillgångar som uppkommer vid utveckling. |
| --- | --- |

10.

Utgifter som är hänförliga till utvecklingen av mineraltillgångar skall inte redovisas som prospekterings- och utvärderingstillgångar. I föreställningsramen och IAS 38 Immateriella tillgångar finns vägledning om redovisningen av tillgångar som uppkommer vid utveckling.

| 11. | I enlighet med IAS 37 Avsättningar, eventualförpliktelser och eventualtillgångar redovisar ett företag de förpliktelser för bortforslande och återställande som det ådrar sig under en viss period som följd av att ha genomfört prospektering efter samt utvärdering av mineraltillgångar. |
| --- | --- |

11.

I enlighet med IAS 37 Avsättningar, eventualförpliktelser och eventualtillgångar redovisar ett företag de förpliktelser för bortforslande och återställande som det ådrar sig under en viss period som följd av att ha genomfört prospektering efter samt utvärdering av mineraltillgångar.

Värdering efter det första redovisningstillfället

| 12. | Efter det första redovisningstillfället skall ett företag tillämpa antingen anskaffningsvärdemetoden eller omvärderingsmetoden påprospekterings- och utvärderingstillgångarna. Om omvärderingsmetoden tillämpas (metoden i IAS 16 Anläggningstillgångar eller metoden i IAS 38) skall det ske i överensstämmelse med klassificeringen av tillgångarna (se punkt 15). |
| --- | --- |

12.

Efter det första redovisningstillfället skall ett företag tillämpa antingen anskaffningsvärdemetoden eller omvärderingsmetoden påprospekterings- och utvärderingstillgångarna. Om omvärderingsmetoden tillämpas (metoden i IAS 16 Anläggningstillgångar eller metoden i IAS 38) skall det ske i överensstämmelse med klassificeringen av tillgångarna (se punkt 15).

Byten av redovisningsprinciper

| 13. | Ett företag får byta sina redovisningsprinciper för prospekterings- och utvärderingsutgifter om bytet gör de finansiella rapporterna mer relevanta för användarnas behov för att fatta ekonomiska beslut och inte mindre tillförlitliga, eller mer tillförlitliga och inte mindre relevanta för dessa behov. Ett företag skall bedöma relevans och tillförlitlighet genom att använda kriterierna i IAS 8. |
| --- | --- |

13.

| 14. | För att motivera ett byte av redovisningsprinciper för prospekterings- och utvärderingsutgifter skall ett företag visa att bytet innebär att de finansiella rapporterna i högre grad uppfyller kriterierna i IAS 8, men bytet behöver inte leda till fullständig överensstämmelse med dessa kriterier. |
| --- | --- |

14.

För att motivera ett byte av redovisningsprinciper för prospekterings- och utvärderingsutgifter skall ett företag visa att bytet innebär att de finansiella rapporterna i högre grad uppfyller kriterierna i IAS 8, men bytet behöver inte leda till fullständig överensstämmelse med dessa kriterier.

KLASSIFICERING

Klassificering av prospekterings- och utvärderingstillgångar

| 15. | Ett företag skall klassificera prospekterings- och utvärderingstillgångar som materiella eller immateriella enligt de förvärvade tillgångarnas karaktär och tillämpa klassificeringen på ett konsekvent sätt. |
| --- | --- |

15.

Ett företag skall klassificera prospekterings- och utvärderingstillgångar som materiella eller immateriella enligt de förvärvade tillgångarnas karaktär och tillämpa klassificeringen på ett konsekvent sätt.

| 16. | Vissa prospekterings- och utvärderingstillgångar behandlas som immateriella (såsom borrningsrättigheter) medan andra är materiella (såsom fordon och bor-riggar). Till den del en materiell tillgång förbrukas vid utveckling av en immateriell tillgång, är det belopp som återspeglar denna förbrukning del av den immateriella tillgångens anskaffningsvärde. Användande av en materiell tillgång för att utveckla en immateriell tillgång innebär emellertid inte att den materiella tillgången omvandlas till en immateriell tillgång. |
| --- | --- |

16.

Vissa prospekterings- och utvärderingstillgångar behandlas som immateriella (såsom borrningsrättigheter) medan andra är materiella (såsom fordon och bor-riggar). Till den del en materiell tillgång förbrukas vid utveckling av en immateriell tillgång, är det belopp som återspeglar denna förbrukning del av den immateriella tillgångens anskaffningsvärde. Användande av en materiell tillgång för att utveckla en immateriell tillgång innebär emellertid inte att den materiella tillgången omvandlas till en immateriell tillgång.

Omklassificering av prospekterings- och utvärderingstillgångar

| 17. | En prospekterings- och utvärderingstillgång skall inte längre klassificeras som sådan när den tekniska möjligheten och den kommersiella genomförbarheten av att utvinna en mineraltillgång kan påvisas. Prospekterings- och utvärderingstillgångar skall prövas för nedskrivning och eventuella nedskrivningar redovisas, innan omklassificering sker. |
| --- | --- |

17.

En prospekterings- och utvärderingstillgång skall inte längre klassificeras som sådan när den tekniska möjligheten och den kommersiella genomförbarheten av att utvinna en mineraltillgång kan påvisas. Prospekterings- och utvärderingstillgångar skall prövas för nedskrivning och eventuella nedskrivningar redovisas, innan omklassificering sker.

NEDSKRIVNINGAR

Redovisning och värdering

| 18. | Prospekterings- och utvärderingstillgångars nedskrivningsbehov skall prövas när fakta och omständigheter tyder på att det redovisade värdet för en prospekterings- och utvärderingstillgång kan överstiga dess återvinningsvärde. När fakta och omständigheter tyder på att det redovisade värdet överstiger återvinningsvärdet skall ett företag värdera, klassificera och lämna upplysning om varje nedskrivning i enlighet med IAS 36, förutom enligt vad som anges i punkt 21 nedan. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Endast vad det gäller prospekterings- och utvärderingstillgångar skall punkt 20 i denna standard tillämpas i stället för punkterna 8–17 i IAS 36 vid identifiering av en prospekterings- och utvärderingstillgång som kan behöva skrivas ned. I punkt 20 används begreppet ”tillgångar” men detta gäller såväl prospekterings- och utvärderingstillgångar var för sig som en kassagenererande enhet. |
| --- | --- |

19.

Endast vad det gäller prospekterings- och utvärderingstillgångar skall punkt 20 i denna standard tillämpas i stället för punkterna 8–17 i IAS 36 vid identifiering av en prospekterings- och utvärderingstillgång som kan behöva skrivas ned. I punkt 20 används begreppet ”tillgångar” men detta gäller såväl prospekterings- och utvärderingstillgångar var för sig som en kassagenererande enhet.

| 20. | En eller flera av följande fakta och omständigheter indikerar att ett företag bör pröva prospekterings- och utvärderingstillgångars nedskrivningsbehov (listan är inte fullständig):






  a) | Den period för vilken företaget har rätt att prospektera det angivna området har löpt ut under perioden eller kommer att löpa ut inom en nära framtid och väntas inte bli förnyad. |
| --- | --- | --- |

20.

En eller flera av följande fakta och omständigheter indikerar att ett företag bör pröva prospekterings- och utvärderingstillgångars nedskrivningsbehov (listan är inte fullständig):

a)

Den period för vilken företaget har rätt att prospektera det angivna området har löpt ut under perioden eller kommer att löpa ut inom en nära framtid och väntas inte bli förnyad.

| b) | Betydande utgifter för ytterligare prospektering efter samt utvärdering av mineraltillgångar i området ifråga är varken budgeterade eller planerade. |
| --- | --- |

b)

Betydande utgifter för ytterligare prospektering efter samt utvärdering av mineraltillgångar i området ifråga är varken budgeterade eller planerade.

| c) | Prospektering efter samt utvärdering av mineraltillgångar i området ifråga har inte lett till upptäckt av mineraltillgångar i kvantiteter som är av kommersiell storlek och företaget har beslutat att upphöra med sådan verksamhet i området ifråga. |
| --- | --- |

c)

Prospektering efter samt utvärdering av mineraltillgångar i området ifråga har inte lett till upptäckt av mineraltillgångar i kvantiteter som är av kommersiell storlek och företaget har beslutat att upphöra med sådan verksamhet i området ifråga.

| d) | Tillräckliga uppgifter föreligger för att indikera, trots att en utveckling i området ifråga troligen fortsätter, att det redovisade värdet för prospekterings- och utvärderingstillgången troligen inte kan återvinnas helt genom framgångsrik utveckling eller vid en försäljning. |
| --- | --- |

d)

Tillräckliga uppgifter föreligger för att indikera, trots att en utveckling i området ifråga troligen fortsätter, att det redovisade värdet för prospekterings- och utvärderingstillgången troligen inte kan återvinnas helt genom framgångsrik utveckling eller vid en försäljning.

I varje sådant fall, eller liknande fall, skall företag pröva nedskrivningsbehovet i enlighet med IAS 36. Varje nedskrivning redovisas som en kostnad i enlighet med IAS 36.

Ange den nivå vid vilken prospekterings- och utvärderingstillgångars nedskrivningsbehov prövas

| 21. | Ett företag skall fastställa en redovisningsprincip för fördelning av prospekterings- och utvärderingstillgångar på kassagenererande enheter eller grupper av kassagenererande enheter i syfte att bedöma sådana tillgångars nedskrivningsbehov. Varje kassagenererande enhet eller grupp av enheter på vilken en prospekterings- och utvärderingstillgång fördelas skall inte vara större än ett segment, baserat på antingen företagets primära eller dess sekundära indelningsgrund som fastställts i enlighet med IAS 14 Segmentrapportering. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Den nivå som identifieras av företaget vad gäller prövning av prospekterings- och utvärderingstillgångars nedskrivningsbehov kan innehålla en eller flera kassagenererande enheter. |
| --- | --- |

22.

Den nivå som identifieras av företaget vad gäller prövning av prospekterings- och utvärderingstillgångars nedskrivningsbehov kan innehålla en eller flera kassagenererande enheter.

UPPLYSNINGAR

| 23. | Ett företag skall lämna upplysningar som identifierar och förklarar de redovisade belopp i företagets finansiella rapporter som uppkommer vid prospektering efter samt utvärdering av mineraltillgångar. |
| --- | --- |

23.

| 24. | För att uppfylla punkt 23 skall ett företag lämna upplysning om






  a) | sina redovisningsprinciper för prospekterings- och utvärderingsutgifter inklusive redovisningen av prospekterings- och utvärderingstillgångar, |
| --- | --- | --- |

24.

För att uppfylla punkt 23 skall ett företag lämna upplysning om

a)

sina redovisningsprinciper för prospekterings- och utvärderingsutgifter inklusive redovisningen av prospekterings- och utvärderingstillgångar,

| b) | de belopp avseende tillgångar, skulder, kostnader och intäkter samt kassaflöden från den löpande verksamheten och investeringsverksamheten som uppkommer vid prospektering efter samt utvärdering av mineraltillgångar. |
| --- | --- |

b)

de belopp avseende tillgångar, skulder, kostnader och intäkter samt kassaflöden från den löpande verksamheten och investeringsverksamheten som uppkommer vid prospektering efter samt utvärdering av mineraltillgångar.

| 25. | Ett företag skall behandla prospekterings- och utvärderingstillgångar som ett eget tillgångsslag och följa upplysningskraven i IAS 16 eller IAS 38 utifrån hur tillgångarna klassificeras. |
| --- | --- |

25.

Ett företag skall behandla prospekterings- och utvärderingstillgångar som ett eget tillgångsslag och följa upplysningskraven i IAS 16 eller IAS 38 utifrån hur tillgångarna klassificeras.

IKRAFTTRÄDANDE

| 26. | Ett företag skall tillämpa denna standard för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2006 eller senare. Tidigare tillämpning uppmuntras. Om ett företag tillämpar denna standard för en period som börjar före den 1 januari 2006, skall det upplysa om detta. |
| --- | --- |

26.

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

| 27. | Om det är praktiskt ogenomförbart att tillämpa ett visst krav i punkt 18 på jämförande information som rör räkenskapsår som börjar före den 1 januari 2006, skall företaget lämna upplysning om detta. I IAS 8 förklaras begreppet ”praktiskt ogenomförbart”. |
| --- | --- |

27.

Om det är praktiskt ogenomförbart att tillämpa ett visst krav i punkt 18 på jämförande information som rör räkenskapsår som börjar före den 1 januari 2006, skall företaget lämna upplysning om detta. I IAS 8 förklaras begreppet ”praktiskt ogenomförbart”.

Bilaga A

Definierade begrepp

IFRS 6 och dess bilagor utgör en helhet.

| prospekterings- och utvärderingstillgångar | Prospekterings- och utvärderingsutgifter som redovisas som tillgångar i enlighet med företagets redovisningsprincip. |
| --- | --- |
| prospekterings- och utvärderingsutgifter | Utgifter som ett företag ådragit sig i samband med prospekteringen efter samt utvärderingen av mineraltillgångar innan den tekniska möjligheten och kommersiella genomförbarheten i att utvinna en mineraltillgång kan påvisas. |
| prospektering efter samt utvärdering av mineraltillgångar | Sökandet efter mineraltillgångar, innefattande mineraler, olje- och gasfyndigheter och andra liknande icke förnyelsebara naturtillgångar efter det att företaget har erhållit legala rättigheter att prospektera i ett visst område, som fastställandet av den tekniska möjligheten och den kommersiella genomförbarheten att utvinna mineraltillgången. |

prospekterings- och utvärderingstillgångar

Prospekterings- och utvärderingsutgifter som redovisas som tillgångar i enlighet med företagets redovisningsprincip.

prospekterings- och utvärderingsutgifter

Utgifter som ett företag ådragit sig i samband med prospekteringen efter samt utvärderingen av mineraltillgångar innan den tekniska möjligheten och kommersiella genomförbarheten i att utvinna en mineraltillgång kan påvisas.

prospektering efter samt utvärdering av mineraltillgångar

Sökandet efter mineraltillgångar, innefattande mineraler, olje- och gasfyndigheter och andra liknande icke förnyelsebara naturtillgångar efter det att företaget har erhållit legala rättigheter att prospektera i ett visst område, som fastställandet av den tekniska möjligheten och den kommersiella genomförbarheten att utvinna mineraltillgången.

Bilaga B

Ändringar i andra standarder

Ändringarna i denna bilaga skall tillämpas för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2006 eller senare. Om ett företag tillämpar denna standard på en tidigare period, skall dessa ändringar tillämpas för denna tidigare period.

B1.   I IFRS 1 Första gången International Financial Reporting Standards tillämpas läggs en rubrik och punkt 36B till enligt nedan:

Undantag från kravet att tillhandahålla jämförande upplysningar avseende IFRS 6

36B   Ett företag som inför IFRS före den 1 januari 2006 och väljer att införa IFRS 6 Prospektering efter samt utvärdering av mineraltillgångar före den 1 januari 2006 behöver inte lämna de upplysningar som krävs enligt IFRS 6 för jämförelseperioder i företagets första finansiella rapporter enligt IFRS.

B2.   I IAS 16 Materiella anläggningstillgångar (enligt omarbetning 2003 och efter ändringar till följd av IFRS 5 Anläggningstillgångar som innehas för försäljning och avvecklade verksamheter) ändras punkt 3 till följande ordalydelse:

3.   Standarden tillämpas inte på

| a) | materiella anläggningstillgångar klassificerade som att de innehas för försäljning i enlighet med IFRS 5 Anläggningstillgångar som innehas för försäljning och avvecklade verksamheter, |
| --- | --- |

a)

materiella anläggningstillgångar klassificerade som att de innehas för försäljning i enlighet med IFRS 5 Anläggningstillgångar som innehas för försäljning och avvecklade verksamheter,

| b) | biologiska tillgångar hänförliga till jord- och skogsbruk (se IAS 41 Jord- och skogsbruk), |
| --- | --- |

b)

biologiska tillgångar hänförliga till jord- och skogsbruk (se IAS 41 Jord- och skogsbruk),

| c) | redovisningen och värderingen av prospekterings- och utvärderingstillgångar (se IFRS 6 Prospektering efter samt utvärdering av mineraltillgångar), eller |
| --- | --- |

c)

redovisningen och värderingen av prospekterings- och utvärderingstillgångar (se IFRS 6 Prospektering efter samt utvärdering av mineraltillgångar), eller

| d) | mineralrättigheter och mineralfyndigheter såsom olje- och gasfyndigheter samt andra liknande icke-förnyelsebara naturtillgångar. |
| --- | --- |

d)

mineralrättigheter och mineralfyndigheter såsom olje- och gasfyndigheter samt andra liknande icke-förnyelsebara naturtillgångar.

Dock tillämpas denna standard på materiella anläggningstillgångar som används för att utveckla eller underhålla de tillgångar som beskrivs i b)–d).

B3.   I IAS 38 Immateriella tillgångar (enligt omarbetning 2004) ändras punkt 2 till följande ordalydelse:

2.   
  Denna standard skall tillämpas vid redovisning av immateriella tillgångar, förutom

| a) | immateriella tillgångar som omfattas av en annan standards tillämpningsområde, |
| --- | --- |

a)

immateriella tillgångar som omfattas av en annan standards tillämpningsområde,

| b) | finansiella tillgångar, enligt definition i IAS 39 Finansiella instrument: Redovisning och värdering, |
| --- | --- |

b)

finansiella tillgångar, enligt definition i IAS 39 Finansiella instrument: Redovisning och värdering,

| c) | redovisningen och värderingen av prospekterings- och utvärderingstillgångar (se IFRS 6 Prospektering efter samt utvärdering av mineraltillgångar), och |
| --- | --- |

c)

redovisningen och värderingen av prospekterings- och utvärderingstillgångar (se IFRS 6 Prospektering efter samt utvärdering av mineraltillgångar), och

| d) | utgifter för utvecklingen och utvinningen av mineraler, olje- och gasfyndigheter och andra liknande icke-förnyelsebara naturtillgångar. |
| --- | --- |

d)

utgifter för utvecklingen och utvinningen av mineraler, olje- och gasfyndigheter och andra liknande icke-förnyelsebara naturtillgångar.

