# Den Europæiske Unions L 222/2017

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 222 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 60. årgang29. august 2017 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 222

Dansk udgave

Retsforskrifter

60. årgang29. august 2017

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2017/1505 af 28. august 2017 om ændring af bilag I, II og III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1506 af 28. august 2017 om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet maleinhydrazid, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  ) | 21 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2017/1507 af 28. august 2017 om ændring af afgørelse 2005/37/EF om oprettelse af Det Europæiske Tekniske og Videnskabelige Center (ETSC) og om samordning af de tekniske aktiviteter med henblik på at beskytte euromønterne mod falskmøntneri | 25 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens forordning (EU) 2017/1505 af 28. august 2017 om ændring af bilag I, II og III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1506 af 28. august 2017 om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet maleinhydrazid, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (
  1
  )

1

21

AFGØRELSER

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2017/1507 af 28. august 2017 om ændring af afgørelse 2005/37/EF om oprettelse af Det Europæiske Tekniske og Videnskabelige Center (ETSC) og om samordning af de tekniske aktiviteter med henblik på at beskytte euromønterne mod falskmøntneri

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 29.8.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 222/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2017/1505

af 28. august 2017

om ændring af bilag I, II og III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2009 af 25. november 2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 761/2001 og Kommissionens beslutning 2001/681/EF og 2006/193/EF (1), særlig artikel 48, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | EMAS har til formål hele tiden at fremme forbedringer af organisationers miljøpræstationer ved indførelse og gennemførelse af miljøledelsessystemer, bedømmelse af disse systemers resultater, oplysning om miljøpræstationer, en åben dialog med offentligheden og andre interessenter og aktiv inddragelse af medarbejderne. For at nå dette mål er der i bilag I-IV i forordning (EF) nr. 1221/2009 defineret specifikke krav, der skal overholdes af de organisationer, som ønsker at indføre EMAS og opnå EMAS-registrering. |
| --- | --- |

(1)

EMAS har til formål hele tiden at fremme forbedringer af organisationers miljøpræstationer ved indførelse og gennemførelse af miljøledelsessystemer, bedømmelse af disse systemers resultater, oplysning om miljøpræstationer, en åben dialog med offentligheden og andre interessenter og aktiv inddragelse af medarbejderne. For at nå dette mål er der i bilag I-IV i forordning (EF) nr. 1221/2009 defineret specifikke krav, der skal overholdes af de organisationer, som ønsker at indføre EMAS og opnå EMAS-registrering.

| (2) | Del A i bilag II til forordning (EF) nr. 1221/2009 omfatter de krav, der er fastsat i EN ISO 14001:2004-standarden, som udgør grundlaget for forordningens krav til miljøledelsessystemer. |
| --- | --- |

(2)

Del A i bilag II til forordning (EF) nr. 1221/2009 omfatter de krav, der er fastsat i EN ISO 14001:2004-standarden, som udgør grundlaget for forordningens krav til miljøledelsessystemer.

| (3) | Del B i bilag II til forordning (EF) nr. 1221/2009 rummer en liste over en række yderligere hensyn, som organisationer, der er registreret i fællesskabsordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS), skal tage i betragtning, og som er knyttet direkte til bestemte elementer i EN ISO 14001:2004-standarden. |
| --- | --- |

(3)

Del B i bilag II til forordning (EF) nr. 1221/2009 rummer en liste over en række yderligere hensyn, som organisationer, der er registreret i fællesskabsordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS), skal tage i betragtning, og som er knyttet direkte til bestemte elementer i EN ISO 14001:2004-standarden.

| (4) | ISO har siden udsendt en ny version af den internationale standard ISO 14001. Anden udgave af standarden (EN ISO 14001:2004) er derfor blevet erstattet af tredje udgave (ISO 14001:2015). |
| --- | --- |

(4)

ISO har siden udsendt en ny version af den internationale standard ISO 14001. Anden udgave af standarden (EN ISO 14001:2004) er derfor blevet erstattet af tredje udgave (ISO 14001:2015).

| (5) | For at sikre en konsekvent tilgang på tværs af bilagene bør også de relevante nye bestemmelser i den internationale standard ISO 14001:2015 tages i betragtning i bilag I til forordning (EF) nr. 1221/2009, hvori kravene til miljøkortlægning er fastsat, og i bilag III til forordning (EF) nr. 1221/2009, hvori kravene til intern miljørevision er fastsat. |
| --- | --- |

(5)

For at sikre en konsekvent tilgang på tværs af bilagene bør også de relevante nye bestemmelser i den internationale standard ISO 14001:2015 tages i betragtning i bilag I til forordning (EF) nr. 1221/2009, hvori kravene til miljøkortlægning er fastsat, og i bilag III til forordning (EF) nr. 1221/2009, hvori kravene til intern miljørevision er fastsat.

| (6) | Forordning (EF) nr. 1221/2009 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(6)

Forordning (EF) nr. 1221/2009 bør derfor ændres.

| (7) | Organisationer, der ønsker at opnå eller opretholde både EMAS-registrering og ISO 14001-certificering, gennemfører ofte en integreret verifikations-/certificeringsproces. For at fastholde sammenhængen mellem kravene i de to instrumenter bør organisationerne ikke have pligt til at gennemføre de reviderede bilag til forordning (EF) nr. 1221/2009 før den nye version af den internationale standard ISO 14001. Det er derfor nødvendigt at fastsætte overgangsordninger. |
| --- | --- |

(7)

Organisationer, der ønsker at opnå eller opretholde både EMAS-registrering og ISO 14001-certificering, gennemfører ofte en integreret verifikations-/certificeringsproces. For at fastholde sammenhængen mellem kravene i de to instrumenter bør organisationerne ikke have pligt til at gennemføre de reviderede bilag til forordning (EF) nr. 1221/2009 før den nye version af den internationale standard ISO 14001. Det er derfor nødvendigt at fastsætte overgangsordninger.

| (8) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 49 i forordning (EF) nr. 1221/2009 — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 49 i forordning (EF) nr. 1221/2009 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I, II og III til forordning (EF) nr. 1221/2009 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Overholdelsen af kravene i forordning (EF) nr. 1221/2009 som ændret ved nærværende forordning skal kontrolleres i forbindelse med verifikationen af organisationen i overensstemmelse med artikel 18 i forordning (EF) nr. 1221/2009.

Hvis EMAS-registreringen skal fornyes, og den næste verifikation skal foretages inden den 14. marts 2018, kan datoen for denne verifikation udskydes med seks måneder efter aftale med miljøverifikatoren og registreringsorganet.

Indtil den 14. september 2018 kan verifikationen dog efter aftale med miljøverifikatoren udføres i overensstemmelse med kravene i forordning (EF) nr. 1221/2009 som ændret ved Rådets forordning (EU) nr. 517/2013 (2). Hvis der foretages en sådan verifikation, er miljøverifikatorens redegørelse såvel som registreringsbeviset kun gyldige indtil den 14. september 2018.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. august 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 342 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets forordning (EU) nr. 517/2013 af 13. maj 2013 om tilpasning af visse forordninger, beslutninger og afgørelser vedrørende frie varebevægelser, frie personbevægelser, selskabsret, konkurrencepolitik, landbrug, fødevaresikkerhed og veterinær- og plantesundhedspolitik, transportpolitik, energi, beskatning, statistikker, transeuropæiske net, retsvæsen og grundlæggende rettigheder, retfærdighed, frihed og sikkerhed, miljø, toldunionen, eksterne forbindelser, udenrigspolitik og sikkerheds- og forsvarspolitik samt institutioner på grund af Republikken Kroatiens tiltrædelse (EUT L 158 af 10.6.2013, s. 1).

2

---

BILAG

»BILAG I

MILJØKORTLÆGNING

Miljøkortlægningen skal omfatte følgende områder:

1.   Bestemmelse af organisationens rammer og vilkår

Organisationen skal fastlægge de eksterne og interne forhold, som positivt eller negativt kan påvirke dens evne til at opnå de tilsigtede resultater af miljøledelsessystemet.

Disse forhold kan være relevante miljømæssige omstændigheder såsom klima, luftkvalitet, vandkvalitet, tilgængelige naturressourcer og biodiversitet.

De kan også omfatte, men er ikke begrænset til:

| — | ydre forhold (som kulturelle, sociale, politiske, juridiske, lovgivningsmæssige, finansielle, teknologiske, økonomiske, naturrelaterede og konkurrencemæssige omstændigheder) |
| --- | --- |

—

ydre forhold (som kulturelle, sociale, politiske, juridiske, lovgivningsmæssige, finansielle, teknologiske, økonomiske, naturrelaterede og konkurrencemæssige omstændigheder)

| — | indre forhold vedrørende organisationens karakteristika (som dens aktiviteter, produkter og tjenesteydelser, strategiske ledelse, kultur og kompetencer). |
| --- | --- |

—

indre forhold vedrørende organisationens karakteristika (som dens aktiviteter, produkter og tjenesteydelser, strategiske ledelse, kultur og kompetencer).

2.   Identificering af interessenter og bestemmelse af deres relevante behov og forventninger

Organisationen skal bestemme de interessenter, der er relevante for miljøledelsessystemet, de relevante behov og forventninger hos disse interessenter, og hvilke af disse behov og forventninger den har imødekommet eller vælger at imødekomme.

Hvis organisationen beslutter frivilligt at efterleve eller imødekomme behov eller forventninger hos interessenter, som ikke er omfattet af lovkrav, vil de indgå i organisationens bindende forpligtelser.

3.   Udpegning af gældende miljølovgivning

Organisationen skal ikke blot etablere et register over gældende lovkrav, men også anføre, hvordan det kan dokumenteres, at den opfylder de forskellige lovkrav.

4.   Udpegning af alle direkte og indirekte miljøforhold og bestemmelse af de væsentlige

Organisationen skal udpege alle direkte og indirekte miljøforhold, der har væsentlig positiv eller negativ indvirkning på miljøet, kvalificeret og kvantificeret på passende måde, og udarbejde et register over alle udpegede miljøforhold. Organisationen skal også bestemme, hvilke forhold der er væsentlige, baseret på de kriterier, der er fastlagt i overensstemmelse med punkt 5 i dette bilag.

Ved udpegning af direkte og indirekte miljøforhold er det afgørende, at organisationerne også tager miljøforhold, der vedrører deres kerneforretning, i betragtning. En fortegnelse, der er begrænset til en organisations miljøforhold omkring anlægsområde og anlæg, er ikke fyldestgørende.