Ändring av IAS 19 Ersättningar till anställda

Planer som omfattar flera arbetsgivare

Punkt 32A och det åskådliggörande exemplet läggs till och punkt 35 byter nummer till punkt 32B, enligt nedan.

32A.   Det kan finnas en avtalsenlig överenskommelse, mellan planen som omfattar flera arbetsgivare och dess deltagare, som bestämmer hur planens överskott skall fördelas på deltagarna (eller underskottet finansieras). En deltagare i en plan som omfattar flera arbetsgivare, som innehåller en sådan överenskommelse enligt vilken planen redovisas som en avgiftsbestämd plan i enlighet med punkt 30 skall redovisa den tillgång eller skuld som uppkommer ur den avtalsenliga överenskommelsen samt den intäkt eller kostnad som blir följden i resultaträkningen.

Exempel som illustrerar punkt 32AEtt företag deltar i en förmånsbestämd plan som omfattar flera arbetsgivare som inte upprättar planvärderingar baserat på IAS 19. Företaget redovisar därför planen som om den vore en avgiftsbestämd plan. En finansieringsvärdering som ej är utförd enligt IAS 19 visar ett underskott om 100 miljoner i planen. Planen har enligt avtal samtyckt till ett system av avgifter med arbetsgivare som deltar i planen, som kommer att eliminera skulden under de kommande fem åren. Företagets totala avgifter enligt avtalet är 8 miljoner.Företaget redovisar en skuld för avgifterna justerade för pengars tidsvärde och en motsvarande kostnad i resultaträkningen.

32B.   Enligt IAS 37 Avsättningar, eventualförpliktelser och eventualtillgångar skall företaget redovisa, eller lämna upplysning om, vissa eventualförpliktelser. Eventualförpliktelser som är hänförliga till planer som omfattar flera arbetsgivare kan uppstå genom exempelvis

| a) | aktuariella förluster som hänför sig till andra företag i planen, till följd av att varje företag i planen har del i alla övriga deltagande företags aktuariella risker, eller |
| --- | --- |

a)

aktuariella förluster som hänför sig till andra företag i planen, till följd av att varje företag i planen har del i alla övriga deltagande företags aktuariella risker, eller

| b) | varje skyldighet att enligt planens villkor finansiera eventuella underskott i planen om andra företag lämnar denna. |
| --- | --- |

b)

varje skyldighet att enligt planens villkor finansiera eventuella underskott i planen om andra företag lämnar denna.

35.   [Struken]

Förmånsbestämda planer som delar riskerna mellan olika företag under samma bestämmande inflytande

Punkt 34 ändras och punkterna 34A och 34B läggs till enligt nedan.

34.   Förmånsbestämda planer som delar risker mellan olika företag under samma bestämmande inflytande, exempelvis ett moderföretag och dess dotterföretag, är inte planer som omfattar flera arbetsgivare.

34A.   Ett företag som deltar i en sådan plan skall erhålla information om planen som helhet värderad i enlighet med IAS 19 baserat på antaganden som gäller planen i sin helhet. Om det finns ett avtal eller en angiven policy avseende debitering av den förmånsbestämda nettokostnaden för planen som helhet, värderad i enlighet med IAS 19, på enskilda koncernföretag, skall företaget i sina separata eller enskilda finansiella rapporter, redovisa den debiterade förmånsbestämda nettokostnaden. Om det inte finns något sådant avtal eller policy, skall den förmånsbestämda nettokostnaden redovisas i de separata eller enskilda finansiella rapporterna för det koncernföretag som juridiskt är planens den arbetsgivare som är ansvarig för planen. De andra koncernföretagen skall, i de separata eller enskilda finansiella rapporterna, redovisa en kostnad som motsvarar den avgift de skall erlägga för perioden.

34B.   Deltagande i en sådan plan är en transaktion med närstående för varje enskilt koncernföretag. Ett företag skall därför, i sina separata eller enskilda finansiella rapporter, lämna följande upplysningar:

| a) | Avtal eller angiven policy för debitering av den förmånsbestämda kostnaden eller det faktum att en sådan policy inte finns. |
| --- | --- |

a)

Avtal eller angiven policy för debitering av den förmånsbestämda kostnaden eller det faktum att en sådan policy inte finns.

| b) | Den policy som används för att fastställa den avgift företaget skall betala. |
| --- | --- |

b)

Den policy som används för att fastställa den avgift företaget skall betala.

| c) | Om företaget redovisar en fördelning av den förmånsbestämda nettokostnaden i enlighet med punkt 34A, all information om planen i sin helhet i enlighet med punkterna 120–121. |
| --- | --- |

c)

Om företaget redovisar en fördelning av den förmånsbestämda nettokostnaden i enlighet med punkt 34A, all information om planen i sin helhet i enlighet med punkterna 120–121.

| d) | Om ett företag redovisar den avgift som skall betalas för perioden i enlighet med punkt 34A, information om planen i sin helhet enligt vad som krävs i enlighet med punkterna 120A b–e, j, n, o, q och 121. De övriga upplysningskraven i punkt 120A tillämpas inte. |
| --- | --- |

d)

Om ett företag redovisar den avgift som skall betalas för perioden i enlighet med punkt 34A, information om planen i sin helhet enligt vad som krävs i enlighet med punkterna 120A b–e, j, n, o, q och 121. De övriga upplysningskraven i punkt 120A tillämpas inte.

Redovisning av komponenterna i den förmånsbestämda kostnaden i resultaträkningen

Den rubrik som föregår punkt 61 ändras och punkt 61 ändras enligt nedan.

Resultaträkning

61.   
  Ett företag skall redovisa nettot av följande belopp i resultaträkningen, utom till den del någon annan standard kräver eller tillåter att beloppen inkluderas i anskaffningsvärdet för tillgångar:

| a) | Kostnader avseende tjänstgöring under innevarande period (se punkterna 63–91). |
| --- | --- |

a)

Kostnader avseende tjänstgöring under innevarande period (se punkterna 63–91).

| b) | Räntekostnader (se punkt 82). |
| --- | --- |

b)

Räntekostnader (se punkt 82).

| c) | Den förväntade avkastningen på eventuella förvaltningstillgångar (se punkterna 105–107) och på varje rätt till ersättning (se punkt 104A). |
| --- | --- |

c)

Den förväntade avkastningen på eventuella förvaltningstillgångar (se punkterna 105–107) och på varje rätt till ersättning (se punkt 104A).

| d) | Aktuariella vinster och förluster, enligt vad som krävs i enlighet med företagets redovisningsprinciper (se punkterna 92–93D). |
| --- | --- |

d)

Aktuariella vinster och förluster, enligt vad som krävs i enlighet med företagets redovisningsprinciper (se punkterna 92–93D).

| e) | Kostnader avseende tjänstgöring under tidigare perioder (se punkt 96). |
| --- | --- |

e)

Kostnader avseende tjänstgöring under tidigare perioder (se punkt 96).

| f) | Effekten av eventuella reduceringar eller regleringar (se punkterna 109 och 110). |
| --- | --- |

f)

Effekten av eventuella reduceringar eller regleringar (se punkterna 109 och 110).

| g) | Effekten av begränsningsregeln i punkt 58 b, såvida den inte redovisas utanför resultaträkningen i enlighet med punkt 93C. |
| --- | --- |

g)

Effekten av begränsningsregeln i punkt 58 b, såvida den inte redovisas utanför resultaträkningen i enlighet med punkt 93C.

Aktuariella vinster och förluster

Punkterna 92, 93 och 95 ändras och punkterna 93A–93D läggs till, enligt nedan.

92.   
  När företaget beräknar sin förmånsbestämda skuld i enlighet med punkt 54 skall det, enligt punkt 58A, redovisa en andel (som anges i punkt 93) av sina aktuariella vinster och förluster som intäkt eller kostnad om nettobeloppet av ackumulerade oredovisade aktuariella vinster och förluster vid slutet av den föregående rapporteringsperioden översteg det högre värdet av

| a) | 10 % av nuvärdet av den förmånsbestämda förpliktelsen vid den tidpunkten (före avdrag av förvaltningstillgångar), och |
| --- | --- |

a)

10 % av nuvärdet av den förmånsbestämda förpliktelsen vid den tidpunkten (före avdrag av förvaltningstillgångar), och

| b) | 10 % av det verkliga värdet av eventuella förvaltningstillgångar vid den tidpunkten. |
| --- | --- |

b)

10 % av det verkliga värdet av eventuella förvaltningstillgångar vid den tidpunkten.

Dessa gränsvärden skall beräknas och tillämpas separat på respektive förmånsbestämda plan.

93.   
  Den andel aktuariella vinster och förluster som skall redovisas för varje förmånsbestämd plan utgörs av det överskott som fastställs i enlighet med punkt 92 dividerat med den förväntade genomsnittliga återstående tjänstgöringstiden för de anställda som omfattas av planen. Ett företag kan emellertid införa en annan systematisk metod som leder till snabbare redovisning av aktuariella vinster och förluster, förutsatt att denna metod tillämpas konsekvent från period till period. Sådana systematiska metoder får tillämpas även om de aktuariella vinsterna och förlusterna ligger inom de gränsvärden som anges i punkt 92.

93A.   
  Om, enligt vad som är tillåtet enligt punkt 93, ett företag inför en princip där det redovisar aktuariella vinster och förluster i den period där de inträffar, kan företaget redovisa dem utanför resultaträkningen, i enlighet med punkterna 93B–93D, förutsatt det gör det för

| a) | samtliga dess förmånsbestämda planer, och |
| --- | --- |

a)

samtliga dess förmånsbestämda planer, och

| b) | samtliga dess aktuariella vinster och förluster. |
| --- | --- |

b)

samtliga dess aktuariella vinster och förluster.

93B.   Aktuariella vinster och förluster som redovisas utanför resultaträkningen enligt vad som tillåts i punkt 93A skall presenteras i en redogörelse över förändringar i eget kapital med titeln ”redogörelse över redovisade intäkter och kostnader” som består endast av de poster som är angivna i punkt 96 i IAS 1 (enligt omarbetning 2003). Företaget skall inte redovisa de aktuariella vinsterna och förlusterna i en redogörelse över förändringar i eget kapital i den tabelluppställning som punkt 101 i IAS 1 hänvisar till eller i något annat format som innefattar de poster som är angivna i punkt 97 i IAS 1.

93C.   Ett företag som redovisar aktuariella vinster och förluster i enlighet med punkt 93A skall också redovisa varje justering som uppkommer på grund av begränsningsregeln i punkt 58 b utanför resultaträkningen i redogörelsen över redovisade intäkter och kostnader.

93D.   Aktuariella vinster och förluster samt justeringar som uppkommer på grund av begränsningsregeln i punkt 58 b, som har redovisats direkt i redogörelsen över redovisade intäkter och kostnader, skall omedelbart redovisas i balanserade vinstmedel. De skall inte redovisas i resultaträkningen under en efterföljande period.

95.   På lång sikt kan aktuariella vinster och förluster komma att uppväga varandra. Därför kan uppskattningar av förpliktelser beträffande ersättningar efter avslutad anställning uppfattas som ett intervall (eller en ”korridor”) kring den bästa uppskattningen. Ett företag får, men behöver inte, redovisa aktuariella vinster och förluster som ligger inom detta intervall. ...

Upplysningar

En ny punkt 120 infogas och punkt 120 får nummer 120A samt ändras, tillsammans med punkt 121, enligt nedan.

120.   
  Ett företag skall lämna upplysningar som hjälper de finansiella rapporternas läsare att bedöma karaktären på företagets förmånsbestämda planer och de ekonomiska effekterna av ändringar i dessa planer under perioden.

120A.   
  Ett företag skall lämna följande upplysningar om förmånsbestämda planer:

| a) | Företagets redovisningsprincip för aktuariella vinster och förluster. |
| --- | --- |

a)

Företagets redovisningsprincip för aktuariella vinster och förluster.

| b) | En allmän beskrivning av typ av plan. |
| --- | --- |

b)

En allmän beskrivning av typ av plan.

| c) | En avstämning av ingående och utgående balanser av nuvärdet av den förmånsbestämda förpliktelsen i vilken det separat framgår, i tillämpliga fall, de av periodens effekter som är hänförliga till var och en av följande:










  i) | Kostnader avseende tjänstgöring under innevarande period. |
| --- | --- | --- |

c)

En avstämning av ingående och utgående balanser av nuvärdet av den förmånsbestämda förpliktelsen i vilken det separat framgår, i tillämpliga fall, de av periodens effekter som är hänförliga till var och en av följande:

i)

Kostnader avseende tjänstgöring under innevarande period.

| ii) | Räntekostnad. |
| --- | --- |

ii)

Räntekostnad.

| iii) | Avgifter från deltagare i planen. |
| --- | --- |

iii)

Avgifter från deltagare i planen.

| iv) | Aktuariella vinster och förluster. |
| --- | --- |

iv)

Aktuariella vinster och förluster.

| v) | Förändringar i utländska valutakurser för planer som värderas i en annan valuta än företagets rapporteringsvaluta. |
| --- | --- |

v)

Förändringar i utländska valutakurser för planer som värderas i en annan valuta än företagets rapporteringsvaluta.

| vi) | Utbetalda ersättningar. |
| --- | --- |

vi)

Utbetalda ersättningar.

| vii) | Kostnader avseende tjänstgöring under tidigare perioder. |
| --- | --- |

vii)

Kostnader avseende tjänstgöring under tidigare perioder.

| viii) | Rörelseförvärv. |
| --- | --- |

viii)

Rörelseförvärv.

| ix) | Reduceringar. |
| --- | --- |

ix)

Reduceringar.

| x) | Regleringar. |
| --- | --- |

x)

Regleringar.

| d) | En analys av den förmånsbestämda förpliktelsen i belopp som uppkommer från planer som är helt ofonderade och belopp som uppkommer från planer som är helt eller delvis fonderade. |
| --- | --- |

d)

En analys av den förmånsbestämda förpliktelsen i belopp som uppkommer från planer som är helt ofonderade och belopp som uppkommer från planer som är helt eller delvis fonderade.

| e) | En avstämning av ingående och utgående balanser av verkligt värde för förvaltningstillgångar och ingående och utgående balanser för varje rätt till ersättning som redovisas som en tillgång i enlighet med punkt 104A, i vilken det separat framgår, i tillämpliga fall, de av periodens effekter som är hänförliga till var och en av följande:










  i) | Förväntad avkastning på förvaltningstillgångar. |
| --- | --- | --- |

e)

En avstämning av ingående och utgående balanser av verkligt värde för förvaltningstillgångar och ingående och utgående balanser för varje rätt till ersättning som redovisas som en tillgång i enlighet med punkt 104A, i vilken det separat framgår, i tillämpliga fall, de av periodens effekter som är hänförliga till var och en av följande:

i)

Förväntad avkastning på förvaltningstillgångar.

| ii) | Aktuariella vinster och förluster. |
| --- | --- |

ii)

Aktuariella vinster och förluster.

| iii) | Förändringar i utländska valutakurser för planer som värderas i en annan valuta än företagets rapporteringsvaluta. |
| --- | --- |

iii)

Förändringar i utländska valutakurser för planer som värderas i en annan valuta än företagets rapporteringsvaluta.

| iv) | Avgifter från arbetsgivaren. |
| --- | --- |

iv)

Avgifter från arbetsgivaren.

| v) | Avgifter från deltagare i planen. |
| --- | --- |

v)

Avgifter från deltagare i planen.

| vi) | Utbetalda ersättningar. |
| --- | --- |

vi)

Utbetalda ersättningar.

| vii) | Rörelseförvärv. |
| --- | --- |

vii)

Rörelseförvärv.

| viii) | Regleringar. |
| --- | --- |

viii)

Regleringar.

| f) | En avstämning av nuvärdet av den förmånsbestämda förpliktelsen i c och det verkliga värdet av förvaltningstillgångarna i e jämfört med de tillgångar och skulder som redovisas i balansräkningen, i vilken det som minimum framgår










  i) | nettot av aktuariella vinster och förluster som inte redovisas i balansräkningen (se punkt 92), |
| --- | --- | --- |

f)

En avstämning av nuvärdet av den förmånsbestämda förpliktelsen i c och det verkliga värdet av förvaltningstillgångarna i e jämfört med de tillgångar och skulder som redovisas i balansräkningen, i vilken det som minimum framgår

i)

nettot av aktuariella vinster och förluster som inte redovisas i balansräkningen (se punkt 92),

| ii) | kostnader avseende tjänstgöring under tidigare perioder som inte redovisats i balansräkningen (se punkt 96), |
| --- | --- |

ii)

kostnader avseende tjänstgöring under tidigare perioder som inte redovisats i balansräkningen (se punkt 96),

| iii) | varje belopp som inte har redovisats som tillgång på grund av begränsningsregeln i punkt 58 b, |
| --- | --- |

iii)

varje belopp som inte har redovisats som tillgång på grund av begränsningsregeln i punkt 58 b,

| iv) | det verkliga värdet på balansdagen för varje rätt till ersättning vilken redovisas som en tillgång i enlighet med punkt 104A (med en kortfattad beskrivning av kopplingen mellan rätten till ersättning och förpliktelsen), och |
| --- | --- |

iv)

det verkliga värdet på balansdagen för varje rätt till ersättning vilken redovisas som en tillgång i enlighet med punkt 104A (med en kortfattad beskrivning av kopplingen mellan rätten till ersättning och förpliktelsen), och

| v) | övriga belopp som redovisas i balansräkningen. |
| --- | --- |

v)

övriga belopp som redovisas i balansräkningen.

| g) | Den totala kostnad som redovisas i resultaträkningen för vardera av följande kategorier, och de poster i vilka de ingår:










  i) | Kostnader avseende tjänstgöring under innevarande period. |
| --- | --- | --- |

g)

Den totala kostnad som redovisas i resultaträkningen för vardera av följande kategorier, och de poster i vilka de ingår:

i)

Kostnader avseende tjänstgöring under innevarande period.

| ii) | Räntekostnad. |
| --- | --- |

ii)

Räntekostnad.

| iii) | Förväntad avkastning på förvaltningstillgångar. |
| --- | --- |

iii)

Förväntad avkastning på förvaltningstillgångar.

| iv) | Förväntad avkastning på varje rätt till ersättning som redovisats som en tillgång i enlighet med punkt 104A. |
| --- | --- |

iv)

Förväntad avkastning på varje rätt till ersättning som redovisats som en tillgång i enlighet med punkt 104A.

| v) | Aktuariella vinster och förluster. |
| --- | --- |

v)

Aktuariella vinster och förluster.

| vi) | Kostnad avseende tjänstgöring under tidigare perioder. |
| --- | --- |

vi)

Kostnad avseende tjänstgöring under tidigare perioder.

| vii) | Effekterna av eventuella reduceringar och regleringar. |
| --- | --- |

vii)

Effekterna av eventuella reduceringar och regleringar.

| viii) | Effekten av begränsningsregeln i punkt 58 b. |
| --- | --- |

viii)

Effekten av begränsningsregeln i punkt 58 b.

| h) | Sammanlagt belopp som redovisas i redogörelsen över redovisade intäkter och kostnader för var och en av följande:










  i) | Aktuariella vinster och förluster. |
| --- | --- | --- |

h)

Sammanlagt belopp som redovisas i redogörelsen över redovisade intäkter och kostnader för var och en av följande:

i)

Aktuariella vinster och förluster.

| ii) | Effekten av begränsningsregeln i punkt 58 b. |
| --- | --- |

ii)

Effekten av begränsningsregeln i punkt 58 b.

| i) | För företag som redovisar aktuariella vinster och förluster i redogörelsen över redovisade intäkter och kostnader i enlighet med punkt 93A, det ackumulerade beloppet avseende de aktuariella vinster och förluster som redovisas i redogörelsen över redovisade intäkter och kostnader. |
| --- | --- |

i)

För företag som redovisar aktuariella vinster och förluster i redogörelsen över redovisade intäkter och kostnader i enlighet med punkt 93A, det ackumulerade beloppet avseende de aktuariella vinster och förluster som redovisas i redogörelsen över redovisade intäkter och kostnader.

| j) | För varje viktigare kategori förvaltningstillgångar, som skall innefatta, men inte begränsas till, egetkapitalinstrument, skuldinstrument, fastigheter och alla andra tillgångar, den procentuella andel eller det belopp som varje viktigare kategori utgör av förvaltningstillgångarnas verkliga värde. |
| --- | --- |

j)

För varje viktigare kategori förvaltningstillgångar, som skall innefatta, men inte begränsas till, egetkapitalinstrument, skuldinstrument, fastigheter och alla andra tillgångar, den procentuella andel eller det belopp som varje viktigare kategori utgör av förvaltningstillgångarnas verkliga värde.

| k) | De belopp som har innefattats i förvaltningstillgångarnas verkliga värde för










  i) | varje kategori av företagets egna finansiella instrument, och |
| --- | --- | --- |

k)

De belopp som har innefattats i förvaltningstillgångarnas verkliga värde för

i)

varje kategori av företagets egna finansiella instrument, och

| ii) | tillgångar som används av företaget. |
| --- | --- |

ii)

tillgångar som används av företaget.

| l) | En beskrivning av den grund som använts för att fastställa den totala förväntade avkastningen på tillgångarna, inklusive effekten av de viktigare kategorierna förvaltningstillgångar. |
| --- | --- |

l)

En beskrivning av den grund som använts för att fastställa den totala förväntade avkastningen på tillgångarna, inklusive effekten av de viktigare kategorierna förvaltningstillgångar.

| m) | Den faktiska avkastningen på förvaltningstillgångar och den faktiska avkastningen på varje rätt till ersättning vilken har redovisats som en tillgång i enlighet med punkt 104A. |
| --- | --- |

m)

Den faktiska avkastningen på förvaltningstillgångar och den faktiska avkastningen på varje rätt till ersättning vilken har redovisats som en tillgång i enlighet med punkt 104A.

| n) | De viktigaste aktuariella antaganden som har använts på balansdagen, inklusive, i förekommande fall,










  i) | diskonteringsräntor, |
| --- | --- | --- |

n)

De viktigaste aktuariella antaganden som har använts på balansdagen, inklusive, i förekommande fall,

i)

diskonteringsräntor,

| ii) | förväntad avkastning på eventuella förvaltningstillgångar för de perioder som de finansiella rapporterna omfattar, |
| --- | --- |

ii)

förväntad avkastning på eventuella förvaltningstillgångar för de perioder som de finansiella rapporterna omfattar,

| iii) | förväntad avkastning på varje rätt till ersättning som redovisas som tillgång i enlighet med punkt 104A, |
| --- | --- |

iii)

förväntad avkastning på varje rätt till ersättning som redovisas som tillgång i enlighet med punkt 104A,

| iv) | förväntad löneökningstakt (och förväntad ändring av index eller annan variabel som anges i en plans formella eller informella villkor som bas för framtida ökningar av ersättningar), |
| --- | --- |

iv)

förväntad löneökningstakt (och förväntad ändring av index eller annan variabel som anges i en plans formella eller informella villkor som bas för framtida ökningar av ersättningar),

| v) | förändringar av sjukvårdskostnader, och |
| --- | --- |

v)

förändringar av sjukvårdskostnader, och

| vi) | övriga använda väsentliga aktuariella antaganden. |
| --- | --- |

vi)

övriga använda väsentliga aktuariella antaganden.

| o) | Effekten av en ökning med en procentenhet och effekten av en minskning med en procentenhet på antagna sjukvårdskostnader för










  i) | sammanlagda kostnader avseende tjänstgöring under innevarande period och räntekostnadskomponenter i periodiska nettosjukvårdskostnader efter avslutad anställning, och |
| --- | --- | --- |

o)

Effekten av en ökning med en procentenhet och effekten av en minskning med en procentenhet på antagna sjukvårdskostnader för

i)

sammanlagda kostnader avseende tjänstgöring under innevarande period och räntekostnadskomponenter i periodiska nettosjukvårdskostnader efter avslutad anställning, och

| ii) | ackumulerad förmånsbestämd förpliktelse för sjukvårdskostnader efter avslutad anställning. |
| --- | --- |

ii)

ackumulerad förmånsbestämd förpliktelse för sjukvårdskostnader efter avslutad anställning.

| p) | Beloppen för det aktuella räkenskapsåret och de fyra föregående räkenskapsåren avseende










  i) | nuvärdet av den förmånsbestämda förpliktelsen, det verkliga värdet för förvaltningstillgångarna och överskott eller underskott i planen, och |
| --- | --- | --- |

p)

Beloppen för det aktuella räkenskapsåret och de fyra föregående räkenskapsåren avseende

i)

nuvärdet av den förmånsbestämda förpliktelsen, det verkliga värdet för förvaltningstillgångarna och överskott eller underskott i planen, och

| ii) | de erfarenhetsbaserade justeringar som uppkommer avseende










  A. | förvaltningsskulderna uttryckta antingen som 1. ett belopp eller 2. en procentuell andel av förvaltningsskulderna per balansdagen och |
| --- | --- | --- |

ii)

de erfarenhetsbaserade justeringar som uppkommer avseende

A.

förvaltningsskulderna uttryckta antingen som 1. ett belopp eller 2. en procentuell andel av förvaltningsskulderna per balansdagen och

| B. | förvaltningstillgångarna uttryckta antingen som 1. ett belopp eller 2. en procentuell andel av förvaltningstillgångarna per balansdagen. |
| --- | --- |

B.

förvaltningstillgångarna uttryckta antingen som 1. ett belopp eller 2. en procentuell andel av förvaltningstillgångarna per balansdagen.

| q) | Arbetsgivarens bästa uppskattning, så snart den kan beräknas med rimlig precision, av de avgifter som väntas bli betalda till planen under det räkenskapsår som påbörjas efter balansdagen. |
| --- | --- |

q)

Arbetsgivarens bästa uppskattning, så snart den kan beräknas med rimlig precision, av de avgifter som väntas bli betalda till planen under det räkenskapsår som påbörjas efter balansdagen.

121.   Enligt punkt 120A b krävs en allmän beskrivning av den aktuella typen av plan. En sådan beskrivning särskiljer exempelvis planer enligt vilka pensionerna utgår med överenskomna belopp, planer enligt vilka pensionerna baseras på slutlönen och planer för sjukvård efter avslutad anställning. Beskrivningen av planen skall innefatta företagets praxis som ger upphov till informella förpliktelser inkluderade i värderingen av den förmånsbestämda förpliktelsen i enlighet med punkt 52. Ytterligare uppgifter krävs inte.

Ikraftträdande

Punkterna 159B och 159C läggs till och punkt 160 ändras enligt nedan.

159B.   
  Ett företag skall tillämpa ändringarna i punkterna 32A, 34–34B, 61 och 120–121 för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2006 eller senare. Tidigare tillämpning uppmuntras. Om ett företag tillämpar dessa ändringar för en period som börjar före den 1 januari 2006, skall företaget lämna upplysning om detta.

159C.   
  Alternativet i punkterna 93A–93D kan användas för räkenskapsår som slutar den 16 december 2004 eller senare. Ett företag som använder alternativet för räkenskapsår som börjar före den 1 januari 2006 skall också tillämpa ändringarna i punkterna 32A, 34–34B, 61 och 120–121.

160.   IAS 8 tillämpas när ett företag byter redovisningsprinciper för att återspegla de ändringar som återfinns i punkterna 159–159C. När ett företag tillämpar dessa ändringar retroaktivt, enligt kraven i IAS 8, redovisar företaget dessa ändringar som om de antagits samtidigt som resten av standarden, förutom att ett företag kan lämna upplysning om de belopp som krävs enligt punkt 120A p eftersom beloppen fastställs för varje räkenskapsperiod framåtriktat från den första räkenskapsperiod som redovisas i de finansiella rapporter i vilka företaget först tillämpar ändringarna i punkt 120A.

Övriga ändringar i standarden

Som en följd av ändringarna ovan ändras följande hänvisningar.

| | I punkt 29 (b) ändras ”
  punkt 120
  ” till ”
  punkt 120A
  ”. |
| --- | --- |

I punkt 29 (b) ändras ”
  punkt 120
  ” till ”
  punkt 120A
  ”.

| | I punkt 60, ändras ”Punkt 120 c vi” till ”Punkt 120A f iii”. |
| --- | --- |

I punkt 60, ändras ”Punkt 120 c vi” till ”Punkt 120A f iii”.

| | I exemplet till punkt 60, ändras ”
  punkt 120 c vi
  ” till ”
  punkt 120A f iii
  ”. |
| --- | --- |

I exemplet till punkt 60, ändras ”
  punkt 120 c vi
  ” till ”
  punkt 120A f iii
  ”.

| | I punkt 104C, ändras ”punkt 120 c vii” till ”punkt 120A f iv”. |
| --- | --- |

I punkt 104C, ändras ”punkt 120 c vii” till ”punkt 120A f iv”.

| | I punkt 159 b
  ändras ”
  punkterna 120 c vii, 120 f iv, 120 g och 120 h iii
  ”
  till
  ”
  punkterna 120A f iv, 120A g iv, 120A m och 120A n iii
  ”. |
| --- | --- |

I punkt 159 b

ändras ”
  punkterna 120 c vii, 120 f iv, 120 g och 120 h iii
  ”

till

”
  punkterna 120A f iv, 120A g iv, 120A m och 120A n iii
  ”.

Bilaga F infogas enligt nedan.

”BILAGA F

Ändringar i andra standarder

Ändringarna i denna bilaga skall tillämpas för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2006 eller senare. Om ett företag tillämpar ändringarna i IAS 19 för en tidigare period, skall dessa ändringar tillämpas för denna tidigare period.

A1.   IAS 1 Utformning av finansiella rapporter (enligt omarbetning 2003) ändras i enlighet med vad som anges nedan.

Punkt 96 ändras till följande ordalydelse:

96.   
  Ett företag skall utforma en redogörelse för förändringar i eget kapital där redogörelsen skall innehålla

| a) | ... |
| --- | --- |

a)

...

| d) | ... |
| --- | --- |

d)

...

En redogörelse över förändringar i eget kapital som består endast av dessa poster skall kallas en redogörelse över redovisade intäkter och kostnader.

A2.   I IAS 24 Upplysningar om närstående (enligt omarbetning 2003) ändras punkt 20 till följande ordalydelse:

20.   Följande är exempel på transaktioner för vilka upplysning skall lämnas, i det fall de involverar närstående

| a) | ... |
| --- | --- |

a)

...

| i) | ... |
| --- | --- |

i)

...

Deltagande av ett moderföretag eller dotterföretag i en förmånsbestämd plan där riskerna delas upp mellan koncernföretag är en transaktion mellan närstående (se punkt 34B i IAS 19).

A3.   I IFRS 1 Första gången International Financial Reporting Standards tillämpas läggs punkt 20A till enligt nedan:

20A.   Ett företag kan lämna upplysning om de belopp som krävs enligt punkt 120A p eftersom beloppen fastställs för varje redovisningsperiod framåtriktat från övergångsdatum.”

IFRIC-TOLKNING 4

Fastställande av huruvida ett avtal innehåller ett leasingavtal

REFERENSER

IAS 8 Redovisningsprinciper, ändringar i uppskattningar och bedömningar samt fel

IAS 16 Materiella anläggningstillgångar (enligt omarbetning 2003)

IAS 17 Leasingavtal (enligt omarbetning 2003)

IAS 38 Immateriella tillgångar (enligt omarbetning 2004)

BAKGRUND

| 1. | Ett företag kan ingå ett avtal, bestående av en transaktion eller ett antal sammanhängande eller relaterade transaktioner, som inte har ett leasingavtals rättsliga form men som överlåter rätten att använda en tillgång (exempelvis en materiell anläggningstillgång) i utbyte mot en betalning eller en serie av betalningar. Exempel på avtal i vilka ett företag (leverantören) kan överlåta en sådan rätt att använda en tillgång till ett annat företag (köparen), ofta tillsammans med tjänster med anknytning till tillgången, innefattar:






  — | outsourcingavtal (exempelvis outsourcing av ett företags databearbetningsfunktioner). |
| --- | --- | --- |

1.

Ett företag kan ingå ett avtal, bestående av en transaktion eller ett antal sammanhängande eller relaterade transaktioner, som inte har ett leasingavtals rättsliga form men som överlåter rätten att använda en tillgång (exempelvis en materiell anläggningstillgång) i utbyte mot en betalning eller en serie av betalningar. Exempel på avtal i vilka ett företag (leverantören) kan överlåta en sådan rätt att använda en tillgång till ett annat företag (köparen), ofta tillsammans med tjänster med anknytning till tillgången, innefattar:

—

outsourcingavtal (exempelvis outsourcing av ett företags databearbetningsfunktioner).

| — | avtal inom telekombranschen, i vilka leverantörer av nätverkskapacitet ingår avtal att tillhandahålla köpare med rätten till kapacitet. |
| --- | --- |

—

avtal inom telekombranschen, i vilka leverantörer av nätverkskapacitet ingår avtal att tillhandahålla köpare med rätten till kapacitet.

| — | Så kallade take-or-pay-avtal och liknande avtal, i vilka köparna måste göra angivna betalningar oavsett om de tar emot leverans av avtalade produkter eller tjänster eller ej (exempelvis ett take-or-pay-avtal i sytte att förvärva i huvudsak hela en leverantörs kraftproduktion). |
| --- | --- |

—

Så kallade take-or-pay-avtal och liknande avtal, i vilka köparna måste göra angivna betalningar oavsett om de tar emot leverans av avtalade produkter eller tjänster eller ej (exempelvis ett take-or-pay-avtal i sytte att förvärva i huvudsak hela en leverantörs kraftproduktion).

| 2. | Denna tolkning innehåller vägledning om fastställande av huruvida sådana avtal är, eller innehåller, leasingavtal som skall redovisas i enlighet med IAS 17. Den innehåller inte vägledning om fastställande av hur ett sådant avtal skall klassificeras enligt den standarden. |
| --- | --- |

2.

Denna tolkning innehåller vägledning om fastställande av huruvida sådana avtal är, eller innehåller, leasingavtal som skall redovisas i enlighet med IAS 17. Den innehåller inte vägledning om fastställande av hur ett sådant avtal skall klassificeras enligt den standarden.

| 3. | I vissa avtal är den underliggande tillgång som är föremål för leasingavtalet en del av en större tillgång. Denna tolkning behandlar inte hur ett företag fastställer när en del av en större tillgång i sig är den underliggande tillgången när det gäller tillämpning av IAS 17. Icke desto mindre, omfattas avtal i vilka den underliggande tillgången skulle motsvara en beräkningsenhet av antingen IAS 16 eller IAS 38 av denna tolknings tillämpningsområde. |
| --- | --- |

3.

I vissa avtal är den underliggande tillgång som är föremål för leasingavtalet en del av en större tillgång. Denna tolkning behandlar inte hur ett företag fastställer när en del av en större tillgång i sig är den underliggande tillgången när det gäller tillämpning av IAS 17. Icke desto mindre, omfattas avtal i vilka den underliggande tillgången skulle motsvara en beräkningsenhet av antingen IAS 16 eller IAS 38 av denna tolknings tillämpningsområde.

TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| 4. | Denna tolkning är inte tillämplig på avtal som är, eller innehåller, leasingavtal som undantas från tillämpningsområdet för IAS 17. |
| --- | --- |

4.

Denna tolkning är inte tillämplig på avtal som är, eller innehåller, leasingavtal som undantas från tillämpningsområdet för IAS 17.

FRÅGESTÄLLNINGAR

| 5. | De frågeställningar som behandlas i denna tolkning är






  a) | fastställande av huruvida ett avtal är, eller innehåller, ett leasingavtal enligt definition i IAS 17, |
| --- | --- | --- |

5.