Når organisationen udpeger direkte og indirekte miljøforhold knyttet til dens aktiviteter, produkter og tjenesteydelser, skal den anlægge et livscyklusperspektiv ved at tage hensyn til de livscyklusstadier, som den kan kontrollere eller påvirke. Sådanne stadier omfatter typisk anskaffelse af råmaterialer, indkøb og udbud, konstruktion, produktion, transport, brug og forbrug, behandling, når produktet er udtjent, og endelig bortskaffelse afhængigt af organisationens virksomhed.

4.1.   Direkte miljøforhold

Direkte miljøforhold er knyttet til selve organisationens aktiviteter, produkter og tjenesteydelser, som den har direkte ledelseskontrol over.

Alle organisationer skal overveje deres direkte miljøforhold.

Direkte miljøforhold omfatter, men er ikke begrænset til:

| 1) | udslip til luft |
| --- | --- |

1)

udslip til luft

| 2) | udledning til vand (herunder nedsivning til grundvandet) |
| --- | --- |

2)

udledning til vand (herunder nedsivning til grundvandet)

| 3) | produktion, genvinding, genbrug, transport og bortskaffelse af fast og andet affald, især farligt affald |
| --- | --- |

3)

produktion, genvinding, genbrug, transport og bortskaffelse af fast og andet affald, især farligt affald

| 4) | arealudnyttelse og jordforurening |
| --- | --- |

4)

arealudnyttelse og jordforurening

| 5) | anvendelse af energi, naturlige ressourcer (herunder vand, fauna og flora) og råmaterialer |
| --- | --- |

5)

anvendelse af energi, naturlige ressourcer (herunder vand, fauna og flora) og råmaterialer

| 6) | anvendelse af tilsætningsstoffer og hjælpestoffer samt halvfabrikata |
| --- | --- |

6)

anvendelse af tilsætningsstoffer og hjælpestoffer samt halvfabrikata

| 7) | lokale miljøgener (f.eks. støj, vibrationer, lugt, støv, visuelle gener) |
| --- | --- |

7)

lokale miljøgener (f.eks. støj, vibrationer, lugt, støv, visuelle gener)

Ved udpegning af miljøforhold bør følgende også overvejes:

| — | risiko for miljøulykker og andre nødsituationer, der vil kunne påvirke miljøet (f.eks. kemiske ulykker), og eventuelle unormale situationer, som kunne føre til en potentiel miljøvirkning |
| --- | --- |

—

risiko for miljøulykker og andre nødsituationer, der vil kunne påvirke miljøet (f.eks. kemiske ulykker), og eventuelle unormale situationer, som kunne føre til en potentiel miljøvirkning

| — | transport i forbindelse med varer og tjenesteydelser og personale, der rejser i firmaets tjeneste. |
| --- | --- |

—

transport i forbindelse med varer og tjenesteydelser og personale, der rejser i firmaets tjeneste.

4.2.   Indirekte miljøforhold

Indirekte miljøforhold kan være en følge af indbyrdes påvirkning mellem en organisation og tredjeparter og kan i nogen grad påvirkes af organisationen.

De omfatter, men er ikke begrænset til:

| 1) | livscyklusforhold, der vedrører varer og tjenesteydelser, som organisationen kan påvirke (anskaffelse af råmaterialer, konstruktion, indkøb og udbud, produktion, transport, brug og forbrug, behandling, når produktet er udtjent, og endelig bortskaffelse) |
| --- | --- |

1)

livscyklusforhold, der vedrører varer og tjenesteydelser, som organisationen kan påvirke (anskaffelse af råmaterialer, konstruktion, indkøb og udbud, produktion, transport, brug og forbrug, behandling, når produktet er udtjent, og endelig bortskaffelse)

| 2) | kapitalinvesteringer, långivning og forsikringsydelser |
| --- | --- |

2)

kapitalinvesteringer, långivning og forsikringsydelser

| 3) | nye markeder |
| --- | --- |

3)

nye markeder

| 4) | valg af tjenesteydelser og disses sammensætning (f.eks. inden for transport- eller cateringbranchen) |
| --- | --- |

4)

valg af tjenesteydelser og disses sammensætning (f.eks. inden for transport- eller cateringbranchen)

| 5) | administrative og planlægningsmæssige beslutninger |
| --- | --- |

5)

administrative og planlægningsmæssige beslutninger

| 6) | produktudbuddets sammensætning |
| --- | --- |

6)

produktudbuddets sammensætning

| 7) | kontrahenters, underkontrahenters, leverandørers og underleverandørers miljøpræstationer og -praksis. |
| --- | --- |

7)

kontrahenters, underkontrahenters, leverandørers og underleverandørers miljøpræstationer og -praksis.

Organisationerne skal kunne påvise, at de væsentlige miljøforhold og de deraf afledte miljøvirkninger er taget i betragtning i ledelsessystemet.

Organisationen bør bestræbe sig på at sikre, at leverandørerne og de personer, der handler på organisationens vegne, overholder organisationens miljøpolitik for så vidt angår de aktiviteter, der udføres i henhold til kontrakten.

En organisation skal undersøge, hvor stor indflydelse den kan have på disse indirekte miljøforhold, og hvilke foranstaltninger den kan træffe til at mindske miljøvirkningerne eller øge miljøfordelene.

5.   Vurdering af miljøforholdenes væsentlighed

En organisation skal fastsætte kriterierne for vurdering af miljøforholdenes væsentlighed i relation til organisationens aktiviteter, produkter og tjenesteydelser og anvende disse kriterier med henblik på at bestemme, hvilke miljøforhold der har en væsentlig indvirkning på miljøet set i et livscyklusperspektiv.

De kriterier, organisationen opstiller, skal tage hensyn til lovgivningen, være omfattende og reproducerbare, kunne underkastes uafhængig kontrol og offentliggøres.

Når en organisation fastlægger disse kriterier, skal den overveje følgende elementer:

| 1) | potentiel skade eller gavn for miljøet, herunder biodiversiteten |
| --- | --- |

1)

potentiel skade eller gavn for miljøet, herunder biodiversiteten

| 2) | miljøtilstanden (f.eks. det lokale, regionale eller globale miljøs sårbarhed) |
| --- | --- |

2)

miljøtilstanden (f.eks. det lokale, regionale eller globale miljøs sårbarhed)

| 3) | forholdets og/eller virkningens omfang, antal, hyppighed og reversibilitet |
| --- | --- |

3)

forholdets og/eller virkningens omfang, antal, hyppighed og reversibilitet

| 4) | relevant miljølovgivning og kravene heri |
| --- | --- |

4)

relevant miljølovgivning og kravene heri

| 5) | holdninger hos interessenterne, herunder organisationens medarbejdere. |
| --- | --- |

5)

holdninger hos interessenterne, herunder organisationens medarbejdere.

Yderligere relevante elementer kan overvejes afhængigt af typen af organisationens aktiviteter, produkter og tjenesteydelser.

På baggrund af de fastlagte kriterier skal organisationen vurdere sine miljøforholds og miljøvirkningers væsentlighed. I denne forbindelse skal organisationen inddrage hensyn, som kan omfatte, men som ikke er begrænset til:

| 1) | organisationens eksisterende data om materiale- og energitilførsel samt om risikoen i tilknytning til udledninger, affald og emissioner |
| --- | --- |

1)

organisationens eksisterende data om materiale- og energitilførsel samt om risikoen i tilknytning til udledninger, affald og emissioner

| 2) | organisationens aktiviteter, som er reguleret af miljølovgivningen |
| --- | --- |

2)

organisationens aktiviteter, som er reguleret af miljølovgivningen

| 3) | indkøbsaktiviteter |
| --- | --- |

3)

indkøbsaktiviteter

| 4) | konstruktion, udvikling, fremstilling, distribution, servicering, brug, genbrug, genanvendelse og bortskaffelse af organisationens produkter |
| --- | --- |

4)

konstruktion, udvikling, fremstilling, distribution, servicering, brug, genbrug, genanvendelse og bortskaffelse af organisationens produkter

| 5) | de af organisationens aktiviteter, der indebærer de største miljømæssige omkostninger og fordele. |
| --- | --- |

5)

de af organisationens aktiviteter, der indebærer de største miljømæssige omkostninger og fordele.

Når organisationen vurderer væsentligheden af sine aktiviteters miljøvirkning, skal den tage hensyn til normale driftsforhold, forholdene i forbindelse med opstart og nedlukning samt rimeligt forudselige nødsituationer. Der skal tages hensyn til tidligere, nuværende og planlagte aktiviteter.

6.   Vurdering af tilbagemeldinger fra undersøgelser af tidligere uheld

Organisationen skal tage hensyn til tilbagemeldinger fra undersøgelsen af tidligere uheld, som kunne påvirke dens evne til at opnå de tilsigtede resultater af miljøledelsessystemet.

7.   Bestemmelse og dokumentation af risici og muligheder

Organisationen skal bestemme og dokumentere risici og muligheder, der knytter sig til dens miljøforhold, bindende forpligtelser og andre forhold og krav, der er nævnt i punkt 1-4.

Organisationen skal fokusere på de risici og muligheder, som den skal tage i betragtning for at sikre, at den med miljøledelsessystemet kan nå sit tilsigtede mål om at forebygge uønskede virkninger eller uheld og sikre løbende forbedringer af organisationens miljøpræstationer.

8.   Gennemgang af alle eksisterende processer, sædvaner og procedurer

Organisationen skal undersøge eksisterende processer, sædvaner og procedurer og bestemme, hvilke der er nødvendige for at sikre opretholdelsen af miljøledelsen på lang sigt.

»BILAG II

KRAV TIL MILJØLEDELSESSYSTEMER OG ØVRIGE HENSYN, SOM ORGANISATIONER, DER IMPLEMENTERER EMAS, SKAL TAGE I BETRAGTNING

Miljøledelsessystemer under EMAS skal opfylde kravene i afdeling 4-10 i EN ISO 14001:2015-standarden. Disse krav er gengivet i del A.

Henvisningen i artikel 4 til specifikke punkter i dette bilag skal forstås således:

| Henvisning til A.3.1 skal forstås som henvisning til del A.6.1. |
| --- |

Henvisning til A.3.1 skal forstås som henvisning til del A.6.1.

| Henvisning til A.5.5 skal forstås som henvisning til del A.9.2. |
| --- |

Henvisning til A.5.5 skal forstås som henvisning til del A.9.2.