De frågeställningar som behandlas i denna tolkning är

a)

fastställande av huruvida ett avtal är, eller innehåller, ett leasingavtal enligt definition i IAS 17,

| b) | när en bedömning eller en ny bedömning av huruvida ett avtal är, eller innehåller, ett leasingavtal, skall göras, och |
| --- | --- |

b)

när en bedömning eller en ny bedömning av huruvida ett avtal är, eller innehåller, ett leasingavtal, skall göras, och

| c) | om ett avtal är, eller innehåller, ett leasingavtal, hur betalningarna för leasingavtalet skall skiljas från betalningar för andra delar av avtalet. |
| --- | --- |

c)

om ett avtal är, eller innehåller, ett leasingavtal, hur betalningarna för leasingavtalet skall skiljas från betalningar för andra delar av avtalet.

BESLUT

Fastställande av huruvida ett avtal är, eller innehåller, ett leasingavtal

| 6. | Fastställande av huruvida ett avtal är, eller innehåller, ett leasingavtal skall baseras på avtalets innebörd och kräver en bedömning av huruvida






  a) | avtalets fullföljande är beroende av användandet av en särskild tillgång eller tillgångar (tillgången), och |
| --- | --- | --- |

6.

Fastställande av huruvida ett avtal är, eller innehåller, ett leasingavtal skall baseras på avtalets innebörd och kräver en bedömning av huruvida

a)

avtalets fullföljande är beroende av användandet av en särskild tillgång eller tillgångar (tillgången), och

| b) | avtalet överlåter en rätt att använda tillgången. |
| --- | --- |

b)

avtalet överlåter en rätt att använda tillgången.

Avtalets fullföljande är beroende av användandet av en särskild tillgång

| 7. | Även om en särskild tillgång uttryckligen kan identifieras i ett avtal, omfattas den inte av ett leasingavtal om fullföljandet av avtalet inte är beroende av användandet av den särskilda tillgången. Om exempelvis leverantören är förpliktigad att leverera en angiven kvantitet varor och tjänster och har rätten och förmågan att tillhandahålla dessa varor eller tjänster genom användande av andra tillgångar som inte är angivna i avtalet, är fullföljandet av avtalet inte beroende av den särskilda tillgången och avtalet innehåller inte ett leasingavtal. En garantiförpliktelse som tillåter eller kräver ersättning av samma eller liknande tillgångar när den särskilda tillgången inte fungerar som den skall utesluter inte redovisning som leasingavtal. Dessutom utesluter inte ett avtalsvillkor (villkorat eller annat) som tillåter eller kräver att leverantören skall ersätta andra tillgångar oavsett orsak på eller efter ett angivet datum redovisning som leasingavtal före tidpunkten för ersättning. |
| --- | --- |

7.

Även om en särskild tillgång uttryckligen kan identifieras i ett avtal, omfattas den inte av ett leasingavtal om fullföljandet av avtalet inte är beroende av användandet av den särskilda tillgången. Om exempelvis leverantören är förpliktigad att leverera en angiven kvantitet varor och tjänster och har rätten och förmågan att tillhandahålla dessa varor eller tjänster genom användande av andra tillgångar som inte är angivna i avtalet, är fullföljandet av avtalet inte beroende av den särskilda tillgången och avtalet innehåller inte ett leasingavtal. En garantiförpliktelse som tillåter eller kräver ersättning av samma eller liknande tillgångar när den särskilda tillgången inte fungerar som den skall utesluter inte redovisning som leasingavtal. Dessutom utesluter inte ett avtalsvillkor (villkorat eller annat) som tillåter eller kräver att leverantören skall ersätta andra tillgångar oavsett orsak på eller efter ett angivet datum redovisning som leasingavtal före tidpunkten för ersättning.

| 8. | En tillgång har implicit blivit angiven om, exempelvis, leverantören äger eller leasar endast en tillgång med vilken förpliktelsen skall fullföljas och det inte är ekonomiskt möjligt eller praktiskt genomförbart för leverantören att fullfölja sin förpliktelse genom användande av andra tillgångar. |
| --- | --- |

8.

En tillgång har implicit blivit angiven om, exempelvis, leverantören äger eller leasar endast en tillgång med vilken förpliktelsen skall fullföljas och det inte är ekonomiskt möjligt eller praktiskt genomförbart för leverantören att fullfölja sin förpliktelse genom användande av andra tillgångar.

Avtalet överlåter en rätt att använda tillgången

| 9. | Ett avtal överlåter rätten att använda tillgången om avtalet till köparen (leasetagaren) överlåter rätten att kontrollera användandet av den underliggande tillgången. Rätten att kontrollera användandet av den underliggande tillgången överlåts om något av följande villkor uppfylls:






  a) | Köparen har förmågan eller rätten att använda tillgången eller anvisa andra att använda tillgången på ett sätt som köparen bestämmer och samtidigt erhåller eller kontrollerar mer än en obetydlig del av produktionen eller annan nytta från tillgången. |
| --- | --- | --- |

9.

Ett avtal överlåter rätten att använda tillgången om avtalet till köparen (leasetagaren) överlåter rätten att kontrollera användandet av den underliggande tillgången. Rätten att kontrollera användandet av den underliggande tillgången överlåts om något av följande villkor uppfylls:

a)

Köparen har förmågan eller rätten att använda tillgången eller anvisa andra att använda tillgången på ett sätt som köparen bestämmer och samtidigt erhåller eller kontrollerar mer än en obetydlig del av produktionen eller annan nytta från tillgången.

| b) | Köparen har förmågan eller rätten att kontrollera fysisk åtkomst till den underliggande tillgången och samtidigt erhålla eller kontrollera mer än en obetydlig del av produktionen eller annan nytta från tillgången. |
| --- | --- |

b)

Köparen har förmågan eller rätten att kontrollera fysisk åtkomst till den underliggande tillgången och samtidigt erhålla eller kontrollera mer än en obetydlig del av produktionen eller annan nytta från tillgången.

| c) | Fakta och omständigheter tyder på att det är osannolikt att en eller flera parter förutom köparen kommer att ta mer än en obetydlig del av produktionen eller annan nytta som kommer att produceras eller genereras av tillgången under avtalstiden, och det pris som köparen kommer att betala för produktionen vare sig är avtalsenligt fast per enhet av produktionen eller motsvarar aktuellt marknadspris per enhet av produktionen vid tidpunkten för leverans av produktionen. |
| --- | --- |

c)

Fakta och omständigheter tyder på att det är osannolikt att en eller flera parter förutom köparen kommer att ta mer än en obetydlig del av produktionen eller annan nytta som kommer att produceras eller genereras av tillgången under avtalstiden, och det pris som köparen kommer att betala för produktionen vare sig är avtalsenligt fast per enhet av produktionen eller motsvarar aktuellt marknadspris per enhet av produktionen vid tidpunkten för leverans av produktionen.

Bedömning eller ny bedömning av huruvida ett avtal är, eller innehåller, ett leasingavtal

| 10. | Bedömningen om huruvida ett avtal innehåller ett leasingavtal skall göras vid avtalets början, som är det tidigare av avtalsdatum och den tidpunkt då parterna har ett åtagande till varandra rörande de viktigaste villkoren i avtalet, baserat på alla fakta och omständigheter. En ny bedömning om huruvida avtalet innehåller ett leasingavtal efter avtalets början skall endast göras om ett av följande villkor uppfylls:






  a) | Avtalsvillkoren har förändrats, såvida inte förändringen endast gäller förnyelse eller förlängning av avtalet. |
| --- | --- | --- |

10.

Bedömningen om huruvida ett avtal innehåller ett leasingavtal skall göras vid avtalets början, som är det tidigare av avtalsdatum och den tidpunkt då parterna har ett åtagande till varandra rörande de viktigaste villkoren i avtalet, baserat på alla fakta och omständigheter. En ny bedömning om huruvida avtalet innehåller ett leasingavtal efter avtalets början skall endast göras om ett av följande villkor uppfylls:

a)

Avtalsvillkoren har förändrats, såvida inte förändringen endast gäller förnyelse eller förlängning av avtalet.

| b) | Ett villkor om förnyelse av avtalet utnyttjas eller en förlängning avtalas av avtalsparterna, såvida inte villkoret om förnyelse eller förlängningen innefattades i leasingperioden i enlighet med punkt 4 i IAS 17. Ett villkor om förnyelse eller förlängning av avtalet som inte innefattar ändring av något av villkoren i ursprungsavtalet före utgången av löptiden för ursprungsavtalet skall utvärderas i enlighet med punkterna 6–9 endast med avseende på förnyelse- eller förlängningsperioden. |
| --- | --- |

b)

Ett villkor om förnyelse av avtalet utnyttjas eller en förlängning avtalas av avtalsparterna, såvida inte villkoret om förnyelse eller förlängningen innefattades i leasingperioden i enlighet med punkt 4 i IAS 17. Ett villkor om förnyelse eller förlängning av avtalet som inte innefattar ändring av något av villkoren i ursprungsavtalet före utgången av löptiden för ursprungsavtalet skall utvärderas i enlighet med punkterna 6–9 endast med avseende på förnyelse- eller förlängningsperioden.

| c) | Det är en ändring av fastställandet av huruvida fullföljandet är beroende av en angiven tillgång. |
| --- | --- |

c)

Det är en ändring av fastställandet av huruvida fullföljandet är beroende av en angiven tillgång.

| d) | Det är en betydande förändring i tillgången, exempelvis en betydande fysisk förändring av en materiell anläggningstillgång. |
| --- | --- |

d)

Det är en betydande förändring i tillgången, exempelvis en betydande fysisk förändring av en materiell anläggningstillgång.

| 11. | En ny bedömning av ett avtal skall baseras på fakta och omständigheter per tidpunkten för den nya bedömningen, inklusive avtalets återstående löptid. Förändringar i uppskattningar och bedömningar (exempelvis den uppskattade mängd produktion som skall levereras till köparen eller andra potentiella köpare) skulle inte utlösa en ny bedömning. Om ett avtal får en ny bedömning och det fastställs att det innehåller ett leasingavtal (eller att det inte innehåller ett leasingavtal), skall redovisning som leasingavtal tillämpas (eller upphöra att tillämpas) från






  a) | i fallet i a, c eller d i punkt 10, när förändringen i omständigheter innebär att ny bedömning sker, |
| --- | --- | --- |

11.

En ny bedömning av ett avtal skall baseras på fakta och omständigheter per tidpunkten för den nya bedömningen, inklusive avtalets återstående löptid. Förändringar i uppskattningar och bedömningar (exempelvis den uppskattade mängd produktion som skall levereras till köparen eller andra potentiella köpare) skulle inte utlösa en ny bedömning. Om ett avtal får en ny bedömning och det fastställs att det innehåller ett leasingavtal (eller att det inte innehåller ett leasingavtal), skall redovisning som leasingavtal tillämpas (eller upphöra att tillämpas) från

a)

i fallet i a, c eller d i punkt 10, när förändringen i omständigheter innebär att ny bedömning sker,

| b) | i fallet b i punkt 10, i början av förnyelse- eller förlängningsperioden. |
| --- | --- |

b)

i fallet b i punkt 10, i början av förnyelse- eller förlängningsperioden.

Skilja betalningar för leasingavtalet från andra betalningar

| 12. | Om ett avtal innehåller ett leasingavtal skall avtalsparterna tillämpa kraven i IAS 17 på avtalets leasingdel, såvida denna del inte är undantagen från de kraven i enlighet med punkt 2 i IAS 17. I enlighet med detta, om ett avtal innehåller ett leasingavtal, skall detta leasingavtal klassificeras som ett finansiellt leasingavtal eller ett operationellt leasingavtal i enlighet med punkterna 7–19 i IAS 17. Andra delar i avtalet som inte omfattas av tillämpningsområdet för IAS 17 skall redovisas i enlighet med andra standarder. |
| --- | --- |

12.

Om ett avtal innehåller ett leasingavtal skall avtalsparterna tillämpa kraven i IAS 17 på avtalets leasingdel, såvida denna del inte är undantagen från de kraven i enlighet med punkt 2 i IAS 17. I enlighet med detta, om ett avtal innehåller ett leasingavtal, skall detta leasingavtal klassificeras som ett finansiellt leasingavtal eller ett operationellt leasingavtal i enlighet med punkterna 7–19 i IAS 17. Andra delar i avtalet som inte omfattas av tillämpningsområdet för IAS 17 skall redovisas i enlighet med andra standarder.

| 13. | När det gäller tillämpningen av kraven i IAS 17 skall betalningar och annan ersättning som krävs enligt avtalet vid avtalets början eller vid en ny bedömning av avtalet delas upp i dem för leasingavtalet och dem för andra delar baserat på deras relativa verkliga värden. Minimileaseavgifter enligt definition i punkt 4 i IAS 17 innefattar endast betalningar för leasingavtalet (det vill säga rätten att använda tillgången) och exkluderar betalningar för andra delar av avtalet (exempelvis för tjänster och kostnaden för produktion). |
| --- | --- |

13.

När det gäller tillämpningen av kraven i IAS 17 skall betalningar och annan ersättning som krävs enligt avtalet vid avtalets början eller vid en ny bedömning av avtalet delas upp i dem för leasingavtalet och dem för andra delar baserat på deras relativa verkliga värden. Minimileaseavgifter enligt definition i punkt 4 i IAS 17 innefattar endast betalningar för leasingavtalet (det vill säga rätten att använda tillgången) och exkluderar betalningar för andra delar av avtalet (exempelvis för tjänster och kostnaden för produktion).

| 14. | I vissa fall kommer avskiljandet av betalningar för leasingavtal från betalningar för andra delar i avtalet att kräva att köparen använder en uppskattningsteknik. Exempelvis kan en köpare uppskatta leasingavgifterna genom hänvisning till ett leasingavtal för en jämförbar tillgång som inte innehåller några andra delar, eller genom att uppskatta betalningarna för de andra delarna i avtalet genom hänvisning till jämförbara avtal och sedan dra ifrån dessa betalningar från de sammanlagda betalningarna enligt avtalet. |
| --- | --- |

14.

I vissa fall kommer avskiljandet av betalningar för leasingavtal från betalningar för andra delar i avtalet att kräva att köparen använder en uppskattningsteknik. Exempelvis kan en köpare uppskatta leasingavgifterna genom hänvisning till ett leasingavtal för en jämförbar tillgång som inte innehåller några andra delar, eller genom att uppskatta betalningarna för de andra delarna i avtalet genom hänvisning till jämförbara avtal och sedan dra ifrån dessa betalningar från de sammanlagda betalningarna enligt avtalet.

| 15. | Om en köpare kommer fram till att det är praktiskt ogenomförbart att skilja betalningarna åt på ett tillförlitligt sätt skall köparen






  a) | när det gäller ett finansiellt leasingavtal, redovisa en tillgång och en skuld till ett belopp motsvarande det verkliga värdet för den underliggande tillgång som identifierades i punkterna 7 och 8 som föremål för leasingavtalet. Därefter skall skulden minskas i takt med att betalningar görs och en implicit ränta för skulden redovisas genom att använda köparens marginella låneränta (1), |
| --- | --- | --- |

15.

Om en köpare kommer fram till att det är praktiskt ogenomförbart att skilja betalningarna åt på ett tillförlitligt sätt skall köparen

a)

när det gäller ett finansiellt leasingavtal, redovisa en tillgång och en skuld till ett belopp motsvarande det verkliga värdet för den underliggande tillgång som identifierades i punkterna 7 och 8 som föremål för leasingavtalet. Därefter skall skulden minskas i takt med att betalningar görs och en implicit ränta för skulden redovisas genom att använda köparens marginella låneränta (1),

| b) | när det gäller ett operationellt leasingavtal, redovisa alla betalningar enligt avtalet som leasingavgifter för att iaktta upplysningskraven i IAS 17, men






  i) | lämna separat upplysning om dessa betalningar, skilt från minimileaseavgifter avseende andra avtal som inte innefattar betalningar för delar som inte omfattas av leasingavtal, och |
| --- | --- | --- |

b)

när det gäller ett operationellt leasingavtal, redovisa alla betalningar enligt avtalet som leasingavgifter för att iaktta upplysningskraven i IAS 17, men

i)

lämna separat upplysning om dessa betalningar, skilt från minimileaseavgifter avseende andra avtal som inte innefattar betalningar för delar som inte omfattas av leasingavtal, och

| ii) | ange att de betalningar för vilka upplysning lämnats också innefattar betalningar för delar som inte omfattas av leasingavtal i avtalet. |
| --- | --- |

ii)

ange att de betalningar för vilka upplysning lämnats också innefattar betalningar för delar som inte omfattas av leasingavtal i avtalet.

IKRAFTTRÄDANDE

| 16. | Ett företag skall tillämpa denna tolkning för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2006 eller senare. Tidigare tillämpning uppmuntras. Om ett företag tillämpar denna tolkning för en period som börjar före den 1 januari 2006, skall företaget lämna upplysning om detta. |
| --- | --- |

16.

Ett företag skall tillämpa denna tolkning för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2006 eller senare. Tidigare tillämpning uppmuntras. Om ett företag tillämpar denna tolkning för en period som börjar före den 1 januari 2006, skall företaget lämna upplysning om detta.

ÖVERGÅNG

| 17. | IAS 8 anger hur ett företag tillämpar ett byte av redovisningsprincip som är följden av den första tillämpningen av en tolkning. Det är inget krav att ett företag iakttar dessa krav när det första gången tillämpar denna tolkning. Om ett företag använder detta undantag, skall det tillämpa punkterna 6–9 i tolkningen på avtal som är befintliga vid ingången av den tidigaste period för vilken jämförande information enligt IFRS presenteras baserat på de fakta och omständigheter som råder vid denna periods början. |
| --- | --- |

17.

IAS 8 anger hur ett företag tillämpar ett byte av redovisningsprincip som är följden av den första tillämpningen av en tolkning. Det är inget krav att ett företag iakttar dessa krav när det första gången tillämpar denna tolkning. Om ett företag använder detta undantag, skall det tillämpa punkterna 6–9 i tolkningen på avtal som är befintliga vid ingången av den tidigaste period för vilken jämförande information enligt IFRS presenteras baserat på de fakta och omständigheter som råder vid denna periods början.

---

(1)  Det vill säga leasetagarens marginella låneränta enligt definition i punkt 4 i IAS 17.

Bilaga

Ändringar i IFRS 1 Första gången International Financial Reporting Standards tillämpas

Ändringarna i denna bilaga skall tillämpas för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2006 eller senare. Om ett företag tillämpar denna tolkning på en tidigare period, skall ändringarna tillämpas för denna tidigare period.