Derudover skal organisationer, der gennemfører EMAS, tage en række øvrige hensyn i betragtning, som er direkte knyttet til forskellige elementer i afdeling 4 i EN ISO 14001:2015-standarden. Disse supplerende krav er opregnet i del B i dette bilag.

| DEL A
  Krav til miljøledelsessystemer ifølge EN ISO 14001:2015 | DEL B
  Supplerende krav til organisationer, der gennemfører EMAS |
| --- | --- |
| Organisationer, der deltager i ordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS), skal opfylde kravene i EN ISO 14001:2015 (1), som er opstillet nedenfor:
  A.4.   Organisationens rammer og vilkår
  A.4.1.   Forståelse af organisationen og dens rammer og vilkår
  Organisationen skal fastlægge, hvilke eksterne og interne forhold der er relevante for dens formål, og som påvirker organisationens evne til at opnå det eller de resultater, der tilsigtes med miljøledelsessystemet. Sådanne forhold skal omfatte miljømæssige omstændigheder, som kan påvirkes af eller kan påvirke organisationen.
  A.4.2.   Forståelse af interessenters behov og forventninger
  Organisationen skal fastlægge:






  a) | hvilke interessenter der er relevante for miljøledelsessystemet |

DEL A

Krav til miljøledelsessystemer ifølge EN ISO 14001:2015

DEL B

Supplerende krav til organisationer, der gennemfører EMAS

Organisationer, der deltager i ordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS), skal opfylde kravene i EN ISO 14001:2015 (1), som er opstillet nedenfor:

A.4.   Organisationens rammer og vilkår

A.4.1.   Forståelse af organisationen og dens rammer og vilkår

Organisationen skal fastlægge, hvilke eksterne og interne forhold der er relevante for dens formål, og som påvirker organisationens evne til at opnå det eller de resultater, der tilsigtes med miljøledelsessystemet. Sådanne forhold skal omfatte miljømæssige omstændigheder, som kan påvirkes af eller kan påvirke organisationen.

A.4.2.   Forståelse af interessenters behov og forventninger

Organisationen skal fastlægge:

a)

hvilke interessenter der er relevante for miljøledelsessystemet

| b) | disse interessenters relevante behov og forventninger (dvs. krav) |
| --- | --- |

b)

disse interessenters relevante behov og forventninger (dvs. krav)

| c) | hvilke af disse behov og forventninger der bliver dens bindende forpligtelser. |
| --- | --- |

c)

hvilke af disse behov og forventninger der bliver dens bindende forpligtelser.

A.4.3.   Fastlæggelse af miljøledelsessystemets omfang

Organisationen skal fastsætte miljøledelsessystemets grænser og anvendelighed for at fastlægge dets omfang.

Når omfanget fastlægges, skal organisationen tage følgende i betragtning:

| a) | de eksterne og interne forhold omtalt i A.4.1 |
| --- | --- |

a)

de eksterne og interne forhold omtalt i A.4.1

| b) | de bindende forpligtelser omtalt i A.4.2 |
| --- | --- |

b)

de bindende forpligtelser omtalt i A.4.2

| c) | dens organisatoriske enheder, funktioner og fysiske grænser |
| --- | --- |

c)

dens organisatoriske enheder, funktioner og fysiske grænser

| d) | dens aktiviteter, produkter og ydelser |
| --- | --- |

d)

dens aktiviteter, produkter og ydelser

| e) | dens beføjelser og evne til at styre og påvirke. |
| --- | --- |

e)

dens beføjelser og evne til at styre og påvirke.

Når omfanget er defineret, skal alle organisationens aktiviteter, produkter og ydelser inden for dette omfang indgå i miljøledelsessystemet.

Omfanget skal vedligeholdes som dokumenteret information og være tilgængeligt for interessenter.

A.4.4.   Miljøledelsessystem

Organisationen skal for at nå de tilsigtede resultater, herunder forbedring af miljøpræstationerne, etablere, implementere, vedligeholde og løbende forbedre et miljøledelsessystem, herunder de nødvendige processer og samspillet mellem disse, i overensstemmelse med kravene i denne internationale standard.

Ved etablering og vedligeholdelse af miljøledelsessystemet skal organisationen tage den viden, der er opnået i 4.1 og 4.2, i betragtning.

A.5.   Lederskab

A.5.1.   Lederskab og forpligtelse

Topledelsen skal udvise lederskab og forpligtelse, hvad angår miljøledelsessystemet, ved at:

| a) | påtage sig ansvar for miljøledelsessystemets effektivitet |
| --- | --- |

a)

påtage sig ansvar for miljøledelsessystemets effektivitet

| b) | sikre, at miljøpolitikken og miljømålene er etableret og stemmer overens med organisationens rammer, vilkår og strategiske retning |
| --- | --- |

b)

sikre, at miljøpolitikken og miljømålene er etableret og stemmer overens med organisationens rammer, vilkår og strategiske retning

| c) | sikre, at miljøledelsessystemets krav integreres i organisationens forretningsprocesser |
| --- | --- |

c)

sikre, at miljøledelsessystemets krav integreres i organisationens forretningsprocesser

| d) | sikre, at de nødvendige ressourcer til miljøledelsessystemet er tilgængelige |
| --- | --- |

d)

sikre, at de nødvendige ressourcer til miljøledelsessystemet er tilgængelige

| e) | kommunikere betydningen af effektiv miljøledelse og overholdelse af miljøledelsessystemets krav |
| --- | --- |

e)

kommunikere betydningen af effektiv miljøledelse og overholdelse af miljøledelsessystemets krav

| f) | sikre, at miljøledelsessystemet fører til de tilsigtede resultater |
| --- | --- |

f)

sikre, at miljøledelsessystemet fører til de tilsigtede resultater

| g) | lede og støtte personer i at bidrage til miljøledelsessystemets effektivitet |
| --- | --- |

g)

lede og støtte personer i at bidrage til miljøledelsessystemets effektivitet

| h) | fremme løbende forbedring |
| --- | --- |

h)

fremme løbende forbedring

| i) | understøtte andre relevante ledelsesroller til at udøve lederskab inden for deres ansvarsområde. |
| --- | --- |

i)

understøtte andre relevante ledelsesroller til at udøve lederskab inden for deres ansvarsområde.

| Note: | Henvisninger til »forretning« i denne internationale standard kan fortolkes bredt til at betyde de aktiviteter, der er centrale for formålet med organisationens eksistens. |
| --- | --- |

Note:

Henvisninger til »forretning« i denne internationale standard kan fortolkes bredt til at betyde de aktiviteter, der er centrale for formålet med organisationens eksistens.

A.5.2.   Miljøpolitik

Topledelsen skal etablere, implementere og vedligeholde en miljøpolitik, som inden for miljøledelsessystemets definerede omfang:

| a) | passer til organisationens formål, rammer og vilkår, herunder arten og omfanget af samt miljøpåvirkningerne fra dens aktiviteter, produkter og ydelser |
| --- | --- |

a)

passer til organisationens formål, rammer og vilkår, herunder arten og omfanget af samt miljøpåvirkningerne fra dens aktiviteter, produkter og ydelser

| b) | danner grundlag for fastlæggelse af miljømål |
| --- | --- |

b)

danner grundlag for fastlæggelse af miljømål

| c) | indeholder en forpligtelse til beskyttelse af miljøet, herunder forebyggelse af forurening og andre specifikke forpligtelser, der er relevante for organisationens rammer og vilkår.







  Note: | Andre specifikke forpligtelser til beskyttelse af miljøet kan omfatte bæredygtigt ressourceforbrug, afbødning af og tilpasning til klimaforandringer samt beskyttelse af biodiversitet og økosystemer. |
| --- | --- | --- |

c)

indeholder en forpligtelse til beskyttelse af miljøet, herunder forebyggelse af forurening og andre specifikke forpligtelser, der er relevante for organisationens rammer og vilkår.

Note:

Andre specifikke forpligtelser til beskyttelse af miljøet kan omfatte bæredygtigt ressourceforbrug, afbødning af og tilpasning til klimaforandringer samt beskyttelse af biodiversitet og økosystemer.

| d) | indeholder en forpligtelse til at opfylde organisationens bindende forpligtelser |
| --- | --- |

d)

indeholder en forpligtelse til at opfylde organisationens bindende forpligtelser

| e) | indeholder en forpligtelse til løbende forbedring af miljøledelsessystemet med henblik på forbedring af miljøpræstationerne. |
| --- | --- |

e)

indeholder en forpligtelse til løbende forbedring af miljøledelsessystemet med henblik på forbedring af miljøpræstationerne.

Miljøpolitikken skal:

| — | vedligeholdes som dokumenteret information |
| --- | --- |

—

vedligeholdes som dokumenteret information

| — | kommunikeres internt i organisationen |
| --- | --- |

—

kommunikeres internt i organisationen

| — | være tilgængelig for interessenter. |
| --- | --- |

—

være tilgængelig for interessenter.

B.1.   Løbende forbedring af miljøpræstationerne

Organisationer skal forpligte sig til løbende at forbedre deres miljøpræstationer.

Hvis en organisation omfatter et eller flere anlægsområder, skal hvert af disse, som EMAS gælder for, opfylde alle EMAS-kravene, inkl. kravene om en løbende forbedring af miljøpræstationerne som defineret i artikel 2, stk. 2.

A.5.3.   Roller, ansvar og beføjelser i organisationen

Topledelsen skal sikre, at ansvar for og beføjelser til de pågældende roller bliver delegeret og formidlet internt i organisationen.

Topledelsen skal delegere ansvar for og beføjelser til at

| a) | sikre, at miljøledelsessystemet opfylder kravene i denne internationale standard |
| --- | --- |

a)

sikre, at miljøledelsessystemet opfylder kravene i denne internationale standard

| b) | rapportere om miljøledelsessystemet, herunder miljøpræstationerne, til topledelsen. |
| --- | --- |

b)

rapportere om miljøledelsessystemet, herunder miljøpræstationerne, til topledelsen.

B.2.   Ledelsesrepræsentant(er)

Topledelsen skal udpege en eller flere topledelsesrepræsentanter, som uanset andet ansvar skal have definerede funktioner samt ansvar og beføjelser til at sikre et miljøledelsessystem, som overholder denne forordning, og rapportere til topledelsen vedrørende miljøledelsessystemets præstationer.

Topledelsesrepræsentanten kan være medlem af organisationens topledelse.

A.6.   Planlægning

A.6.1.   Handlinger til adressering af risici og muligheder

A.6.1.1.   Generelt

Organisationen skal etablere, implementere og vedligeholde de processer, der er nødvendige for at opfylde kravene i 6.1.1 til 6.1.4.

Ved planlægning af miljøledelsessystemet skal organisationen tage hensyn til

| — | forholdene i 4.1 |
| --- | --- |

—

forholdene i 4.1

| — | kravene i 4.2 |
| --- | --- |

—

kravene i 4.2

| — | omfanget af miljøledelsessystemet og fastlægge de risici og muligheder, der er forbundet med






  — | miljøforholdene (se 6.1.2) |
| --- | --- | --- |

—

omfanget af miljøledelsessystemet og fastlægge de risici og muligheder, der er forbundet med

—

miljøforholdene (se 6.1.2)

| — | de bindende forpligtelser (se 6.1.3) |
| --- | --- |

—

de bindende forpligtelser (se 6.1.3)

| — | og andre forhold og krav identificeret i 4.1 og 4.2 som det er nødvendigt at adressere for at






  — | sikre, at miljøledelsessystemet kan føre til det eller de tilsigtede resultater |
| --- | --- | --- |

—

og andre forhold og krav identificeret i 4.1 og 4.2 som det er nødvendigt at adressere for at

—

sikre, at miljøledelsessystemet kan føre til det eller de tilsigtede resultater

| — | forebygge eller reducere uønskede virkninger, herunder ydre miljømæssige omstændigheder, der potentielt kan påvirke organisationen |
| --- | --- |

—

forebygge eller reducere uønskede virkninger, herunder ydre miljømæssige omstændigheder, der potentielt kan påvirke organisationen

| — | opnå løbende forbedring. |
| --- | --- |

—

opnå løbende forbedring.

Organisationen skal inden for miljøledelsessystemets omfang fastlægge potentielle nødsituationer, herunder de nødsituationer, der kan medføre miljøpåvirkninger.

Organisationen skal vedligeholde dokumenteret information om:

| — | risici og muligheder, som det er nødvendigt at adressere |
| --- | --- |

—

risici og muligheder, som det er nødvendigt at adressere

| — | nødvendige processer i 6.1.1 til 6.1.4 i det omfang, der kræves for at kunne have tillid til, at de udføres som planlagt. |
| --- | --- |

—

nødvendige processer i 6.1.1 til 6.1.4 i det omfang, der kræves for at kunne have tillid til, at de udføres som planlagt.

A.6.1.2.   Miljøforhold

Inden for miljøledelsessystemets omfang skal organisationen ud fra et livscyklusperspektiv fastlægge de miljøforhold ved dens aktiviteter, produkter og ydelser, den kan styre, og de forhold, den kan påvirke, samt de afledte miljøpåvirkninger.

Når miljøforholdene fastlægges, skal organisationen tage følgende i betragtning:

| a) | ændringer, herunder planlagt eller ny udvikling, samt nye eller ændrede aktiviteter, produkter og ydelser |
| --- | --- |

a)

ændringer, herunder planlagt eller ny udvikling, samt nye eller ændrede aktiviteter, produkter og ydelser

| b) | unormale betingelser og nødsituationer, der med rimelighed kan forudses. |
| --- | --- |

b)

unormale betingelser og nødsituationer, der med rimelighed kan forudses.

Organisationen skal ved anvendelse af fastsatte kriterier fastlægge de forhold, der medfører eller kan medføre væsentlige miljøpåvirkninger, dvs. væsentlige miljøforhold.

Organisationen skal kommunikere sine væsentlige miljøforhold blandt de forskellige niveauer og funktioner i organisationen, som det er passende.

Organisationen skal vedligeholde dokumenteret information om:

| — | miljøforhold og afledte miljøpåvirkninger |
| --- | --- |

—

miljøforhold og afledte miljøpåvirkninger

| — | kriterier, der er anvendt til at fastlægge de væsentlige miljøforhold |
| --- | --- |

—

kriterier, der er anvendt til at fastlægge de væsentlige miljøforhold

| — | væsentlige miljøforhold. |
| --- | --- |

—

væsentlige miljøforhold.

| Note: | Væsentlige miljøforhold kan medføre risici og muligheder, der enten er forbundet med ugunstige miljøpåvirkninger (trusler) eller med gunstige miljøpåvirkninger (muligheder). |
| --- | --- |

Note:

Væsentlige miljøforhold kan medføre risici og muligheder, der enten er forbundet med ugunstige miljøpåvirkninger (trusler) eller med gunstige miljøpåvirkninger (muligheder).

B.3.   Miljøkortlægning

Organisationerne skal foretage og dokumentere en indledende miljøkortlægning som bestemt i bilag I.

Organisationer uden for Unionen skal også henvise til den tilsvarende miljølovgivning, der gælder for lignende organisationer i de medlemsstater, hvor organisationen agter at anmode om registrering.

A.6.1.3.   Bindende forpligtelser

Organisationen skal:

| a) | fastlægge og have adgang til de bindende forpligtelser, der vedrører dens miljøforhold |
| --- | --- |

a)

fastlægge og have adgang til de bindende forpligtelser, der vedrører dens miljøforhold

| b) | fastlægge, hvordan disse bindende forpligtelser gælder for organisationen |
| --- | --- |

b)

fastlægge, hvordan disse bindende forpligtelser gælder for organisationen

| c) | tage højde for disse bindende forpligtelser ved etablering, implementering, vedligeholdelse og løbende forbedring af miljøledelsessystemet. |
| --- | --- |

c)

tage højde for disse bindende forpligtelser ved etablering, implementering, vedligeholdelse og løbende forbedring af miljøledelsessystemet.

Organisationen skal vedligeholde dokumenteret information om sine bindende forpligtelser.

| Note: | Bindende forpligtelser kan medføre risici og muligheder for organisationen. |
| --- | --- |

Note:

Bindende forpligtelser kan medføre risici og muligheder for organisationen.

A.6.1.4.   Planlægning af handlinger

Organisationen skal planlægge:

| a) | at iværksætte handlinger til adressering af sine:






  1) | væsentlige miljøforhold |
| --- | --- | --- |

a)

at iværksætte handlinger til adressering af sine:

1)

væsentlige miljøforhold

| 2) | bindende forpligtelser |
| --- | --- |

2)

bindende forpligtelser

| 3) | risici og muligheder identificeret i 6.1.1 |
| --- | --- |

3)

risici og muligheder identificeret i 6.1.1

| b) | hvordan:






  1) | handlingerne integreres og implementeres i miljøledelsessystemets processer (se 6.2, pkt. 7, pkt. 8 og 9.1) eller andre forretningsprocesser |
| --- | --- | --- |

b)

hvordan:

1)

handlingerne integreres og implementeres i miljøledelsessystemets processer (se 6.2, pkt. 7, pkt. 8 og 9.1) eller andre forretningsprocesser

| 2) | effektiviteten af disse handlinger evalueres (se 9.1). |
| --- | --- |

2)

effektiviteten af disse handlinger evalueres (se 9.1).

Ved planlægning af disse handlinger skal organisationen tage sine teknologiske muligheder og økonomiske, driftsmæssige og forretningsmæssige krav i betragtning,

B.4.   Overholdelse af lovgivningen

En organisation, der er EMAS-registreret eller ønsker at blive det, skal kunne påvise, at den har opfyldt følgende betingelser:

| 1) | Den har udpeget al gældende miljølovgivning og er klar over dens betydning for organisationen. |
| --- | --- |

1)

Den har udpeget al gældende miljølovgivning og er klar over dens betydning for organisationen.

| 2) | Den overholder miljølovgivningen, herunder godkendelser og de deri indeholdte begrænsninger, og tilvejebringer passende dokumentation. |
| --- | --- |

2)

Den overholder miljølovgivningen, herunder godkendelser og de deri indeholdte begrænsninger, og tilvejebringer passende dokumentation.

| 3) | Den har indført procedurer, der sætter organisationen i stand til at sikre permanent overholdelse af miljølovgivningen. |
| --- | --- |

3)

Den har indført procedurer, der sætter organisationen i stand til at sikre permanent overholdelse af miljølovgivningen.

| A.6.2. | Miljømål og plan for at nå dem |
| --- | --- |

A.6.2.

Miljømål og plan for at nå dem

A.6.2.1.   Miljømål

Organisationen skal fastsætte miljømål for relevante funktioner og niveauer under hensyntagen til organisationens væsentlige miljøforhold og de tilknyttede bindende forpligtelser samt til dens risici og muligheder.

Miljømålene skal:

| a) | være i overensstemmelse med miljøpolitikken |
| --- | --- |

a)

være i overensstemmelse med miljøpolitikken

| b) | være målbare (hvis det er muligt) |
| --- | --- |

b)

være målbare (hvis det er muligt)

| c) | overvåges |
| --- | --- |

c)

overvåges

| d) | kommunikeres |
| --- | --- |

d)

kommunikeres

| e) | opdateres efter behov. |
| --- | --- |

e)

opdateres efter behov.

Organisationen skal vedligeholde dokumenteret information om miljømålene.

A.6.2.2   Planlægning af handlinger med henblik på at nå miljømålene

Ved planlægningen af, hvordan miljømålene skal nås, skal organisationen fastlægge:

| a) | hvad der skal gøres |
| --- | --- |

a)

hvad der skal gøres

| b) | hvilke ressourcer der skal bruges |
| --- | --- |

b)

hvilke ressourcer der skal bruges

| c) | hvem der skal være ansvarlige |
| --- | --- |

c)

hvem der skal være ansvarlige

| d) | hvornår det skal afsluttes |
| --- | --- |

d)

hvornår det skal afsluttes

| e) | hvordan resultaterne skal evalueres, herunder indikatorer til overvågning af fremdriften mod at nå de målbare miljømål (se 9.1.1). |
| --- | --- |

e)

hvordan resultaterne skal evalueres, herunder indikatorer til overvågning af fremdriften mod at nå de målbare miljømål (se 9.1.1).

Organisationen skal overveje, hvordan handlinger med henblik på at nå miljømålene kan integreres i organisationens forretningsprocesser.

B.5.   Miljømål

Organisationerne skal kunne påvise, at deres miljøledelsessystem og revisionsprocedurer omfatter organisationens reelle miljøpræstationer med hensyn til de direkte og indirekte miljøforhold.

Midlerne til at nå målsætningerne og målene må ikke være miljømålsætninger.

A.7.   Støtteaktiviteter og -funktioner

A.7.1.   Ressourcer

Organisationen skal fastlægge og tildele de nødvendige ressourcer til etablering, implementering, vedligeholdelse og løbende forbedring af miljøledelsessystemet.