A1.   IFRS 1 Första gången International Financial Reporting Standards tillämpas och de dokument som åtföljer den ändras enligt nedan.

I punkt 12 ändras hänvisningen till punkterna 13–25E till 13–25F.

I punkt 13 ändras punkterna i och j, och punkt k infogas, med följande ordalydelse:

| i) | försäkringsavtal (punkt 25D), |
| --- | --- |

i)

försäkringsavtal (punkt 25D),

| j) | skyldigheter avseende nedläggning, som innefattas i anskaffningsvärdet för materiella anläggningstillgångar (punkt 25E), och |
| --- | --- |

j)

skyldigheter avseende nedläggning, som innefattas i anskaffningsvärdet för materiella anläggningstillgångar (punkt 25E), och

| k) | leasingavtal (punkt 25F). |
| --- | --- |

k)

leasingavtal (punkt 25F).

Efter punkt 25E läggs en ny rubrik till och punkt 25F infogas enligt följande:

LEASINGAVTAL

IFRIC 4 Fastställande av huruvida ett avtal innehåller ett leasingavtal

25F.   En förstagångstillämpare kan tillämpa övergångsbestämmelserna i IFRIC 4 Fastställande av huruvida ett avtal innehåller ett leasingavtal. Därför får en förstagångstillämpare fastställa huruvida ett avtal, som är befintligt vid tidpunkten för övergång till IFRS, innehåller ett leasingavtal baserat på de fakta och omständigheter som råder vid denna tidpunkt.

IFRIC-TOLKNING 5 (inkluderande av en ändring i IAS 39)

Rätter till intressen i fonder för nedläggning, återställande och miljöåterställande åtgärder

REFERENSER

| IAS 8 | Redovisningsprinciper, ändringar i uppskattningar och bedömningar samt fel |
| --- | --- |
| IAS 27 | Koncernredovisning och separata finansiella rapporter |
| IAS 28 | Innehav i intresseföretag |
| IAS 31 | Andelar i joint ventures |
| IAS 37 | Avsättningar, eventualförpliktelser och eventualtillgångar |
| IAS 39 | Finansiella instrument: Redovisning och värdering (enligt omarbetning 2003) |
| SIC-12 | När skall ett företag för särskilt ändamål, ett SPE, omfattas av koncernredovisningen? (enligt omarbetning 2004) |

IAS 8

Redovisningsprinciper, ändringar i uppskattningar och bedömningar samt fel

IAS 27

Koncernredovisning och separata finansiella rapporter

IAS 28

Innehav i intresseföretag

IAS 31

Andelar i joint ventures

IAS 37

Avsättningar, eventualförpliktelser och eventualtillgångar

IAS 39

Finansiella instrument: Redovisning och värdering (enligt omarbetning 2003)

SIC-12

När skall ett företag för särskilt ändamål, ett SPE, omfattas av koncernredovisningen? (enligt omarbetning 2004)

BAKGRUND

| 1. | Syftet med fonder för nedläggning, återställande samt miljöåterställande åtgärder, nedan kallade ”nedläggningsfonder” eller ”fonder”, är att avskilja tillgångar för att finansiera vissa eller alla kostnader för att lägga ned en anläggning (såsom ett kärnkraftverk) eller viss utrustning (såsom bilar) eller för miljöåterställande åtgärder (såsom att rena förorenat vatten eller återställa mark där gruvdrift bedrivits), tillsammans kallat ”nedläggning”. |
| --- | --- |

1.

Syftet med fonder för nedläggning, återställande samt miljöåterställande åtgärder, nedan kallade ”nedläggningsfonder” eller ”fonder”, är att avskilja tillgångar för att finansiera vissa eller alla kostnader för att lägga ned en anläggning (såsom ett kärnkraftverk) eller viss utrustning (såsom bilar) eller för miljöåterställande åtgärder (såsom att rena förorenat vatten eller återställa mark där gruvdrift bedrivits), tillsammans kallat ”nedläggning”.

| 2. | Tillskott till dessa fonder kan vara frivilliga eller krävas enligt föreskrift eller lag. Fonderna kan ha en av följande strukturer:






  a) | Fonder som inrättas av en enda tillskottsgivare för att finansiera de egna nedläggningsförpliktelserna, oavsett om de gäller en viss plats eller ett antal geografiskt spridda platser. |
| --- | --- | --- |

2.

Tillskott till dessa fonder kan vara frivilliga eller krävas enligt föreskrift eller lag. Fonderna kan ha en av följande strukturer:

a)

Fonder som inrättas av en enda tillskottsgivare för att finansiera de egna nedläggningsförpliktelserna, oavsett om de gäller en viss plats eller ett antal geografiskt spridda platser.

| b) | Fonder som inrättas med flera tillskottsgivare för att finansiera deras enskilda eller gemensamma nedläggningsförpliktelser, när tillskottsgivare har rätt till ersättning för nedläggningskostnader motsvarande deras tillskott plus faktisk avkastning på dessa tillskott minus deras andel av kostnaderna för att administrera fonden. Tillskottsgivare kan ha en förpliktelse att betala ytterligare tillskott, exempelvis i händelse av annan tillskottsgivares konkurs. |
| --- | --- |

b)

Fonder som inrättas med flera tillskottsgivare för att finansiera deras enskilda eller gemensamma nedläggningsförpliktelser, när tillskottsgivare har rätt till ersättning för nedläggningskostnader motsvarande deras tillskott plus faktisk avkastning på dessa tillskott minus deras andel av kostnaderna för att administrera fonden. Tillskottsgivare kan ha en förpliktelse att betala ytterligare tillskott, exempelvis i händelse av annan tillskottsgivares konkurs.

| c) | Fonder som inrättas med flera tillskottsgivare för att finansiera deras enskilda eller gemensamma nedläggningsförpliktelser när den föreskrivna tillskottsnivån baseras på aktuell aktivitet hos en tillskottsgivare och den ersättning som erhålls av denna tillskottsgivare baseras på tidigare aktiviteter. I sådana fall förekommer en potentiell felmatchning mellan storleken på de tillskott som tillskottsgivaren har betalat in (baserat på aktuell aktivitet) och det värde som går att realisera från fonden (baserat på tidigare aktivitet). |
| --- | --- |

c)

Fonder som inrättas med flera tillskottsgivare för att finansiera deras enskilda eller gemensamma nedläggningsförpliktelser när den föreskrivna tillskottsnivån baseras på aktuell aktivitet hos en tillskottsgivare och den ersättning som erhålls av denna tillskottsgivare baseras på tidigare aktiviteter. I sådana fall förekommer en potentiell felmatchning mellan storleken på de tillskott som tillskottsgivaren har betalat in (baserat på aktuell aktivitet) och det värde som går att realisera från fonden (baserat på tidigare aktivitet).

| 3. | En sådan fond har i allmänhet följande egenskaper:






  a) | Fonden administreras separat av oberoende förvaltare. |
| --- | --- | --- |

3.

En sådan fond har i allmänhet följande egenskaper:

a)

Fonden administreras separat av oberoende förvaltare.

| b) | Företagen (tillskottsgivarna) gör tillskott till fonden, som investeras i tillgångar som kan innefatta både skuld- och egetkapitalinstrument och som är tillgängliga som hjälp för att betala tillskottsgivarnas nedläggningskostnader. Förvaltarna bestämmer hur tillskotten investeras, inom de ramar som är uppsatta av fondens förvaltningsdokument och eventuell tillämplig lagstiftning eller andra föreskrifter. |
| --- | --- |

b)

Företagen (tillskottsgivarna) gör tillskott till fonden, som investeras i tillgångar som kan innefatta både skuld- och egetkapitalinstrument och som är tillgängliga som hjälp för att betala tillskottsgivarnas nedläggningskostnader. Förvaltarna bestämmer hur tillskotten investeras, inom de ramar som är uppsatta av fondens förvaltningsdokument och eventuell tillämplig lagstiftning eller andra föreskrifter.

| c) | Tillskottsgivare behåller förpliktelsen att betala nedläggningskostnader. Tillskottsgivare kan emellertid erhålla ersättning för nedläggningskostnader från fonden upp till det lägre beloppet av de uppkomna nedläggningskostnaderna och tillskottsgivarens andel av fondens tillgångar. |
| --- | --- |

c)

Tillskottsgivare behåller förpliktelsen att betala nedläggningskostnader. Tillskottsgivare kan emellertid erhålla ersättning för nedläggningskostnader från fonden upp till det lägre beloppet av de uppkomna nedläggningskostnaderna och tillskottsgivarens andel av fondens tillgångar.

| d) | Tillskottsgivare kan ha begränsad eller ingen åtkomst till överskott av tillgångar i fonden utöver dem som används för att betala ersättningsbara nedläggningskostnader. |
| --- | --- |

d)

Tillskottsgivare kan ha begränsad eller ingen åtkomst till överskott av tillgångar i fonden utöver dem som används för att betala ersättningsbara nedläggningskostnader.

TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| 4. | Denna tolkning tillämpas på redovisning i de finansiella rapporterna för en tillskottsgivare när det gäller intressen som uppkommer på grund av nedläggningsfonder som har båda följande egenskaper:






  a) | Tillgångarna administreras separat (antingen genom att de innehas av en separat juridisk person eller som åtskilda tillgångar i ett annat företag). |
| --- | --- | --- |

4.

Denna tolkning tillämpas på redovisning i de finansiella rapporterna för en tillskottsgivare när det gäller intressen som uppkommer på grund av nedläggningsfonder som har båda följande egenskaper:

a)

Tillgångarna administreras separat (antingen genom att de innehas av en separat juridisk person eller som åtskilda tillgångar i ett annat företag).

| b) | En tillskottsgivares rätt att få åtkomst till tillgångarna är begränsad. |
| --- | --- |

b)

En tillskottsgivares rätt att få åtkomst till tillgångarna är begränsad.

| 5. | En kvarstående rätt i en fond som går utöver rätten till ersättning, såsom avtalad rätt till utdelning när alla nedläggningsåtgärder är fullföljda eller vid avveckling av fonden, kan vara ett egetkapitalinstrument som faller inom tillämpningsområdet för IAS 39 och omfattas inte av tillämpningsområdet för denna tolkning. |
| --- | --- |

5.

En kvarstående rätt i en fond som går utöver rätten till ersättning, såsom avtalad rätt till utdelning när alla nedläggningsåtgärder är fullföljda eller vid avveckling av fonden, kan vara ett egetkapitalinstrument som faller inom tillämpningsområdet för IAS 39 och omfattas inte av tillämpningsområdet för denna tolkning.

FRÅGESTÄLLNINGAR

| 6. | De frågeställningar som behandlas i denna tolkning är






  a) | hur skall en tillskottsgivare redovisa sitt intresse i en fond? |
| --- | --- | --- |

6.

De frågeställningar som behandlas i denna tolkning är

a)

hur skall en tillskottsgivare redovisa sitt intresse i en fond?

| b) | hur en förpliktelse skall redovisas när en tillskottsgivare är skyldig att betala in ytterligare tillskott, exempelvis i händelse av annan tillskottsgivares konkurs. |
| --- | --- |

b)

hur en förpliktelse skall redovisas när en tillskottsgivare är skyldig att betala in ytterligare tillskott, exempelvis i händelse av annan tillskottsgivares konkurs.

BESLUT

Redovisning av intressen i en fond

| 7. | Tillskottsgivaren skall redovisa sin förpliktelse att betala nedläggningskostnader som en skuld och redovisa intresset i fonden separat såvida inte tillskottsgivaren slipper betala nedläggningskostnader även om fonden underlåter att betala. |
| --- | --- |

7.

Tillskottsgivaren skall redovisa sin förpliktelse att betala nedläggningskostnader som en skuld och redovisa intresset i fonden separat såvida inte tillskottsgivaren slipper betala nedläggningskostnader även om fonden underlåter att betala.

| 8. | Tillskottsgivaren skall fastställa huruvida det har bestämmande inflytande, gemensamt bestämmande inflytande eller betydande inflytande över fonden genom hänvisning till IAS 27, IAS 28, IAS 31 och SIC-12. Om det har det skall tillskottsgivaren redovisa sitt intresse i fonden i enlighet med dessa standarder. |
| --- | --- |

8.

Tillskottsgivaren skall fastställa huruvida det har bestämmande inflytande, gemensamt bestämmande inflytande eller betydande inflytande över fonden genom hänvisning till IAS 27, IAS 28, IAS 31 och SIC-12. Om det har det skall tillskottsgivaren redovisa sitt intresse i fonden i enlighet med dessa standarder.

| 9. | Om en tillskottsgivare inte har bestämmande inflytande, gemensamt bestämmande inflytande eller betydande inflytande över fonden, skall tillskottsgivarens redovisa rätten att erhålla ersättning från fonden som en ersättning i enlighet med IAS 37. Denna ersättning skall värderas till det lägsta av






  a) | det belopp avseende nedläggningsförpliktelsen som redovisas, och |
| --- | --- | --- |

9.

Om en tillskottsgivare inte har bestämmande inflytande, gemensamt bestämmande inflytande eller betydande inflytande över fonden, skall tillskottsgivarens redovisa rätten att erhålla ersättning från fonden som en ersättning i enlighet med IAS 37. Denna ersättning skall värderas till det lägsta av

a)

det belopp avseende nedläggningsförpliktelsen som redovisas, och

| b) | tillskottsgivarens andel av det verkliga värdet på de nettotillgångar i fonden som är hänförliga till tillskottsgivare. |
| --- | --- |

b)

tillskottsgivarens andel av det verkliga värdet på de nettotillgångar i fonden som är hänförliga till tillskottsgivare.

Förändringar i redovisat värde för rätten att erhålla ersättning som inte beror på avgifter till och betalningar från fonden skall redovisas i resultaträkningen i den period då dessa förändringar inträffar.

Redovisning av förpliktelser att göra ytterligare tillskott

| 10. | När en tillskottsgivare har en potentiell förpliktelse att göra ytterligare tillskott, exempelvis i händelse av annan tillskottsgivares konkurs eller om värdet på de tillgångar som fonden innehar minskar i en sådan omfattning att de inte räcker till för att fullgöra fondens ersättningsskyldighet, är denna förpliktelse en eventualförpliktelse som omfattas av tillämpningsområdet för IAS 37. Tillskottsgivaren skall redovisa en skuld endast om det är sannolikt att ytterligare tillskott kommer att göras. |
| --- | --- |

10.

När en tillskottsgivare har en potentiell förpliktelse att göra ytterligare tillskott, exempelvis i händelse av annan tillskottsgivares konkurs eller om värdet på de tillgångar som fonden innehar minskar i en sådan omfattning att de inte räcker till för att fullgöra fondens ersättningsskyldighet, är denna förpliktelse en eventualförpliktelse som omfattas av tillämpningsområdet för IAS 37. Tillskottsgivaren skall redovisa en skuld endast om det är sannolikt att ytterligare tillskott kommer att göras.

Upplysningar

| 11. | En tillskottsgivare skall lämna upplysning om karaktären på sitt intresse i en fond och alla begränsningar vad gäller åtkomst till tillgångarna i fonden. |
| --- | --- |

11.

En tillskottsgivare skall lämna upplysning om karaktären på sitt intresse i en fond och alla begränsningar vad gäller åtkomst till tillgångarna i fonden.

| 12. | När en tillskottsgivare har en potentiell förpliktelse att göra ytterligare tillskott som inte redovisas som en skuld (se punkt 10) skall tillskottsgivaren lämna de upplysningar som krävs i punkt 86 i IAS 37. |
| --- | --- |

12.

När en tillskottsgivare har en potentiell förpliktelse att göra ytterligare tillskott som inte redovisas som en skuld (se punkt 10) skall tillskottsgivaren lämna de upplysningar som krävs i punkt 86 i IAS 37.

| 13. | När en tillskottsgivare redovisar sitt intresse i fonden i enlighet med punkt 9 skall tillskottsgivaren lämna de upplysningar som krävs i punkt 85 c) i IAS 37. |
| --- | --- |

13.

När en tillskottsgivare redovisar sitt intresse i fonden i enlighet med punkt 9 skall tillskottsgivaren lämna de upplysningar som krävs i punkt 85 c) i IAS 37.

IKRAFTTRÄDANDE

| 14. | Ett företag skall tillämpa denna tolkning för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2006 eller senare. Tidigare tillämpning uppmuntras. Om ett företag tillämpar denna tolkning för en period som börjar före den 1 januari 2006, skall företaget lämna upplysning om detta. |
| --- | --- |

14.

Ett företag skall tillämpa denna tolkning för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2006 eller senare. Tidigare tillämpning uppmuntras. Om ett företag tillämpar denna tolkning för en period som börjar före den 1 januari 2006, skall företaget lämna upplysning om detta.

ÖVERGÅNG

| 15. | Byten av redovisningsprinciper skall redovisas i enlighet med kraven i IAS 8. |
| --- | --- |

15.

Byten av redovisningsprinciper skall redovisas i enlighet med kraven i IAS 8.

Bilaga

Ändring i IAS 39, Finansiella instrument: Redovisning och värdering

Ändringen i denna bilaga skall tillämpas för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2006 eller senare. Om ett företag tillämpar denna tolkning för en tidigare period, skall ändringen tillämpas för denna tidigare period.

A1.   I punkt 2 i IAS 39 Finansiella instrument: Redovisning och värdering infogas punkt 2 j enligt nedan

2.   
  Denna standard skall tillämpas av alla företag för alla typer av finansiella instrument förutom

...

| j) | rättigheter till betalningar för att ersätta företaget för utgifter det tvingas ådra sig för att reglera en skuld som det redovisar som en avsättning i enlighet med IAS 37 Avsättningar, eventualförpliktelser och eventualtillgångar, eller för vilka, under en tidigare period, det redovisade en avsättning i enlighet med IAS 37. |
| --- | --- |

j)

rättigheter till betalningar för att ersätta företaget för utgifter det tvingas ådra sig för att reglera en skuld som det redovisar som en avsättning i enlighet med IAS 37 Avsättningar, eventualförpliktelser och eventualtillgångar, eller för vilka, under en tidigare period, det redovisade en avsättning i enlighet med IAS 37.