A.7.2.   Kompetencer

Organisationen skal:

| a) | fastlægge de nødvendige kompetencer for den eller de personer, der udfører arbejde under organisationens ledelse, som påvirker organisationens miljøpræstationer og dens evne til at opfylde sine bindende forpligtelser |
| --- | --- |

a)

fastlægge de nødvendige kompetencer for den eller de personer, der udfører arbejde under organisationens ledelse, som påvirker organisationens miljøpræstationer og dens evne til at opfylde sine bindende forpligtelser

| b) | sikre, at disse personer er kompetente med baggrund i den rette uddannelse, træning eller erfaring |
| --- | --- |

b)

sikre, at disse personer er kompetente med baggrund i den rette uddannelse, træning eller erfaring

| c) | fastlægge behovet for uddannelse og træning affødt af miljøforholdene og miljøledelsessystemet |
| --- | --- |

c)

fastlægge behovet for uddannelse og træning affødt af miljøforholdene og miljøledelsessystemet

| d) | hvor der er et behov, iværksætte handlinger til at fremskaffe de nødvendige kompetencer og evaluere effektiviteten af de iværksatte handlinger. |
| --- | --- |

d)

hvor der er et behov, iværksætte handlinger til at fremskaffe de nødvendige kompetencer og evaluere effektiviteten af de iværksatte handlinger.

| Note: | Egnede handlinger kan f.eks. være at sørge for uddannelse og træning af, mentorordninger for eller omplacering af nuværende ansatte, eller ansættelse af eller indgåelse af kontrakt med kompetente personer. |
| --- | --- |

Note:

Egnede handlinger kan f.eks. være at sørge for uddannelse og træning af, mentorordninger for eller omplacering af nuværende ansatte, eller ansættelse af eller indgåelse af kontrakt med kompetente personer.

Organisationen skal bevare passende dokumenteret information som vidnesbyrd om kompetencerne.

B.6.   Medarbejderinddragelse

| 1) | Organisationen skal anerkende, at aktiv medarbejderinddragelse er en drivkraft og en forudsætning for løbende og vellykkede miljøforbedringer foruden kernen i forbedringen af miljøpræstationerne og den rette metode til at forankre miljøledelses- og miljørevisionssystemet i organisationen med de ønskede resultater. |
| --- | --- |

1)

Organisationen skal anerkende, at aktiv medarbejderinddragelse er en drivkraft og en forudsætning for løbende og vellykkede miljøforbedringer foruden kernen i forbedringen af miljøpræstationerne og den rette metode til at forankre miljøledelses- og miljørevisionssystemet i organisationen med de ønskede resultater.

| 2) | »Medarbejderinddragelse« skal forstås både som direkte inddragelse af medarbejderne og oplysning til medarbejderne og deres repræsentanter. Der bør derfor ske medarbejderinddragelse på alle niveauer. Organisationen skal anerkende, at engagement, lydhørhed og aktiv støtte fra ledelsens side er en forudsætning for, at de pågældende processer lykkes. I denne forbindelse bør ledelsen give relevante tilbagemeldinger til medarbejderne. |
| --- | --- |

2)

»Medarbejderinddragelse« skal forstås både som direkte inddragelse af medarbejderne og oplysning til medarbejderne og deres repræsentanter. Der bør derfor ske medarbejderinddragelse på alle niveauer. Organisationen skal anerkende, at engagement, lydhørhed og aktiv støtte fra ledelsens side er en forudsætning for, at de pågældende processer lykkes. I denne forbindelse bør ledelsen give relevante tilbagemeldinger til medarbejderne.

| 3) | Foruden disse krav skal medarbejderne eller deres repræsentanter inddrages i processen med henblik på løbende forbedring af organisationens miljøpræstationer, nemlig i:






  a) | den indledende miljøkortlægning |
| --- | --- | --- |

3)

Foruden disse krav skal medarbejderne eller deres repræsentanter inddrages i processen med henblik på løbende forbedring af organisationens miljøpræstationer, nemlig i:

a)

den indledende miljøkortlægning

| b) | etablering og implementering af et miljøledelses- og miljørevisionssystem til forbedring af miljøpræstationerne |
| --- | --- |

b)

etablering og implementering af et miljøledelses- og miljørevisionssystem til forbedring af miljøpræstationerne

| c) | miljøudvalg eller -arbejdsgrupper, der skal indsamle oplysninger og sørge for inddragelse af den miljøansvarlige/ledelsens repræsentanter og medarbejderne og deres repræsentanter |
| --- | --- |

c)

miljøudvalg eller -arbejdsgrupper, der skal indsamle oplysninger og sørge for inddragelse af den miljøansvarlige/ledelsens repræsentanter og medarbejderne og deres repræsentanter

| d) | blandede arbejdsgrupper til miljøhandlingsprogrammet og miljørevisionen |
| --- | --- |

d)

blandede arbejdsgrupper til miljøhandlingsprogrammet og miljørevisionen

| e) | udarbejdelsen af miljøredegørelser. |
| --- | --- |

e)

udarbejdelsen af miljøredegørelser.

| 4) | Til dette formål bør der anvendes passende former for deltagelse såsom ordningen med en forslagsbog, projektbaseret gruppearbejde eller miljøudvalg. Organisationen skal følge Kommissionens retningslinjer om den bedste praksis på dette område. Desuden skal enhver medarbejderrepræsentant, der anmoder herom, også inddrages. |
| --- | --- |

4)

Til dette formål bør der anvendes passende former for deltagelse såsom ordningen med en forslagsbog, projektbaseret gruppearbejde eller miljøudvalg. Organisationen skal følge Kommissionens retningslinjer om den bedste praksis på dette område. Desuden skal enhver medarbejderrepræsentant, der anmoder herom, også inddrages.

A.7.3.   Bevidsthed

Organisationen skal sikre, at personer, som udfører arbejde under organisationens ledelse, er bevidste om:

| a) | miljøpolitikken |
| --- | --- |

a)

miljøpolitikken

| b) | de væsentlige miljøforhold og afledte faktiske eller potentielle miljøpåvirkninger, der er forbundet med deres arbejde |
| --- | --- |

b)

de væsentlige miljøforhold og afledte faktiske eller potentielle miljøpåvirkninger, der er forbundet med deres arbejde

| c) | deres bidrag til miljøledelsessystemets effektivitet, herunder fordelene ved at forbedre miljøpræstationerne |
| --- | --- |

c)

deres bidrag til miljøledelsessystemets effektivitet, herunder fordelene ved at forbedre miljøpræstationerne

| d) | hvad der sker, hvis miljøledelsessystemets krav ikke opfyldes, herunder manglende opfyldelse af organisationens bindende forpligtelser. |
| --- | --- |

d)

hvad der sker, hvis miljøledelsessystemets krav ikke opfyldes, herunder manglende opfyldelse af organisationens bindende forpligtelser.

A.7.4.   Kommunikation

A.7.4.1.   Generelt

Organisationen skal etablere, implementere og vedligeholde den eller de processer, der er nødvendige for intern og ekstern kommunikation, som er relevant for miljøledelsessystemet, herunder

| a) | hvad den vil kommunikere |
| --- | --- |

a)

hvad den vil kommunikere

| b) | hvornår den vil kommunikere |
| --- | --- |

b)

hvornår den vil kommunikere

| c) | med hvem den vil kommunikere |
| --- | --- |

c)

med hvem den vil kommunikere

| d) | hvordan den vil kommunikere. |
| --- | --- |

d)

hvordan den vil kommunikere.

Når organisationen etablerer sine kommunikationsprocesser, skal den:

| — | tage højde for sine bindende forpligtelser |
| --- | --- |

—

tage højde for sine bindende forpligtelser

| — | sikre sig, at kommunikeret miljøinformation er i overensstemmelse med information, der fremkommer inden for miljøledelsessystemet, og at den er pålidelig. |
| --- | --- |

—

sikre sig, at kommunikeret miljøinformation er i overensstemmelse med information, der fremkommer inden for miljøledelsessystemet, og at den er pålidelig.

Organisationen skal besvare relevant kommunikation vedrørende miljøledelsessystemet.

Organisationen skal bevare dokumenteret information som vidnesbyrd om sin kommunikation, som det er passende.

A.7.4.2.   Intern kommunikation

Organisationen skal:

| a) | kommunikere information, der er relevant for miljøledelsessystemet, internt mellem de forskellige niveauer og funktioner i organisationen, herunder ændringer i miljøledelsessystemet, som det er passende |
| --- | --- |

a)

kommunikere information, der er relevant for miljøledelsessystemet, internt mellem de forskellige niveauer og funktioner i organisationen, herunder ændringer i miljøledelsessystemet, som det er passende

| b) | sikre sig, at kommunikationsprocesserne gør personer, der arbejder under organisationens ledelse, i stand til at bidrage til løbende forbedring. |
| --- | --- |

b)

sikre sig, at kommunikationsprocesserne gør personer, der arbejder under organisationens ledelse, i stand til at bidrage til løbende forbedring.

A.7.4.3.   Ekstern kommunikation

Organisationen skal eksternt kommunikere information, der er relevant for miljøledelsessystemet, som fastlagt i organisationens kommunikationsprocesser og som krævet ifølge organisationens bindende forpligtelser.

B.7.   Kommunikation

| 1) | Organisationerne skal kunne påvise, at de fører en åben dialog med offentligheden, myndighederne og andre interessenter, herunder lokale myndigheder og kunder, om miljøvirkningerne af deres aktiviteter, produkter og tjenesteydelser. |
| --- | --- |

1)

Organisationerne skal kunne påvise, at de fører en åben dialog med offentligheden, myndighederne og andre interessenter, herunder lokale myndigheder og kunder, om miljøvirkningerne af deres aktiviteter, produkter og tjenesteydelser.

| 2) | For at sikre en høj grad af åbenhed og opbygge tillid hos interessenterne skal EMAS-registrerede organisationer fremlægge miljøspecifikke oplysninger som defineret i bilag IV om miljørapportering. |
| --- | --- |

2)

For at sikre en høj grad af åbenhed og opbygge tillid hos interessenterne skal EMAS-registrerede organisationer fremlægge miljøspecifikke oplysninger som defineret i bilag IV om miljørapportering.

A.7.5.   Dokumenteret information

A.7.5.1.   Generelt

Organisationens miljøledelsessystem skal omfatte:

| a) | dokumenteret information ifølge kravene i denne internationale standard |
| --- | --- |

a)

dokumenteret information ifølge kravene i denne internationale standard

| b) | dokumenteret information, som organisationen finder nødvendig af hensyn til miljøledelsessystemets effektivitet. |
| --- | --- |

b)

dokumenteret information, som organisationen finder nødvendig af hensyn til miljøledelsessystemets effektivitet.

| Note: | Omfanget af den dokumenterede information for et miljøledelsessystem kan være forskelligt fra organisation til organisation på grund af:






  — | organisationens størrelse og typen af aktiviteter, processer, produkter og ydelser |
| --- | --- | --- |

Note:

Omfanget af den dokumenterede information for et miljøledelsessystem kan være forskelligt fra organisation til organisation på grund af:

—

organisationens størrelse og typen af aktiviteter, processer, produkter og ydelser

| — | behovet for at vise, at organisationen opfylder sine bindende forpligtelser |
| --- | --- |

—

behovet for at vise, at organisationen opfylder sine bindende forpligtelser

| — | processernes kompleksitet og samspil |
| --- | --- |

—

processernes kompleksitet og samspil

| — | kompetencer hos de personer, der arbejder under organisationens ledelse. |
| --- | --- |

—

kompetencer hos de personer, der arbejder under organisationens ledelse.