---

| 24.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/30

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1911/2005

av den 23 november 2005

om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2377/90 om inrättandet av ett gemenskapsförfarande för att fastställa gränsvärden för högsta tillåtna restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung avseende flugestonacetat

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2377/90 av den 26 juni 1990 om inrättandet av ett gemenskapsförfarande för att fastställa gränsvärden för högsta tillåtna restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung (1), särskilt artikel 2,

med beaktande av yttrandet från Europeiska läkemedelsmyndigheten som utarbetats av kommittén för veterinärmedicinska läkemedel, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med förordning (EEG) nr 2377/90 måste man utvärdera samtliga farmakologiskt verksamma substanser som används inom gemenskapen i veterinärmedicinska läkemedel som är avsedda att ges till livsmedelsproducerande djur. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med förordning (EEG) nr 2377/90 måste man utvärdera samtliga farmakologiskt verksamma substanser som används inom gemenskapen i veterinärmedicinska läkemedel som är avsedda att ges till livsmedelsproducerande djur.

| (2) | Flugestonacetat finns med i bilaga I till förordning (EEG) nr 2377/90 för får- och getmjölk, endast för intravaginal användning för zootekniska ändamål. Substansen har också införts i bilaga III till den förordningen för muskler, fett, lever och njure från får och get, endast för användning i terapeutiska eller zootekniska syften, i avvaktan på slutförandet av vetenskapliga studier. Dessa studier har nu slutförts och flugestonacetat bör därför införas i bilaga I till den förordningen för samma syften och målvävnader som i bilaga III. |
| --- | --- |

(2)

Flugestonacetat finns med i bilaga I till förordning (EEG) nr 2377/90 för får- och getmjölk, endast för intravaginal användning för zootekniska ändamål. Substansen har också införts i bilaga III till den förordningen för muskler, fett, lever och njure från får och get, endast för användning i terapeutiska eller zootekniska syften, i avvaktan på slutförandet av vetenskapliga studier. Dessa studier har nu slutförts och flugestonacetat bör därför införas i bilaga I till den förordningen för samma syften och målvävnader som i bilaga III.

| (3) | Förordning (EEG) nr 2377/90 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EEG) nr 2377/90 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | Det bör fastställas en tillräckligt lång frist innan denna förordning börjar tillämpas, så att medlemsstaterna kan göra de eventuella ändringar som är nödvändiga för att följa bestämmelserna i denna förordning när det gäller sådana godkännanden för försäljning som beviljats enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (2). |
| --- | --- |

(4)

Det bör fastställas en tillräckligt lång frist innan denna förordning börjar tillämpas, så att medlemsstaterna kan göra de eventuella ändringar som är nödvändiga för att följa bestämmelserna i denna förordning när det gäller sådana godkännanden för försäljning som beviljats enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (2).

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för veterinärmedicinska läkemedel. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för veterinärmedicinska läkemedel.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2377/90 skall ändras i enlighet med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 23 januari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 november 2005.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1518/2005 (EUT L 244, 20.9.2005, s. 11).

1

(2)  EGT L 311, 28.11.2001, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/28/EG (EUT L 136, 30.4.2004, s. 58).

2

---

BILAGA

| A. | Följande substans(er) skall införas i bilaga I (Förteckning över farmakologiskt verksamma substanser för vilka gränsvärden för högsta tillåtna restmängder har fastställts).
  ”6.   Medel verkande på reproduktionssystemet
  6.1.   Gestagener









  Farmakologiskt verksamma substanser | Restmarkör | Djurarter | MRL | Målvävnader |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flugestonacetat
   (1) | Flugestonacetat | Får, get | 0,5 μg/kg | Muskel |
| 0,5 μg/kg | Fett |
| 0,5 μg/kg | Lever |
| 0,5 μg/kg | Njure |

A.

Följande substans(er) skall införas i bilaga I (Förteckning över farmakologiskt verksamma substanser för vilka gränsvärden för högsta tillåtna restmängder har fastställts).

”6.   Medel verkande på reproduktionssystemet

6.1.   Gestagener

Farmakologiskt verksamma substanser

Restmarkör

Djurarter

MRL

Målvävnader

Flugestonacetat
   (1)

Flugestonacetat

Får, get

0,5 μg/kg

Muskel

0,5 μg/kg

Fett

0,5 μg/kg

Lever

0,5 μg/kg

Njure

---

(1)  Endast för användning i terapeutiska eller zootekniska syften.”

---

| 24.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/32

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2005/83/EG

av den 23 november 2005

om ändring, på grund av anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilagorna I, VI, VII, VIII, IX och X till rådets direktiv 72/245/EEG om radiostörningar (elektromagnetisk kompatibilitet) hos fordon

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (1), särskilt artikel 13.2 andra strecksatsen,

med beaktande av rådets direktiv 72/245/EEG av den 20 juni 1972 om radiostörningar (elektromagnetisk kompatibilitet) hos fordon (2), särskilt artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Direktiv 72/245/EEG är ett av särdirektiven inom ramen för det förfarande för typgodkännande som fastställs i rådets direktiv 70/156/EEG. |
| --- | --- |

(1)

Direktiv 72/245/EEG är ett av särdirektiven inom ramen för det förfarande för typgodkännande som fastställs i rådets direktiv 70/156/EEG.

| (2) | Kraven på elektromagnetisk kompatibilitet och de bestämmelser om provning som gäller för elektrisk och elektronisk utrustning har uppdaterats kontinuerligt genom standardiseringsarbetet inom Internationella specialkommittén för radiostörningar (CISPR) och Internationella standardiseringsorganisationen (ISO). Därför infördes i kommissionens direktiv 2004/104/EG (3), genom vilket direktiv 72/245/EEG ändrades, hänvisningar till de provningsförfaranden som beskrivs i de nyare utgåvorna av standarderna ifråga. |
| --- | --- |

(2)

Kraven på elektromagnetisk kompatibilitet och de bestämmelser om provning som gäller för elektrisk och elektronisk utrustning har uppdaterats kontinuerligt genom standardiseringsarbetet inom Internationella specialkommittén för radiostörningar (CISPR) och Internationella standardiseringsorganisationen (ISO). Därför infördes i kommissionens direktiv 2004/104/EG (3), genom vilket direktiv 72/245/EEG ändrades, hänvisningar till de provningsförfaranden som beskrivs i de nyare utgåvorna av standarderna ifråga.

| (3) | Sedan direktiv 2004/104/EG trädde i kraft har flera standarder ersatts med nyare utgåvor som anpassat dem till den tekniska utvecklingen. Hänvisningarna till dessa standarder i direktiv 72/245/EEG måste därför uppdateras. |
| --- | --- |

(3)

Sedan direktiv 2004/104/EG trädde i kraft har flera standarder ersatts med nyare utgåvor som anpassat dem till den tekniska utvecklingen. Hänvisningarna till dessa standarder i direktiv 72/245/EEG måste därför uppdateras.

| (4) | Dessutom måste vissa redaktionella rättelser göras. |
| --- | --- |

(4)

Dessutom måste vissa redaktionella rättelser göras.

| (5) | Direktiv 72/245/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Direktiv 72/245/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I, VI, VII, VIII, IX och X till direktiv 72/245/EEG ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna skall senast den 30 september 2006 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 oktober 2006.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 23 november 2005.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2005/49/EG (EUT L 194, 26.7.2005, s. 12).

1

(2)  EGT L 152, 6.7.1972, s. 15. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/49/EG.

2

(3)  EUT L 337, 13.11.2004, s. 13.

3

---

BILAGA

Direktiv 72/245/EEG skall ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I skall ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2.1.12 a skall ”genom negativ inverkan på eller förändring av till exempel motor, växellåda, bromsar, fjädring, aktiv styrning, hastighetsbegränsande anordningar” ersättas med ”genom negativ inverkan på eller förändring av t.ex. motor, växellåda, bromsar, fjädring, aktiv styrning, hastighetsbegränsande anordningar”. |
| --- | --- | --- |

1.

Bilaga I skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2.1.12 a skall ”genom negativ inverkan på eller förändring av till exempel motor, växellåda, bromsar, fjädring, aktiv styrning, hastighetsbegränsande anordningar” ersättas med ”genom negativ inverkan på eller förändring av t.ex. motor, växellåda, bromsar, fjädring, aktiv styrning, hastighetsbegränsande anordningar”.

| b) | I punkt 6.8.1 skall ”ISO 7637-2:DIS2002” ersättas med ”ISO 7637-2 (utgåva 2, 2004)”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 6.8.1 skall ”ISO 7637-2:DIS2002” ersättas med ”ISO 7637-2 (utgåva 2, 2004)”.

| c) | I punkt 6.9.1 skall ”ISO 7637-2: DIS2002” ersättas med ”ISO 7637-2 (utgåva 2, 2004)”. |
| --- | --- |

c)

I punkt 6.9.1 skall ”ISO 7637-2: DIS2002” ersättas med ”ISO 7637-2 (utgåva 2, 2004)”.

| d) | Punkt 7 i tillägg 1 skall ersättas med följande:






  ”7. | ISO 11451 ’Vägfordon – Elstörningar från smalbandsemission av elektromagnetisk energi – Provningsmetoder för komplett fordon’







  Del 1: | Allmänna principer och terminologi | (ISO 11451-1: utgåva 3, 2005) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Del 2: | Yttre strålningskällor | (ISO 11451-2: utgåva 3, 2005) |
| Del 4: | ’Bulk current injection’-metod | (ISO 11451-4: utgåva 1, 1995)”. |

d)

Punkt 7 i tillägg 1 skall ersättas med följande:

”7.

ISO 11451 ’Vägfordon – Elstörningar från smalbandsemission av elektromagnetisk energi – Provningsmetoder för komplett fordon’

Del 1:

Allmänna principer och terminologi

(ISO 11451-1: utgåva 3, 2005)

Del 2:

Yttre strålningskällor

(ISO 11451-2: utgåva 3, 2005)

Del 4:

’Bulk current injection’-metod

(ISO 11451-4: utgåva 1, 1995)”.

| e) | Punkt 8 i tillägg 1 skall ersättas med följande:






  ”8. | ISO 11452 ’Vägfordon – Elstörningar från smalbandsemission av elektromagnetisk energi – Provningsmetoder för komponenter’







  Del 1: | Allmänna principer och terminologi | (ISO 11452-1: utgåva 3, 2005) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Del 2: | Mätning i absorberande rum | (ISO 11452-2: utgåva 2, 2004) |
| Del 3: | Provning med TEM-cell | (ISO 11452-3: utgåva 2, 2001) |
| Del 4: | ’Bulk current injection’-metod | (ISO 11452-4: utgåva 3, 2005) |
| Del 5: | Parallellplansledning | (ISO 11452-5: utgåva 2, 2002)”. |

e)

Punkt 8 i tillägg 1 skall ersättas med följande:

”8.

ISO 11452 ’Vägfordon – Elstörningar från smalbandsemission av elektromagnetisk energi – Provningsmetoder för komponenter’

Del 1:

Allmänna principer och terminologi

(ISO 11452-1: utgåva 3, 2005)

Del 2:

Mätning i absorberande rum

(ISO 11452-2: utgåva 2, 2004)

Del 3:

Provning med TEM-cell

(ISO 11452-3: utgåva 2, 2001)

Del 4:

’Bulk current injection’-metod

(ISO 11452-4: utgåva 3, 2005)

Del 5:

Parallellplansledning

(ISO 11452-5: utgåva 2, 2002)”.

| 2. | Bilaga VI skall ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 6.9.1 skall ”ISO DIS 11451-2: 2003” ersättas med ”ISO 11451-2 (utgåva 3, 2005)”. |
| --- | --- | --- |

2.

Bilaga VI skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 6.9.1 skall ”ISO DIS 11451-2: 2003” ersättas med ”ISO 11451-2 (utgåva 3, 2005)”.

| b) | I punkterna 3.1, 3.1.1 och 4.1.1 skall ”ISO DIS 11451-1: 2003” ersättas med ”ISO 11451-1 (utgåva 3, 2005)”. |
| --- | --- |

b)

I punkterna 3.1, 3.1.1 och 4.1.1 skall ”ISO DIS 11451-1: 2003” ersättas med ”ISO 11451-1 (utgåva 3, 2005)”.

| 3. | Punkt 3.1 i bilaga VII skall ersättas med följande:






  ”3.1 | Mätningarna skall utföras enligt CISPR 25 (utgåva 2, 2002) punkt 6.4 – ALSE-metoden”. |
| --- | --- | --- |

3.

Punkt 3.1 i bilaga VII skall ersättas med följande:

”3.1

Mätningarna skall utföras enligt CISPR 25 (utgåva 2, 2002) punkt 6.4 – ALSE-metoden”.

| 4. | Punkt 3.1 i bilaga VIII skall ersättas med följande:






  ”3.1 | Mätningarna skall utföras enligt CISPR 25 (utgåva 2, 2002) punkt 6.4 – ALSE-metoden”. |
| --- | --- | --- |

4.

Punkt 3.1 i bilaga VIII skall ersättas med följande:

”3.1

Mätningarna skall utföras enligt CISPR 25 (utgåva 2, 2002) punkt 6.4 – ALSE-metoden”.

| 5. | Bilaga IX skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1.2.1 skall ersättas med följande:






  ”1.2.1 | Elektriska/elektroniska underenheter kan uppfylla kraven för vilken kombination som helst av följande mätmetoder efter tillverkarens gottfinnande, förutsatt att detta resulterar i att hela frekvensområdet som anges i punkt 3.1 i denna bilaga täcks.






  — | Mätning i absorberande rum: enligt ISO 11452-2 (utgåva 2, 2004). |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

Bilaga IX skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1.2.1 skall ersättas med följande:

”1.2.1

Elektriska/elektroniska underenheter kan uppfylla kraven för vilken kombination som helst av följande mätmetoder efter tillverkarens gottfinnande, förutsatt att detta resulterar i att hela frekvensområdet som anges i punkt 3.1 i denna bilaga täcks.

—

Mätning i absorberande rum: enligt ISO 11452-2 (utgåva 2, 2004).

| — | Mätning med TEM-cell: enligt ISO 11452-3 (utgåva 2, 2001). |
| --- | --- |

—

Mätning med TEM-cell: enligt ISO 11452-3 (utgåva 2, 2001).

| — | Mätning med masströminducering: enligt ISO 11452-4 (utgåva 3, 2005). |
| --- | --- |

—

Mätning med masströminducering: enligt ISO 11452-4 (utgåva 3, 2005).

| — | Mätning med parallellplansledning: enligt ISO 11452-5 (utgåva 2, 2002). |
| --- | --- |

—

Mätning med parallellplansledning: enligt ISO 11452-5 (utgåva 2, 2002).

| — | Mätning med 800 mm parallellplansledning: enligt punkt 4.5 i denna bilaga. |
| --- | --- |

—

Mätning med 800 mm parallellplansledning: enligt punkt 4.5 i denna bilaga.

Frekvensområde och allmänna mätförhållanden skall grundas på ISO 11452-1 (utgåva 3, 2005).”

| b) | Punkt 2.1 skall ersättas med följande:






  ”2.1 | Mätningarna skall utföras enligt ISO 11452-1 (utgåva 3, 2005)”. |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2.1 skall ersättas med följande:

”2.1

Mätningarna skall utföras enligt ISO 11452-1 (utgåva 3, 2005)”.

| c) | Punkt 3.1 skall ersättas med följande:
  ”3.1   Frekvensområde, uppehållstid
  Mätningarna skall utföras i frekvensområdet 20–2 000 MHz med de frekvenssteg som anges i ISO 11452-1 (utgåva 3, 2005).
  Mätsignalens modulering skall vara






  — | AM, med 1 kHz modulering och 80 % modulationsdjup inom frekvensområdet 20–800 MHz, och |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 3.1 skall ersättas med följande:

”3.1   Frekvensområde, uppehållstid

Mätningarna skall utföras i frekvensområdet 20–2 000 MHz med de frekvenssteg som anges i ISO 11452-1 (utgåva 3, 2005).

Mätsignalens modulering skall vara

—

AM, med 1 kHz modulering och 80 % modulationsdjup inom frekvensområdet 20–800 MHz, och

| — | PM, t på 577μs, period 4 600μs inom frekvensområdet 800–2 000 MHz, |
| --- | --- |

—

PM, t på 577μs, period 4 600μs inom frekvensområdet 800–2 000 MHz,

om inget annat avtalats mellan den tekniska tjänsten och tillverkaren av den elektriska/elektroniska underenheten.

Steglängd och uppehållstid skall väljas enligt ISO 11452-1 (utgåva 3, 2005).”

| d) | Punkt 3.2 skall ersättas med följande:






  ”3.2 | Den tekniska tjänsten skall utföra mätningarna med de intervaller som anges i ISO 11452-1 (utgåva 3, 2005) inom hela frekvensområdet 20–2 000 MHz.
  Om tillverkaren tillhandahåller mätdata för hela frekvensbandet från ett provningslaboratorium som är certifierat för de tillämpliga delarna av ISO 17025 (utgåva 1, 1999) och erkänt av den godkännande myndigheten, kan den tekniska tjänsten välja ut ett begränsat antal sändningsfrekvenser inom frekvensområdet, till exempel 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1 300 och 1 800 MHz för att bekräfta att den elektriska/elektroniska enheten uppfyller kraven i denna bilaga”. |
| --- | --- | --- |

d)

Punkt 3.2 skall ersättas med följande:

”3.2

Den tekniska tjänsten skall utföra mätningarna med de intervaller som anges i ISO 11452-1 (utgåva 3, 2005) inom hela frekvensområdet 20–2 000 MHz.