A.7.5.2   Udarbejdelse og opdatering

Ved udarbejdelse og opdatering af dokumenteret information skal organisationen sikre passende:

| a) | identifikation og beskrivelse (f.eks. titel, dato, forfatter eller referencenummer) |
| --- | --- |

a)

identifikation og beskrivelse (f.eks. titel, dato, forfatter eller referencenummer)

| b) | format (f.eks. sprog, softwareversion, grafik) og medie (f.eks. papir, elektronisk) |
| --- | --- |

b)

format (f.eks. sprog, softwareversion, grafik) og medie (f.eks. papir, elektronisk)

| c) | gennemgang og godkendelse med hensyn til egnethed og tilstrækkelighed. |
| --- | --- |

c)

gennemgang og godkendelse med hensyn til egnethed og tilstrækkelighed.

A.7.5.3.   Styring af dokumenteret information

Dokumenteret information, som er et krav i miljøledelsessystemet og denne internationale standard, skal styres for at sikre, at:

| a) | den er tilgængelig og egnet til anvendelse, hvor og når der er behov for den |
| --- | --- |

a)

den er tilgængelig og egnet til anvendelse, hvor og når der er behov for den

| b) | den er tilstrækkeligt beskyttet (f.eks. mod tab af fortrolighed, forkert anvendelse eller tab af integritet). |
| --- | --- |

b)

den er tilstrækkeligt beskyttet (f.eks. mod tab af fortrolighed, forkert anvendelse eller tab af integritet).

Ved styring af dokumenteret information skal organisationen adressere følgende aktiviteter:

| — | distribution, tilgængelighed, genfinding og anvendelse |
| --- | --- |

—

distribution, tilgængelighed, genfinding og anvendelse

| — | opbevaringsforhold og bevarelse, herunder bevaring af læsbarhed |
| --- | --- |

—

opbevaringsforhold og bevarelse, herunder bevaring af læsbarhed

| — | styring af ændringer (f.eks. versionsstyring) |
| --- | --- |

—

styring af ændringer (f.eks. versionsstyring)

| — | opbevaringstid og bortskaffelse. |
| --- | --- |

—

opbevaringstid og bortskaffelse.

Dokumenteret information fra eksterne kilder, som organisationen har fastlagt, er nødvendig for planlægningen og driften af miljøledelsessystemet, skal identificeres efter behov og styres.

| Note: | Tilgængelighed kan forudsætte en beslutning om tilladelse til alene at se dokumenteret information eller tilladelse og beføjelse til at se og ændre den dokumenterede information. |
| --- | --- |

Note:

Tilgængelighed kan forudsætte en beslutning om tilladelse til alene at se dokumenteret information eller tilladelse og beføjelse til at se og ændre den dokumenterede information.

A.8.   Drift

A.8.1.   Driftsplanlægning og -styring

Organisationen skal etablere, implementere, styre og vedligeholde de processer, der er nødvendige for at opfylde kravene i miljøledelsessystemet, og implementere de handlinger, der er identificeret i 6.1 og 6.2, ved at:

| — | etablere driftskriterier for processerne |
| --- | --- |

—

etablere driftskriterier for processerne

| — | implementere styring af processerne i overensstemmelse med driftskriterierne. |
| --- | --- |

—

implementere styring af processerne i overensstemmelse med driftskriterierne.

| Note: | Styringer kan omfatte tekniske foranstaltninger og procedurer. Styringer kan implementeres efter et hierarki (f.eks. fjernelse, erstatning, administration) og kan anvendes enkeltvis eller i kombination. |
| --- | --- |

Note:

Styringer kan omfatte tekniske foranstaltninger og procedurer. Styringer kan implementeres efter et hierarki (f.eks. fjernelse, erstatning, administration) og kan anvendes enkeltvis eller i kombination.

Organisationen skal styre planlagte ændringer og gennemgå konsekvenserne af utilsigtede ændringer samt foretage handlinger for at mindske eventuelle negative virkninger, hvor det er nødvendigt.

Organisationen skal sikre, at outsourcede processer styres eller påvirkes. Arten og omfanget af den styring eller påvirkning, der skal iværksættes for processerne, skal defineres i miljøledelsessystemet.

Organisationen skal i overensstemmelse med et livscyklusperspektiv:

| a) | etablere passende styringer for at sikre, at miljøkravene adresseres i udviklingsprocessen for produktet eller ydelsen under hensyntagen til hver livscyklusfase |
| --- | --- |

a)

etablere passende styringer for at sikre, at miljøkravene adresseres i udviklingsprocessen for produktet eller ydelsen under hensyntagen til hver livscyklusfase

| b) | fastlægge sine miljømæssige krav til anskaffelse af produkter og ydelser, som det er passende |
| --- | --- |

b)

fastlægge sine miljømæssige krav til anskaffelse af produkter og ydelser, som det er passende

| c) | kommunikere sine relevante miljømæssige krav til eksterne leverandører, herunder underleverandører |
| --- | --- |

c)

kommunikere sine relevante miljømæssige krav til eksterne leverandører, herunder underleverandører

| d) | overveje behovet for information om potentielle væsentlige miljøpåvirkninger i forbindelse med transport eller levering, brug, slutbehandling og endelig bortskaffelse af organisationens produkter og ydelser. |
| --- | --- |

d)

overveje behovet for information om potentielle væsentlige miljøpåvirkninger i forbindelse med transport eller levering, brug, slutbehandling og endelig bortskaffelse af organisationens produkter og ydelser.

Organisationen skal vedligeholde dokumenteret information i det omfang, det er nødvendigt for at kunne have tillid til, at processerne er udført som planlagt.

A.8.2.   Nødberedskab og afværgeforanstaltninger

Organisationen skal etablere, implementere og vedligeholde den eller de processer, der er nødvendige for at være forberedt på og reagere i potentielle nødsituationer identificeret i 6.1.1.

Organisationen skal:

| a) | forberede sig på at reagere ved at planlægge handlinger med henblik på at forebygge eller afbøde ugunstige miljøpåvirkninger på grund af nødsituationer |
| --- | --- |

a)

forberede sig på at reagere ved at planlægge handlinger med henblik på at forebygge eller afbøde ugunstige miljøpåvirkninger på grund af nødsituationer

| b) | reagere på faktiske nødsituationer |
| --- | --- |

b)

reagere på faktiske nødsituationer

| c) | iværksætte handlinger til at forebygge eller afbøde konsekvenserne af nødsituationer i en størrelsesorden, der passer til omfanget af nødsituationen og den potentielle miljøpåvirkning |
| --- | --- |

c)

iværksætte handlinger til at forebygge eller afbøde konsekvenserne af nødsituationer i en størrelsesorden, der passer til omfanget af nødsituationen og den potentielle miljøpåvirkning

| d) | regelmæssigt afprøve de planlagte afværgeforanstaltninger, hvor det er praktisk muligt |
| --- | --- |

d)

regelmæssigt afprøve de planlagte afværgeforanstaltninger, hvor det er praktisk muligt

| e) | regelmæssigt gennemgå og revidere processerne og de planlagte afværgeforanstaltninger, især efter nødsituationer er forekommet eller afprøvninger er gennemført |
| --- | --- |

e)

regelmæssigt gennemgå og revidere processerne og de planlagte afværgeforanstaltninger, især efter nødsituationer er forekommet eller afprøvninger er gennemført

| f) | hvor det er passende, sørge for relevant information og uddannelse i forbindelse med nødberedskab og afværgeforanstaltninger til relevante interessenter, herunder personer, der arbejder under organisationens ledelse. |
| --- | --- |

f)

hvor det er passende, sørge for relevant information og uddannelse i forbindelse med nødberedskab og afværgeforanstaltninger til relevante interessenter, herunder personer, der arbejder under organisationens ledelse.

Organisationen skal vedligeholde dokumenteret information i det omfang, der er nødvendigt for at kunne have tillid til, at processerne udføres som planlagt.

A.9.   Præstationsevaluering

A.9.1.   Overvågning, måling, analyse og evaluering

A.9.1.1.   Generelt

Organisationen skal overvåge, måle, analysere og evaluere sine miljøpræstationer.

Organisationen skal fastlægge:

| a) | hvad det er nødvendigt at overvåge og måle |
| --- | --- |

a)

hvad det er nødvendigt at overvåge og måle

| b) | hvilke metoder der skal anvendes til passende overvågning, måling, analyse og evaluering for at sikre gyldige resultater |
| --- | --- |

b)

hvilke metoder der skal anvendes til passende overvågning, måling, analyse og evaluering for at sikre gyldige resultater

| c) | ud fra hvilke kriterier organisationen vil evaluere sine miljøpræstationer samt passende indikatorer |
| --- | --- |

c)

ud fra hvilke kriterier organisationen vil evaluere sine miljøpræstationer samt passende indikatorer

| d) | hvornår overvågningen og målingen skal udføres |
| --- | --- |

d)

hvornår overvågningen og målingen skal udføres

| e) | hvornår resultaterne fra overvågningen og målingen skal analyseres og evalueres. |
| --- | --- |

e)

hvornår resultaterne fra overvågningen og målingen skal analyseres og evalueres.

Organisationen skal sikre, at kalibreret og godkendt overvågnings- og måleudstyr anvendes og vedligeholdes, som det er passende.

Organisationen skal evaluere sine miljøpræstationer og miljøledelsessystemets effektivitet.

Organisationen skal både internt og eksternt kommunikere relevant information vedrørende miljøpræstationerne som identificeret i organisationens kommunikationsprocesser og som krævet ifølge organisationens bindende forpligtelser.

Organisationen skal bevare passende dokumenteret information som vidnesbyrd om resultaterne af overvågningen og målingen, analysen og evalueringen.

A.9.1.2.   Evaluering af overholdelse

Organisationen skal etablere, implementere og vedligeholde den eller de processer, der er nødvendige for at evaluere dens opfyldelse af de bindende forpligtelser.

Organisationen skal:

| a) | fastlægge den hyppighed, hvormed overholdelsen bliver evalueret |
| --- | --- |

a)

fastlægge den hyppighed, hvormed overholdelsen bliver evalueret

| b) | evaluere overholdelsen og om nødvendigt iværksætte handlinger |
| --- | --- |

b)

evaluere overholdelsen og om nødvendigt iværksætte handlinger

| c) | vedligeholde viden om og forståelse af dens overholdelsesstatus. |
| --- | --- |

c)

vedligeholde viden om og forståelse af dens overholdelsesstatus.

Organisationen skal bevare dokumenteret information som vidnesbyrd om resultaterne af evalueringen af overholdelsen.

A.9.2.   Intern audit

A.9.2.1.   Generelt

Organisationen skal udføre interne audit med planlagte intervaller for at frembringe information om, hvorvidt miljøledelsessystemet

| a) | er i overensstemmelse med






  1) | organisationens egne krav til miljøledelsessystemet |
| --- | --- | --- |

a)

er i overensstemmelse med

1)

organisationens egne krav til miljøledelsessystemet

| 2) | kravene i denne internationale standard |
| --- | --- |

2)

kravene i denne internationale standard

| b) | er effektivt implementeret og vedligeholdt. |
| --- | --- |

b)

er effektivt implementeret og vedligeholdt.

A.9.2.2.   Internt auditprogram

Organisationen skal etablere, implementere og vedligeholde et eller flere interne auditprogrammer, bl.a. fastlægge de interne audits hyppighed samt metoder, ansvar, planlægningskrav og rapportering i forbindelse med dem.

Ved etableringen af det interne auditprogram skal organisationen tage højde for den miljømæssige betydning af de pågældende processer, ændringer, der påvirker organisationen, og resultaterne fra tidligere audit.

Organisationen skal:

| a) | definere auditkriterierne for og omfanget af hver audit |
| --- | --- |

a)

definere auditkriterierne for og omfanget af hver audit

| b) | vælge auditorer og gennemføre audit for at sikre, at auditprocessen gennemføres objektivt og uvildigt |
| --- | --- |

b)

vælge auditorer og gennemføre audit for at sikre, at auditprocessen gennemføres objektivt og uvildigt

| c) | sikre, at auditresultaterne rapporteres til den relevante ledelse. |
| --- | --- |

c)

sikre, at auditresultaterne rapporteres til den relevante ledelse.

Organisationen skal bevare dokumenteret information som vidnesbyrd om auditprogrammets implementering og auditresultaterne.

A.9.3.   Ledelsens evaluering

Topledelsen skal med planlagte intervaller evaluere organisationens miljøledelsessystem for at sikre, at det fortsat er egnet, fyldestgørende og effektivt.

Ledelsens evaluering skal tage højde for følgende:

| a) | status for handlinger fra tidligere ledelsesevalueringer |
| --- | --- |

a)

status for handlinger fra tidligere ledelsesevalueringer

| b) | ændringer i:






  1) | eksterne og interne forhold, der er relevante for miljøledelsessystemet |
| --- | --- | --- |

b)

ændringer i:

1)

eksterne og interne forhold, der er relevante for miljøledelsessystemet

| 2) | interessenters behov og forventninger, herunder bindende forpligtelser |
| --- | --- |

2)

interessenters behov og forventninger, herunder bindende forpligtelser

| 3) | de væsentlige miljøforhold |
| --- | --- |

3)

de væsentlige miljøforhold

| 4) | risici og muligheder |
| --- | --- |

4)

risici og muligheder

| c) | det omfang, hvori miljømål er nået |
| --- | --- |

c)

det omfang, hvori miljømål er nået

| d) | information om organisationens miljøpræstationer, herunder tendenser i:






  1) | afvigelser og korrigerende handlinger |
| --- | --- | --- |

d)

information om organisationens miljøpræstationer, herunder tendenser i:

1)

afvigelser og korrigerende handlinger

| 2) | resultater af overvågning og måling |
| --- | --- |

2)

resultater af overvågning og måling

| 3) | opfyldelsen af bindende forpligtelser |
| --- | --- |

3)

opfyldelsen af bindende forpligtelser

| 4) | auditresultater |
| --- | --- |

4)

auditresultater

| e) | tilstrækkeligheden af ressourcer |
| --- | --- |

e)

tilstrækkeligheden af ressourcer

| f) | relevant kommunikation fra interessenter, herunder klager |
| --- | --- |

f)

relevant kommunikation fra interessenter, herunder klager

| g) | muligheder for løbende forbedring. |
| --- | --- |

g)

muligheder for løbende forbedring.

Resultaterne af ledelsens evaluering skal omfatte:

| — | konklusioner vedrørende miljøledelsessystemets fortsatte egnethed, tilstrækkelighed og effektivitet |
| --- | --- |

—

konklusioner vedrørende miljøledelsessystemets fortsatte egnethed, tilstrækkelighed og effektivitet

| — | beslutninger vedrørende muligheder for løbende forbedring |
| --- | --- |

—

beslutninger vedrørende muligheder for løbende forbedring

| — | beslutninger vedrørende ethvert behov for ændringer i miljøledelsessystemet, herunder ressourcer |
| --- | --- |

—

beslutninger vedrørende ethvert behov for ændringer i miljøledelsessystemet, herunder ressourcer

| — | handlinger, hvis det er nødvendigt, hvor miljømålene ikke er nået |
| --- | --- |

—

handlinger, hvis det er nødvendigt, hvor miljømålene ikke er nået

| — | muligheder for at forbedre integration af miljøledelsessystemet i andre forretningsprocesser, hvis det er nødvendigt |
| --- | --- |

—

muligheder for at forbedre integration af miljøledelsessystemet i andre forretningsprocesser, hvis det er nødvendigt

| — | eventuel betydning for organisationens strategiske retning. |
| --- | --- |

—

eventuel betydning for organisationens strategiske retning.

Organisationen skal bevare dokumenteret information som vidnesbyrd om ledelsens evaluering.

A.10.   Forbedring

A.10.1.   Generelt

Organisationen skal fastlægge muligheder for forbedring (se 9.1, 9.2 og 9.3) og implementere nødvendige handlinger for at nå de resultater, der tilsigtes med miljøledelsessystemet.

A.10.2.   Afvigelse og korrigerende handling

Når der opstår en afvigelse, skal organisationen

| a) | reagere på afvigelsen og, hvor det er relevant






  1) | gennemføre handlinger for at styre og afhjælpe den |
| --- | --- | --- |

a)

reagere på afvigelsen og, hvor det er relevant

1)

gennemføre handlinger for at styre og afhjælpe den

| 2) | håndtere konsekvenserne, herunder afbøde ugunstige miljøpåvirkninger |
| --- | --- |

2)

håndtere konsekvenserne, herunder afbøde ugunstige miljøpåvirkninger

| b) | evaluere behovet for handling for at fjerne årsagerne til afgivelsen, således at den ikke opstår igen samme eller et andet sted, ved at






  1) | gennemgå afvigelsen |
| --- | --- | --- |

b)

evaluere behovet for handling for at fjerne årsagerne til afgivelsen, således at den ikke opstår igen samme eller et andet sted, ved at

1)

gennemgå afvigelsen

| 2) | fastlægge årsagerne til afvigelsen |
| --- | --- |

2)

fastlægge årsagerne til afvigelsen

| 3) | fastlægge, om der er lignende afvigelser, eller om sådanne eventuelt vil kunne opstå |
| --- | --- |

3)

fastlægge, om der er lignende afvigelser, eller om sådanne eventuelt vil kunne opstå

| c) | iværksætte de nødvendige handlinger |
| --- | --- |

c)

iværksætte de nødvendige handlinger

| d) | gennemgå effektiviteten af de iværksatte korrigerende handlinger |
| --- | --- |

d)

gennemgå effektiviteten af de iværksatte korrigerende handlinger

| e) | om nødvendigt foretage ændringer af miljøledelsessystemet. |
| --- | --- |

e)

om nødvendigt foretage ændringer af miljøledelsessystemet.

Korrigerende handlinger skal stå i forhold til betydningen af de konstaterede afvigelsers virkninger, herunder miljøpåvirkningerne.

Organisationen skal bevare dokumenteret information som vidnesbyrd om:

| — | arten af afvigelser og de efterfølgende iværksatte handlinger |
| --- | --- |

—

arten af afvigelser og de efterfølgende iværksatte handlinger

| — | resultaterne af de korrigerende handlinger. |
| --- | --- |

—

resultaterne af de korrigerende handlinger.

A.10.3.   Løbende forbedring

Organisationen skal løbende forbedre miljøledelsessystemets egnethed, tilstrækkelighed og effektivitet med henblik på at forbedre miljøpræstationerne.

»BILAG III

INTERN MILJØREVISION

1.   Revisionsprogram og revisionshyppighed

1.1.   Revisionsprogram

Revisionsprogrammet skal sikre, at organisationens ledelse får de oplysninger, den har brug for for at kunne foretage en kritisk gennemgang af organisationens miljøpræstationer og miljøledelsessystemets effektivitet, og kunne påvise, at der er kontrol over dem.

1.2.   Revisionsprogrammets målsætninger

Miljørevisionsmålsætningerne skal i særdeleshed omfatte bedømmelse af de indførte miljøledelsessystemer og en bedømmelse af, om der er overensstemmelse med organisationens miljøpolitik og -program, herunder overholdelse af lovkrav og andre miljøkrav.

1.3.   Revisionsprogrammets omfang

Det samlede omfang af den enkelte revision eller i påkommende tilfælde af de enkelte trin af en revisionscyklus skal klart beskrives og skal udtrykkeligt angive:

| 1) | emneområder for revisionen |
| --- | --- |

1)

emneområder for revisionen

| 2) | hvilke aktiviteter der skal revideres |
| --- | --- |

2)

hvilke aktiviteter der skal revideres

| 3) | hvilke miljøkriterier der skal tages hensyn til |
| --- | --- |

3)

hvilke miljøkriterier der skal tages hensyn til

| 4) | hvilken periode revisionen skal dække. |
| --- | --- |

4)

hvilken periode revisionen skal dække.

Miljørevisionen skal indbefatte en vurdering af de konkrete data, i det omfang dette er nødvendigt for at kunne bedømme organisationens miljøpræstationer.

1.4.   Revisionshyppighed

Revisionen eller revisionscyklussen, som omfatter alle organisationens aktiviteter, skal gennemføres mindst hvert tredje år eller, hvor undtagelsen i artikel 7 finder anvendelse, hvert fjerde år. Hvor hyppigt en given aktivitet revideres, vil variere afhængigt af:

| 1) | aktiviteternes art, omfang og kompleksitet |
| --- | --- |

1)

aktiviteternes art, omfang og kompleksitet

| 2) | væsentligheden af de tilknyttede miljøvirkninger |
| --- | --- |

2)

væsentligheden af de tilknyttede miljøvirkninger

| 3) | omfanget og alvoren af de problemer, der er afdækket i forbindelse med foregående revisioner |
| --- | --- |

3)

omfanget og alvoren af de problemer, der er afdækket i forbindelse med foregående revisioner

| 4) | organisationens miljøproblemer gennem tiden. |
| --- | --- |

4)

organisationens miljøproblemer gennem tiden.