Om tillverkaren tillhandahåller mätdata för hela frekvensbandet från ett provningslaboratorium som är certifierat för de tillämpliga delarna av ISO 17025 (utgåva 1, 1999) och erkänt av den godkännande myndigheten, kan den tekniska tjänsten välja ut ett begränsat antal sändningsfrekvenser inom frekvensområdet, till exempel 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1 300 och 1 800 MHz för att bekräfta att den elektriska/elektroniska enheten uppfyller kraven i denna bilaga”.

| e) | Punkt 4.1.2 skall ersättas med följande:
  ”4.1.2   Provningsmetod
  ’Substitutionsmetoden’ skall användas för att upprätta fältförhållandena för mätning enligt ISO 11452-2 (utgåva 2, 2004).
  Mätningen skall utföras med vertikal polarisering” |
| --- | --- |

e)

Punkt 4.1.2 skall ersättas med följande:

”4.1.2   Provningsmetod

’Substitutionsmetoden’ skall användas för att upprätta fältförhållandena för mätning enligt ISO 11452-2 (utgåva 2, 2004).

Mätningen skall utföras med vertikal polarisering”

| f) | Punkt 4.2.2 skall ersättas med följande:
  ”4.2.2   Provningsmetod
  Mätningarna skall utföras enligt ISO 11452-3 (utgåva 2, 2001).
  Beroende på vilken elektrisk/elektronisk underenhet som skall mätas, skall kontrollmyndigheten välja den metod som medför maximal fältkoppling till den elektriska/elektroniska underenheten eller till kabelnätet inne i TEM-cellen.” |
| --- | --- |

f)

Punkt 4.2.2 skall ersättas med följande:

”4.2.2   Provningsmetod

Mätningarna skall utföras enligt ISO 11452-3 (utgåva 2, 2001).

Beroende på vilken elektrisk/elektronisk underenhet som skall mätas, skall kontrollmyndigheten välja den metod som medför maximal fältkoppling till den elektriska/elektroniska underenheten eller till kabelnätet inne i TEM-cellen.”

| g) | Punkt 4.3.2 skall ersättas med följande:
  ”4.3.2   Provningsmetod
  Mätningarna skall utföras enligt ISO 11452-4 (utgåva 3, 2005) på en provbänk.
  Alternativt kan den elektriska/elektroniska underenheten mätas när den är monterad i fordonet i enlighet med ISO 11451-4 (utgåva 1, 1995).






  — | Sonden för inducering skall placeras på 150 mm avstånd från den elektriska/elektroniska underenhet som mätningen skall utföras på. |
| --- | --- | --- |

g)

Punkt 4.3.2 skall ersättas med följande:

”4.3.2   Provningsmetod

Mätningarna skall utföras enligt ISO 11452-4 (utgåva 3, 2005) på en provbänk.

Alternativt kan den elektriska/elektroniska underenheten mätas när den är monterad i fordonet i enlighet med ISO 11451-4 (utgåva 1, 1995).

—

Sonden för inducering skall placeras på 150 mm avstånd från den elektriska/elektroniska underenhet som mätningen skall utföras på.

| — | Referensmetoden skall användas för beräkningen av inducerad ström från frameffekt. |
| --- | --- |

—

Referensmetoden skall användas för beräkningen av inducerad ström från frameffekt.

| — | Metodens frekvensområde är begränsat av specifikationen för induceringssonden.” |
| --- | --- |

—

Metodens frekvensområde är begränsat av specifikationen för induceringssonden.”

| 6) | I punkterna 2 och 3 i bilaga X skall ”ISO 7637-2: 2002” ersättas med ”ISO 7637-2: 2004” |
| --- | --- |

6)

I punkterna 2 och 3 i bilaga X skall ”ISO 7637-2: 2002” ersättas med ”ISO 7637-2: 2004”

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 24.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/36

---

RÅDETS BESLUT

av den 14 november 2005

om evenemanget Europeisk kulturhuvudstad år 2009

(2005/815/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1419/1999/EG av den 25 maj 1999 om att inrätta en gemenskapsåtgärd för evenemanget ”Europeisk kulturhuvudstad” för åren 2005 till 2019 (1), särskilt artikel 2.3,

med beaktande av den rapport från juryn från april 2005 som lagts fram för kommissionen, Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 2.2 i beslut nr 1419/1999/EG,

med beaktande av att kriterierna i artikel 3 och bilaga II i beslut nr 1419/1999/EG är helt uppfyllda,

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 18 oktober 2005.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Linz och Vilnius skall utses till europeiska kulturhuvudstäder 2009 i enlighet med artikel 2.1 i beslut nr 1419/1999/EG.

Artikel 2

De två städerna skall vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa att artiklarna 1 och 5 i beslut nr 1419/1999/EG genomförs på ett effektivt sätt.

Utfärdat i Bryssel den 14 november 2005.

På rådets vägnar

T. JOWELL

Ordförande

---

(1)  EGT L 166, 1.7.1999, s. 1. Beslutet ändrat genom beslut nr 649/2005/EG (EUT L 117, 4.5.2005, s. 20).

1

---

Kommissionen

| 24.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/37

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 21 november 2005

om bemyndigande av Republiken Estlands användning av vissa ungefärliga uppskattningar för beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdeskatt

[delgivet med nr K(2005) 4423]

(Endast den estniska texten är giltig)

(2005/816/EG, Euratom)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdeskatt (1), särskilt artikel 13, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 28.3 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund (2) (nedan kallat ”sjätte direktivet”) kan medlemsstaterna fortsätta att skattebefria eller beskatta vissa transaktioner. Dessa transaktioner skall tas med i beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdeskatt. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 28.3 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund (2) (nedan kallat ”sjätte direktivet”) kan medlemsstaterna fortsätta att skattebefria eller beskatta vissa transaktioner. Dessa transaktioner skall tas med i beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdeskatt.

| (2) | Vid tillämpningen av artikel 28.3 i sjätte direktivet bemyndigas Republiken Estland genom avsnitt 7, punkt 1 b (beskattning) i bilaga VI till akt om villkoren för Republiken Estlands anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragen (3) att skattebefria vissa transaktioner som anges i bilaga F till sjätte direktivet. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av artikel 28.3 i sjätte direktivet bemyndigas Republiken Estland genom avsnitt 7, punkt 1 b (beskattning) i bilaga VI till akt om villkoren för Republiken Estlands anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragen (3) att skattebefria vissa transaktioner som anges i bilaga F till sjätte direktivet.

| (3) | Republiken Estland kan inte göra en exakt beräkning av underlaget för egna medel från mervärdeskatt för de transaktioner som anges i bilaga F, punkt 17 i sjätte direktivet. En sådan beräkning kommer troligtvis att leda till en oberättigad administrativ börda i förhållande till dessa transaktioners påverkan på Republiken Estlands sammanlagda underlag för egna medel från mervärdeskatt. Republiken Estland kan göra en ungefärlig uppskattning av den kategori transaktioner som anges i bilaga F till sjätte direktivet. Republiken Estland bemyndigas därför att beräkna underlaget för egna medel från mervärdeskatt genom att använda ungefärliga uppskattningar i enlighet med artikel 6.3 andra strecksatsen i förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89. |
| --- | --- |

(3)

Republiken Estland kan inte göra en exakt beräkning av underlaget för egna medel från mervärdeskatt för de transaktioner som anges i bilaga F, punkt 17 i sjätte direktivet. En sådan beräkning kommer troligtvis att leda till en oberättigad administrativ börda i förhållande till dessa transaktioners påverkan på Republiken Estlands sammanlagda underlag för egna medel från mervärdeskatt. Republiken Estland kan göra en ungefärlig uppskattning av den kategori transaktioner som anges i bilaga F till sjätte direktivet. Republiken Estland bemyndigas därför att beräkna underlaget för egna medel från mervärdeskatt genom att använda ungefärliga uppskattningar i enlighet med artikel 6.3 andra strecksatsen i förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89.

| (4) | Rådgivande kommittén för gemenskapens egna medel har godkänt den rapport som innehåller medlemmarnas yttranden om detta beslut. |
| --- | --- |

(4)

Rådgivande kommittén för gemenskapens egna medel har godkänt den rapport som innehåller medlemmarnas yttranden om detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdeskatt bemyndigas Republiken Estland att från den 1 maj 2004 använda ungefärliga uppskattningar för följande kategori transaktioner som anges i bilaga F till sjätte direktivet.

| 1. | Passagerartransport (bilaga F, punkt 17). |
| --- | --- |

1.

Passagerartransport (bilaga F, punkt 17).

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Estland.

Utfärdat i Bryssel den 21 november 2005.

På kommissionens vägnar

Dalia GRYBAUSKAITĖ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 155, 7.6.1989, s. 9. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

1

(2)  EGT L 145, 13.6.1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/66/EG (EUT L 168, 1.5.2004, s. 35).

2

(3)  EUT L 236, 23.9.2003, s. 812.

3

---

| 24.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/38

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 21 november 2005

om tillstånd för Republiken Lettland att använda vissa ungefärliga uppskattningar för beräkning av underlaget för momsmedel

[delgivet med nr K(2005) 4424]

(Endast den lettiska texten är giltig)

(2005/817/EG, Euratom)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdeskatt (1), särskilt artikel 13, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 28.3 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund (2) (nedan kallat ”sjätte direktivet”) får medlemsstaterna välja att antingen fortsätta att befria vissa transaktioner från skatt eller att beskatta vissa transaktioner. Transaktionerna tas med i beräkningen av underlaget för momsmedel. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 28.3 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund (2) (nedan kallat ”sjätte direktivet”) får medlemsstaterna välja att antingen fortsätta att befria vissa transaktioner från skatt eller att beskatta vissa transaktioner. Transaktionerna tas med i beräkningen av underlaget för momsmedel.

| (2) | I bilaga VIII till akt om villkoren för Republiken Lettlands anslutning till Europeiska Unionen (3) anges i avsnitt 7.1 (om beskattning), angående tillämpningen av bestämmelserna i artikel 28.3 i sjätte direktivet, att Republiken Lettland får undanta vissa transaktioner enligt bilaga F till sjätte direktivet från beskattning. |
| --- | --- |

(2)

I bilaga VIII till akt om villkoren för Republiken Lettlands anslutning till Europeiska Unionen (3) anges i avsnitt 7.1 (om beskattning), angående tillämpningen av bestämmelserna i artikel 28.3 i sjätte direktivet, att Republiken Lettland får undanta vissa transaktioner enligt bilaga F till sjätte direktivet från beskattning.

| (3) | Republiken Lettland kan inte göra någon exakt beräkning av underlaget för momsmedel avseende vissa kategorier av transaktioner enligt punkterna 2 och 17 i bilaga F i sjätte direktivet. Beräkningen skulle innebära en obefogad administrativ börda som inte står i proportion till de aktuella transaktionernas inverkan på Republiken Lettlands samlade underlag för momsmedel. Däremot kan Republiken Lettland göra en beräkning med hjälp av ungefärliga uppskattningar för den aktuella typen av transaktioner enligt bilaga F i sjätte direktivet. Republiken Lettland bör därför ges tillstånd att beräkna underlaget för momsmedel med hjälp av ungefärliga uppskattningar i enlighet med andra strecksatsen i artikel 6.3 i förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89. |
| --- | --- |

(3)

Republiken Lettland kan inte göra någon exakt beräkning av underlaget för momsmedel avseende vissa kategorier av transaktioner enligt punkterna 2 och 17 i bilaga F i sjätte direktivet. Beräkningen skulle innebära en obefogad administrativ börda som inte står i proportion till de aktuella transaktionernas inverkan på Republiken Lettlands samlade underlag för momsmedel. Däremot kan Republiken Lettland göra en beräkning med hjälp av ungefärliga uppskattningar för den aktuella typen av transaktioner enligt bilaga F i sjätte direktivet. Republiken Lettland bör därför ges tillstånd att beräkna underlaget för momsmedel med hjälp av ungefärliga uppskattningar i enlighet med andra strecksatsen i artikel 6.3 i förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89.

| (4) | Rådgivande kommittén för egna medel har godkänt den rapport som upptar ledamöternas yttranden om detta beslut. |
| --- | --- |

(4)

Rådgivande kommittén för egna medel har godkänt den rapport som upptar ledamöternas yttranden om detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Republiken Lettland ges härmed tillstånd att beräkna underlaget för momsmedel från och med den 1 maj 2004 med hjälp av ungefärliga uppskattningar i enlighet med andra strecksatsen i artikel 6.3 i förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, avseende följande transaktionskategorier enligt bilaga F i sjätte direktivet:

| 1. | Tjänster som tillhandahålls av författare, konstnärer och artister (bilaga F, punkt 2). |
| --- | --- |

1.

Tjänster som tillhandahålls av författare, konstnärer och artister (bilaga F, punkt 2).

| 2. | Passagerartransport (bilaga F, punkt 17). |
| --- | --- |

2.

Passagerartransport (bilaga F, punkt 17).

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Lettland.

Utfärdat i Bryssel den 21 november 2005.

På kommissionens vägnar

Dalia GRYBAUSKAITĖ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 155, 7.6.1989, s. 9. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

1

(2)  EGT L 145, 13.6.1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/66/EG (EUT L 168, 1.5.2004, s. 35).

2

(3)  EUT L 236, 23.9.2003, s. 830.

3

---

| 24.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/39

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 21 november 2005

om bemyndigande av Republiken Ungerns användning av vissa ungefärliga uppskattningar för beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdesskatt

[delgivet med nr K(2005) 4427]

(Endast den ungerska texten är giltig)

(2005/818/EG, Euratom)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdeskatt (1), särskilt artikel 13, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 28.3 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund (2), nedan kallat ”det sjätte direktivet”, kan medlemsstaterna fortsätta att skattebefria eller beskatta vissa transaktioner. Dessa transaktioner skall tas med i beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 28.3 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund (2), nedan kallat ”det sjätte direktivet”, kan medlemsstaterna fortsätta att skattebefria eller beskatta vissa transaktioner. Dessa transaktioner skall tas med i beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdesskatt.

| (2) | Vid tillämpningen av artikel 28.3 i det sjätte direktivet, bemyndigas Republiken Ungern genom avsnitt 7, punkt 1 c (beskattning) i bilaga X till Akt om villkoren för Republiken Ungerns anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen (3) att skattebefria vissa transaktioner som anges i bilaga F till det sjätte direktivet. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av artikel 28.3 i det sjätte direktivet, bemyndigas Republiken Ungern genom avsnitt 7, punkt 1 c (beskattning) i bilaga X till Akt om villkoren för Republiken Ungerns anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen (3) att skattebefria vissa transaktioner som anges i bilaga F till det sjätte direktivet.

| (3) | Republiken Ungern kan inte göra en exakt beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt för de transaktioner som anges i bilaga F, punkt 17 i det sjätte direktivet. En sådan beräkning kommer troligtvis att leda till en oberättigad administrativ börda i förhållande till dessa transaktioners påverkan på Republiken Ungerns sammanlagda underlag för egna medel från mervärdesskatt. Republiken Ungern kan göra en ungefärlig uppskattning av den kategori transaktioner som anges i bilaga F till det sjätte direktivet. Republiken Ungern bemyndigas därför att beräkna underlaget för egna medel från mervärdesskatt genom att använda ungefärliga uppskattningar i enlighet med artikel 6.3 andra strecksatsen i förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89. |
| --- | --- |

(3)

Republiken Ungern kan inte göra en exakt beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt för de transaktioner som anges i bilaga F, punkt 17 i det sjätte direktivet. En sådan beräkning kommer troligtvis att leda till en oberättigad administrativ börda i förhållande till dessa transaktioners påverkan på Republiken Ungerns sammanlagda underlag för egna medel från mervärdesskatt. Republiken Ungern kan göra en ungefärlig uppskattning av den kategori transaktioner som anges i bilaga F till det sjätte direktivet. Republiken Ungern bemyndigas därför att beräkna underlaget för egna medel från mervärdesskatt genom att använda ungefärliga uppskattningar i enlighet med artikel 6.3 andra strecksatsen i förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89.

| (4) | Rådgivande kommittén för gemenskapens egna medel har godkänt den rapport som innehåller medlemmarnas yttranden om detta beslut. |
| --- | --- |

(4)

Rådgivande kommittén för gemenskapens egna medel har godkänt den rapport som innehåller medlemmarnas yttranden om detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdesskatt bemyndigas Republiken Ungern att från den 1 maj 2004 använda ungefärliga uppskattningar för följande kategori transaktioner som anges i bilaga F till det sjätte direktivet:

| 1. | Passagerartransport (bilaga F, punkt 17). |
| --- | --- |

1.

Passagerartransport (bilaga F, punkt 17).

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Ungern.

Utfärdat i Bryssel den 21 november 2005.

På kommissionens vägnar

Dalia GRYBAUSKAITĖ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 155, 7.6.1989, s. 9. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

1

(2)  EGT L 145, 13.6.1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/66/EG (EUT L 168, 1.5.2004, s. 35).

2

(3)  EUT L 236, 23.9.2003, s. 853.

3

---

| 24.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/40 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/40

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 21 november 2005

om bemyndigande av Republiken Litauens användning av vissa ungefärliga uppskattningar för beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdeskatt

[delgivet med nr K(2005) 4429]

(Endast den litauiska texten är giltig)

(2005/819/EG, Euratom)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdeskatt (1), särskilt artikel 13 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 28.3 i rådets direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund (2), (nedan kallat ”sjätte direktivet”) kan medlemsstaterna fortsätta att skattebefria eller beskatta vissa transaktioner. Dessa transaktioner skall tas med i beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdeskatt. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 28.3 i rådets direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund (2), (nedan kallat ”sjätte direktivet”) kan medlemsstaterna fortsätta att skattebefria eller beskatta vissa transaktioner. Dessa transaktioner skall tas med i beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdeskatt.

| (2) | Vid tillämpningen av artikel 28.3 i sjätte direktivet bemyndigas Republiken Litauen genom avsnitt 8, punkt 1 (beskattning) i bilaga IX till akt om villkoren för Republiken Litauens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragen (3) att skattebefria vissa transaktioner som anges i bilaga F till det sjätte direktivet. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av artikel 28.3 i sjätte direktivet bemyndigas Republiken Litauen genom avsnitt 8, punkt 1 (beskattning) i bilaga IX till akt om villkoren för Republiken Litauens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragen (3) att skattebefria vissa transaktioner som anges i bilaga F till det sjätte direktivet.

| (3) | Republiken Litauen kan inte göra en exakt beräkning av underlaget för egna medel från mervärdeskatt för de transaktioner som anges i bilaga F till sjätte direktivet. En sådan beräkning kommer troligtvis att leda till en oberättigad administrativ börda i förhållande till dessa transaktioners påverkan på Republiken Litauens sammanlagda underlag för egna medel från mervärdeskatt. Republiken Litauen bemyndigas därför att beräkna underlaget för egna medel från mervärdeskatt genom att använda ungefärliga uppskattningar i enlighet med artikel 6.3 i förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89. |
| --- | --- |

(3)

Republiken Litauen kan inte göra en exakt beräkning av underlaget för egna medel från mervärdeskatt för de transaktioner som anges i bilaga F till sjätte direktivet. En sådan beräkning kommer troligtvis att leda till en oberättigad administrativ börda i förhållande till dessa transaktioners påverkan på Republiken Litauens sammanlagda underlag för egna medel från mervärdeskatt. Republiken Litauen bemyndigas därför att beräkna underlaget för egna medel från mervärdeskatt genom att använda ungefärliga uppskattningar i enlighet med artikel 6.3 i förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89.

| (4) | Rådgivande kommittén för gemenskapens egna medel har godkänt den rapport som innehåller medlemmarnas yttranden om detta beslut. |
| --- | --- |

(4)

Rådgivande kommittén för gemenskapens egna medel har godkänt den rapport som innehåller medlemmarnas yttranden om detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För beräkningen av underlaget för egna medel från mervärdeskatt bemyndigas Republiken Litauen att i enlighet med artikel 6.3 i förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 från den 1 maj 2004 använda ungefärliga uppskattningar för den inrikes delen av internationella passagerartransporter (bilaga F, punkt 17 i sjätte direktivet).

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Litauen.

Utfärdat i Bryssel den 21 november 2005.

På kommissionens vägnar

Dalia GRYBAUSKAITĖ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 155, 7.6.1989, s. 9. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

1

(2)  EGT L 145, 13.6.1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/66/EG (EUT L 168, 1.5.2004, s. 35).

2

(3)  EUT L 236, 23.9.2003, s. 842.

3

---

| 24.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/41 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/41

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 21 november 2005

om tillstånd för Republiken Slovakien att använda statistiska uppgifter som upprättats tidigare än det närmast föregående året och vissa ungefärliga uppskattningar för beräkning av underlaget för momsmedel

[delgivet med nr K(2005) 4430]

(Endast den slovakiska texten är giltig)

(2005/820/EG, Euratom)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdeskatt (1), särskilt artikel 13 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 28.3 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund (2) (nedan kallat ”sjätte direktivet”) får medlemsstaterna välja att antingen fortsätta att befria vissa transaktioner från skatt eller att beskatta vissa transaktioner. Transaktionerna tas med i beräkningen av underlaget för momsmedel. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 28.3 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund (2) (nedan kallat ”sjätte direktivet”) får medlemsstaterna välja att antingen fortsätta att befria vissa transaktioner från skatt eller att beskatta vissa transaktioner. Transaktionerna tas med i beräkningen av underlaget för momsmedel.

| (2) | I bilaga XIV till akt om villkoren för Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska Unionen (3) anges i avsnitt 7.1 (om beskattning), angående tillämpningen av bestämmelserna i artikel 28.3 i sjätte direktivet, att Republiken Slovakien får undanta vissa transaktioner enligt bilaga F till sjätte direktivet från beskattning. |
| --- | --- |

(2)

I bilaga XIV till akt om villkoren för Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska Unionen (3) anges i avsnitt 7.1 (om beskattning), angående tillämpningen av bestämmelserna i artikel 28.3 i sjätte direktivet, att Republiken Slovakien får undanta vissa transaktioner enligt bilaga F till sjätte direktivet från beskattning.

| (3) | Republiken Slovakien kan inte göra någon exakt beräkning av underlaget för momsmedel avseende vissa kategorier av transaktioner enligt punkt 17 i bilaga F i sjätte direktivet. Beräkningen skulle innebära en obefogad administrativ börda som inte står i proportion till de aktuella transaktionernas inverkan på Republiken Slovakiens samlade underlag för momsmedel. Däremot kan Republiken Slovakien göra en beräkning med hjälp av ungefärliga uppskattningar för den aktuella typen av transaktioner enligt bilaga F i sjätte direktivet. Republiken Slovakien bör därför ges tillstånd att beräkna underlaget för momsmedel med hjälp av ungefärliga uppskattningar i enlighet med andra stycket i artikel 6.3 i förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89. |
| --- | --- |

(3)

Republiken Slovakien kan inte göra någon exakt beräkning av underlaget för momsmedel avseende vissa kategorier av transaktioner enligt punkt 17 i bilaga F i sjätte direktivet. Beräkningen skulle innebära en obefogad administrativ börda som inte står i proportion till de aktuella transaktionernas inverkan på Republiken Slovakiens samlade underlag för momsmedel. Däremot kan Republiken Slovakien göra en beräkning med hjälp av ungefärliga uppskattningar för den aktuella typen av transaktioner enligt bilaga F i sjätte direktivet. Republiken Slovakien bör därför ges tillstånd att beräkna underlaget för momsmedel med hjälp av ungefärliga uppskattningar i enlighet med andra stycket i artikel 6.3 i förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89.

| (4) | När det gäller fördelningen av transaktionerna efter statistisk kategori enligt artikel 4.4 i förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 kan Republiken Slovakien inte använda uppgifter ur nationalräkenskaperna från förra året, utan endast uppgifter från tiden före det år för vilket underlaget för momsmedel skall beräknas. Republiken Slovakien bör därför ges tillstånd att använda uppgifter från nationalräkenskaperna från tiden före det år för vilket underlaget för momsmedel skall beräknas. |
| --- | --- |

(4)

När det gäller fördelningen av transaktionerna efter statistisk kategori enligt artikel 4.4 i förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 kan Republiken Slovakien inte använda uppgifter ur nationalräkenskaperna från förra året, utan endast uppgifter från tiden före det år för vilket underlaget för momsmedel skall beräknas. Republiken Slovakien bör därför ges tillstånd att använda uppgifter från nationalräkenskaperna från tiden före det år för vilket underlaget för momsmedel skall beräknas.

| (5) | Rådgivande kommittén för egna medel har godkänt den rapport som upptar ledamöternas yttranden om detta beslut. |
| --- | --- |

(5)

Rådgivande kommittén för egna medel har godkänt den rapport som upptar ledamöternas yttranden om detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Republiken Slovakien ges härmed tillstånd att för budgetåret 2004, för vilket underlaget för momsmedel skall beräknas, använda uppgifter från nationalräkenskaperna för år 2001 vid den fördelning av transaktionerna efter statistisk kategori som avses i artikel 4.4 i förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89.

Artikel 2

Republiken Slovakien ges härmed tillstånd att beräkna underlaget för momsmedel från och med den 1 maj 2004 med hjälp av ungefärliga uppskattningar i enlighet med andra stycket i artikel 6.3 i förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, avseende följande kategorier av transaktioner enligt bilaga F i sjätte direktivet:

| 1. | Passagerartransport (bilaga F, punkt 17). |
| --- | --- |

1.

Passagerartransport (bilaga F, punkt 17).

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Slovakien.

Utfärdat i Bryssel den 21 november 2005.

På kommissionens vägnar

Dalia GRYBAUSKAITĖ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 155, 7.6.1989, s. 9. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

1

(2)  EGT L 145, 13.6.1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/66/EG (EUT L 168, 1.5.2004, s. 35).

2

(3)  EUT L 236, 23.9.2003, s. 920.

3

---

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen

| 24.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/43

---

RÅDETS BESLUT 2005/821/GUSP

av den 21 november 2005

om ändring av beslut 2004/658/GUSP om de finansiella bestämmelserna för Europeiska försvarsbyråns allmänna budget

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2004/551/GUSP av den 12 juli 2004 om inrättande av en europeisk försvarsbyrå (1), särskilt artikel 18.1, och

av följande skäl:

| (1) | Den 13 september 2004 antog rådet beslut 2004/658/GUSP (2) om de finansiella bestämmelserna för Europeiska försvarsbyråns allmänna budget. |
| --- | --- |

(1)

Den 13 september 2004 antog rådet beslut 2004/658/GUSP (2) om de finansiella bestämmelserna för Europeiska försvarsbyråns allmänna budget.

| (2) | Europeiska försvarsbyråns styrelse rekommenderade den 23 maj 2005 rådet att med ett eller två år förlänga den period inom vilken styrelsen bör se över och vid behov ändra de finansiella bestämmelserna. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska försvarsbyråns styrelse rekommenderade den 23 maj 2005 rådet att med ett eller två år förlänga den period inom vilken styrelsen bör se över och vid behov ändra de finansiella bestämmelserna.

| (3) | Beslut 2004/658/GUSP bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Beslut 2004/658/GUSP bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 1 i beslut 2004/658/GUSP skall andra meningen ersättas med följande:

”Styrelsen skall se över och vid behov ändra dessa finansiella bestämmelser före den 31 december 2006.”

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Artikel 3

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel 21 november 2005.

På rådets vägnar

J. STRAW

Ordförande

---

(1)  EUT L 245, 17.7.2004, s. 17.

1

(2)  EUT L 300, 25.9.2004, s. 52.

2

---

| 24.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/44 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/44

---

RÅDETS GEMENSAMMA ÅTGÄRD 2005/822/GUSP

av den 21 november 2005

om ändring och förlängning av gemensam åtgärd 2004/847/GUSP om Europeiska unionens polisuppdrag i Kinshasa (Demokratiska republiken Kongo) angående den integrerade polisenheten (EUPOL-Kinshasa)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 14 och artikel 25 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Gemensam åtgärd 2004/847/GUSP (1) genom vilken EUPOL–Kinshasa inrättades upphör att gälla den 31 december 2005. |
| --- | --- |

(1)

Gemensam åtgärd 2004/847/GUSP (1) genom vilken EUPOL–Kinshasa inrättades upphör att gälla den 31 december 2005.

| (2) | Den 6 oktober 2005 översände Demokratiska republiken Kongos president, Joseph Kabila, ett brev till generalsekreteraren/den höge representanten, där han inbjöd Europeiska unionen att förlänga EUPOL–Kinshasa. |
| --- | --- |

(2)

Den 6 oktober 2005 översände Demokratiska republiken Kongos president, Joseph Kabila, ett brev till generalsekreteraren/den höge representanten, där han inbjöd Europeiska unionen att förlänga EUPOL–Kinshasa.

| (3) | Den 7 november 2005 beslutade rådet att förlänga EUPOL–Kinshasa med ytterligare tolv månader efter utgången av det nuvarande mandatet. Denna gemensamma åtgärd omfattar den första fasen – till och med den 30 april 2006 – av denna förlängning. |
| --- | --- |

(3)

Den 7 november 2005 beslutade rådet att förlänga EUPOL–Kinshasa med ytterligare tolv månader efter utgången av det nuvarande mandatet. Denna gemensamma åtgärd omfattar den första fasen – till och med den 30 april 2006 – av denna förlängning.

| (4) | Tredjeländer bör delta i operationen i enlighet med de riktlinjer som fastställdes av Europeiska rådet i Nice. |
| --- | --- |

(4)

Tredjeländer bör delta i operationen i enlighet med de riktlinjer som fastställdes av Europeiska rådet i Nice.

| (5) | Det nuvarande säkerhetsläget i Demokratiska republiken Kongo kan försämras med eventuellt allvarliga återverkningar på processen för att stärka demokratin, respekten för rättsstatsprincipen och den internationella och regionala säkerheten. EU:s fortsatta engagemang i form av politiska insatser och resurser kommer att hjälpa till att förstärka stabiliteten i regionen. |
| --- | --- |

(5)

Det nuvarande säkerhetsläget i Demokratiska republiken Kongo kan försämras med eventuellt allvarliga återverkningar på processen för att stärka demokratin, respekten för rättsstatsprincipen och den internationella och regionala säkerheten. EU:s fortsatta engagemang i form av politiska insatser och resurser kommer att hjälpa till att förstärka stabiliteten i regionen.

| (6) | Den 9 december 2004 utnämnde kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik polisintendent Adílio Custódio till uppdragschef för EUPOL–Kinshasa; hans mandat bör förlängas så länge uppdraget varar. |
| --- | --- |

(6)

Den 9 december 2004 utnämnde kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik polisintendent Adílio Custódio till uppdragschef för EUPOL–Kinshasa; hans mandat bör förlängas så länge uppdraget varar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Gemensam åtgärd 2004/847/GUSP skall ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 2
  Planeringsfasen
  Rådets generalsekretariat skall utveckla alla tekniska instrument som är nödvändiga för att genomföra EUPOL–Kinshasa. Uppdragschefen skall utarbeta en operationsplan med beaktande av en genomgripande riskbedömning. Rådet skall godkänna operationsplanen.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 2 skall ersättas med följande:

”Artikel 2

Planeringsfasen

Rådets generalsekretariat skall utveckla alla tekniska instrument som är nödvändiga för att genomföra EUPOL–Kinshasa. Uppdragschefen skall utarbeta en operationsplan med beaktande av en genomgripande riskbedömning. Rådet skall godkänna operationsplanen.”

| 2. | Artikel 3 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 3
  Uppdragsbeskrivning
  Europeiska unionen skall genomföra ett polisuppdrag i Kinshasa (Demokratiska republiken Kongo) i syfte att tillhandahålla övervakning, handledning och rådgivning i samband med inrättandet av och den inledande verksamheten vid den integrerade polisenheten för att säkerställa att den integrerade polisenheten agerar i enlighet med utbildningen vid utbildningscentrumet och i överensstämmelse med internationell bästa praxis på området. Dessa insatser skall inriktas på den integrerade polisenhetens ledning för att förbättra den integrerade polisenhetens förvaltningskapacitet samt tillhandahålla övervakning, handledning och rådgivning till de operativa enheterna när de utför sina uppgifter.
  EUPOL-Kinshasa skall fortsätta att tillhandahålla övervakning, handledning och rådgivning när det gäller inrättandet och utvecklingen av den integrerade polisenheten, inklusive mer omfattande rådgivning till den integrerade polisenhetens ledning beträffande genomförandet av uppdrag samt ökad rådgivning i andra frågor som har samband med ett effektivt polisväsende i Demokratiska republiken Kongo, och skall förbättra kontakterna med EUSEC RD Congo när det gäller reform av säkerhetssektorn.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 3 skall ersättas med följande:

”Artikel 3

Uppdragsbeskrivning

Europeiska unionen skall genomföra ett polisuppdrag i Kinshasa (Demokratiska republiken Kongo) i syfte att tillhandahålla övervakning, handledning och rådgivning i samband med inrättandet av och den inledande verksamheten vid den integrerade polisenheten för att säkerställa att den integrerade polisenheten agerar i enlighet med utbildningen vid utbildningscentrumet och i överensstämmelse med internationell bästa praxis på området. Dessa insatser skall inriktas på den integrerade polisenhetens ledning för att förbättra den integrerade polisenhetens förvaltningskapacitet samt tillhandahålla övervakning, handledning och rådgivning till de operativa enheterna när de utför sina uppgifter.

EUPOL-Kinshasa skall fortsätta att tillhandahålla övervakning, handledning och rådgivning när det gäller inrättandet och utvecklingen av den integrerade polisenheten, inklusive mer omfattande rådgivning till den integrerade polisenhetens ledning beträffande genomförandet av uppdrag samt ökad rådgivning i andra frågor som har samband med ett effektivt polisväsende i Demokratiska republiken Kongo, och skall förbättra kontakterna med EUSEC RD Congo när det gäller reform av säkerhetssektorn.”

| 3. | Artikel 4 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 4
  Uppdragets struktur
  Uppdraget kommer att bestå av ett högkvarter och polisövervakare. Högkvarteret kommer att bestå av uppdragschefens kontor och en avdelning för administrativt stöd. Alla övervakare, handledare och rådgivare, liksom utbildarna, kommer att placeras vid den integrerade polisenhetens operativa bas.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 4 skall ersättas med följande:

”Artikel 4

Uppdragets struktur

Uppdraget kommer att bestå av ett högkvarter och polisövervakare. Högkvarteret kommer att bestå av uppdragschefens kontor och en avdelning för administrativt stöd. Alla övervakare, handledare och rådgivare, liksom utbildarna, kommer att placeras vid den integrerade polisenhetens operativa bas.”

| 4. | Artikel 10.1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Det finansiella referensbelopp som skall täcka utgifterna för uppdraget skall vara högst 4 370 000 EUR för perioden från den 9 december 2004 till och med den 30 april 2006.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 10.1 skall ersättas med följande:

”1.   Det finansiella referensbelopp som skall täcka utgifterna för uppdraget skall vara högst 4 370 000 EUR för perioden från den 9 december 2004 till och med den 30 april 2006.”

| 5. | Artikel 10.2 b skall ersättas med följande:






  ”b) | Polischefen för uppdraget skall lämna fullständig rapport till kommissionen och övervakas av denna när det gäller de åtgärder som vidtas inom ramen för hans anställning.” |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 10.2 b skall ersättas med följande:

”b)

Polischefen för uppdraget skall lämna fullständig rapport till kommissionen och övervakas av denna när det gäller de åtgärder som vidtas inom ramen för hans anställning.”

| 6. | Artikel 14 andra stycket skall ersättas med följande:
  ”Den upphör att gälla den 30 april 2006.” |
| --- | --- |

6.

Artikel 14 andra stycket skall ersättas med följande:

”Den upphör att gälla den 30 april 2006.”

Artikel 2

Denna gemensamma åtgärd träder i kraft samma dag som den antas.

Artikel 3

Denna gemensamma åtgärd skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel den 21 november 2005.

På rådets vägnar

J. STRAW

Ordförande

---

(1)  EUT L 367, 14.12.2004, s. 30.

1

---

Rättelser

| 24.11.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 305/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 305/46

---

Rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (försörjningsdirektivet)

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 134 av den 30 april 2004
  )

På sidan 87, bilaga XV A, punkt 9, skall det

i stället för:

”enligt bilaga XVI A”

vara:

”enligt bilaga XVII A”.

---