Mere komplekse aktiviteter, der indebærer større miljøvirkninger, skal revideres hyppigere.

Organisationen bør endvidere foretage revisioner mindst én gang om året, da dette vil være med til at vise organisationens ledelse og miljøverifikatoren, at organisationen har kontrol over sine væsentlige miljøforhold.

Organisationen skal revidere:

| 1) | organisationens miljøpræstationer og |
| --- | --- |

1)

organisationens miljøpræstationer og

| 2) | organisationens overholdelse af gældende lovkrav og andre miljøkrav. |
| --- | --- |

2)

organisationens overholdelse af gældende lovkrav og andre miljøkrav.

2.   Revisionsarbejdet

Revisionen skal omfatte drøftelser med medarbejdere om miljøpræstationerne, inspektion af driftsforhold og udstyr samt gennemgang af journaler, skriftlige procedurer og andet relevant dokumentationsmateriale. Dette arbejde udføres med henblik på at vurdere den pågældende aktivitet med hensyn til miljøpræstationer og fastslå, om den opfylder gældende standarder og forskrifter eller fastsatte miljømæssige målsætninger og mål. Det skal også bestemmes, om systemet til placering af ansvaret for miljøforholdene og miljøpræstationerne er effektivt og hensigtsmæssigt, og arbejdet omfatter derfor også bl.a. stikprøvekontrol af overholdelsen af disse kriterier som middel til at vurdere hele miljøledelsessystemets effektivitet.

Revisionsprocessen skal navnlig omfatte følgende trin:

| 1) | forståelse af ledelsessystemerne |
| --- | --- |

1)

forståelse af ledelsessystemerne

| 2) | bedømmelse af ledelsessystemernes styrker og svagheder |
| --- | --- |

2)

bedømmelse af ledelsessystemernes styrker og svagheder

| 3) | indsamling af vidnesbyrd om, hvor ledelsessystemet fungerer, og hvor det ikke gør |
| --- | --- |

3)

indsamling af vidnesbyrd om, hvor ledelsessystemet fungerer, og hvor det ikke gør

| 4) | bedømmelse af revisionsresultaterne |
| --- | --- |

4)

bedømmelse af revisionsresultaterne

| 5) | udarbejdelse af revisionskonklusioner |
| --- | --- |

5)

udarbejdelse af revisionskonklusioner

| 6) | rapportering af revisionsresultater og -konklusioner. |
| --- | --- |

6)

rapportering af revisionsresultater og -konklusioner.

3.   Rapportering af revisionsresultater og -konklusioner.

De primære formål med en skriftlig revisionsrapport er

| 1) | at dokumentere revisionens omfang |
| --- | --- |

1)

at dokumentere revisionens omfang

| 2) | at oplyse ledelsen om, i hvilken grad der er overensstemmelse med organisationens miljøpolitik, og om de miljømæssige fremskridt i organisationen |
| --- | --- |

2)

at oplyse ledelsen om, i hvilken grad der er overensstemmelse med organisationens miljøpolitik, og om de miljømæssige fremskridt i organisationen

| 3) | at oplyse ledelsen om, i hvilken grad lovkrav og andre miljøkrav er overholdt, og om de foranstaltninger, der er truffet for at sikre, at overholdelsen kan påvises |
| --- | --- |

3)

at oplyse ledelsen om, i hvilken grad lovkrav og andre miljøkrav er overholdt, og om de foranstaltninger, der er truffet for at sikre, at overholdelsen kan påvises

| 4) | at oplyse ledelsen om effektiviteten og pålideligheden af de foranstaltninger, der er truffet til overvågning og afbødning af organisationens miljøvirkninger |
| --- | --- |

4)

at oplyse ledelsen om effektiviteten og pålideligheden af de foranstaltninger, der er truffet til overvågning og afbødning af organisationens miljøvirkninger

| 5) | at påvise nødvendigheden af eventuelle korrigerende handlinger. |
| --- | --- |

5)

at påvise nødvendigheden af eventuelle korrigerende handlinger.

Den skriftlige revisionsrapport skal indeholde de oplysninger, der er nødvendige for, at disse målsætninger kan opfyldes.

---

(1)  
  Teksten til den nationale standard i dette bilag er gengivet med tilladelse fra Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN). Den fuldstændige udgave af den nationale standard kan købes hos de nationale standardiseringsorganisationer, jf. listen på Den Europæiske Standardiseringsorganisations hjemmeside. Enhver reproduktion af dette bilag er af kommercielle grunde ikke tilladt.

1

Teksten til den nationale standard i dette bilag er gengivet med tilladelse fra Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN). Den fuldstændige udgave af den nationale standard kan købes hos de nationale standardiseringsorganisationer, jf. listen på Den Europæiske Standardiseringsorganisations hjemmeside. Enhver reproduktion af dette bilag er af kommercielle grunde ikke tilladt.

---

| 29.8.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 222/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 222/21

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/1506

af 28. august 2017

om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet maleinhydrazid, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 20, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Maleinhydrazid blev ved Kommissionens direktiv 2003/31/EF (2) opført som et aktivstof i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (3). |
| --- | --- |

(1)

Maleinhydrazid blev ved Kommissionens direktiv 2003/31/EF (2) opført som et aktivstof i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (3).

| (2) | Aktivstoffer, der er opført i bilag I til direktiv 91/414/EØF, betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Aktivstoffer, der er opført i bilag I til direktiv 91/414/EØF, betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (4).

| (3) | Godkendelsen af aktivstoffet maleinhydrazid, jf. del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011, udløber den 31. oktober 2017. |
| --- | --- |

(3)

Godkendelsen af aktivstoffet maleinhydrazid, jf. del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011, udløber den 31. oktober 2017.

| (4) | Der blev i overensstemmelse med artikel 1 i Kommissionens forordning (EU) nr. 844/2012 (5) indgivet en ansøgning om fornyelse af godkendelsen af maleinhydrazid inden for den tidsfrist, der er fastsat i nævnte artikel. |
| --- | --- |

(4)

Der blev i overensstemmelse med artikel 1 i Kommissionens forordning (EU) nr. 844/2012 (5) indgivet en ansøgning om fornyelse af godkendelsen af maleinhydrazid inden for den tidsfrist, der er fastsat i nævnte artikel.

| (5) | Ansøgeren indsendte de supplerende dossierer, som kræves i henhold til artikel 6 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012. Den rapporterende medlemsstat fandt, at ansøgningen var fuldstændig. |
| --- | --- |

(5)

Ansøgeren indsendte de supplerende dossierer, som kræves i henhold til artikel 6 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012. Den rapporterende medlemsstat fandt, at ansøgningen var fuldstændig.

| (6) | Den rapporterende medlemsstat udarbejdede en vurderingsrapport vedrørende fornyelse i samråd med den medrapporterende medlemsstat og forelagde den for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) og Kommissionen den 30. april 2015. |
| --- | --- |

(6)

Den rapporterende medlemsstat udarbejdede en vurderingsrapport vedrørende fornyelse i samråd med den medrapporterende medlemsstat og forelagde den for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) og Kommissionen den 30. april 2015.

| (7) | Autoriteten fremsendte vurderingsrapporten vedrørende fornyelse til ansøgeren og medlemsstaterne, således at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og videresendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. Autoriteten gjorde desuden det supplerende sammenfattende dossier tilgængeligt for offentligheden. |
| --- | --- |

(7)

Autoriteten fremsendte vurderingsrapporten vedrørende fornyelse til ansøgeren og medlemsstaterne, således at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og videresendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. Autoriteten gjorde desuden det supplerende sammenfattende dossier tilgængeligt for offentligheden.

| (8) | Den 29. april 2016 meddelte autoriteten Kommissionen sin konklusion (6) om, hvorvidt maleinhydrazid kan forventes at opfylde godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009. Kommissionen forelagde udkastet til vurderingsrapport vedrørende fornyelse af godkendelsen af maleinhydrazid for Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder den 6. oktober 2016. |
| --- | --- |

(8)

Den 29. april 2016 meddelte autoriteten Kommissionen sin konklusion (6) om, hvorvidt maleinhydrazid kan forventes at opfylde godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009. Kommissionen forelagde udkastet til vurderingsrapport vedrørende fornyelse af godkendelsen af maleinhydrazid for Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder den 6. oktober 2016.

| (9) | Ansøgeren fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til udkastet til vurderingsrapport vedrørende fornyelse. |
| --- | --- |

(9)

Ansøgeren fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til udkastet til vurderingsrapport vedrørende fornyelse.

| (10) | Med hensyn til ét eller flere repræsentative anvendelsesformål for mindst ét plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder maleinhydrazid, er det blevet fastslået, at godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009 er opfyldt. Godkendelsen af maleinhydrazid bør derfor fornys. |
| --- | --- |

(10)

Med hensyn til ét eller flere repræsentative anvendelsesformål for mindst ét plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder maleinhydrazid, er det blevet fastslået, at godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009 er opfyldt. Godkendelsen af maleinhydrazid bør derfor fornys.

| (11) | Risikovurderingen for fornyelse af godkendelsen af maleinhydrazid er baseret på et begrænset antal repræsentative anvendelsesformål, hvilket dog ikke begrænser de anvendelsesformål, hvortil plantebeskyttelsesmidler, der indeholder maleinhydrazid, kan godkendes. Anvendelsen bør derfor ikke længere være begrænset til anvendelse som vækstreguleringsmiddel. |
| --- | --- |

(11)

Risikovurderingen for fornyelse af godkendelsen af maleinhydrazid er baseret på et begrænset antal repræsentative anvendelsesformål, hvilket dog ikke begrænser de anvendelsesformål, hvortil plantebeskyttelsesmidler, der indeholder maleinhydrazid, kan godkendes. Anvendelsen bør derfor ikke længere være begrænset til anvendelse som vækstreguleringsmiddel.

| (12) | I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 sammenholdt med samme forordnings artikel 6 og på grundlag af den foreliggende videnskabelige og tekniske viden er det imidlertid nødvendigt at fastsætte visse betingelser og begrænsninger. Navnlig bør der fastsættes en grænseværdi for den toksikologisk relevante urenhed hydrazin i aktivstoffet som industrielt fremstillet på det niveau, der af autoriteten betragtes som sikkert, hvilket er 0,028 mg/kg. |
| --- | --- |

(12)

I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 sammenholdt med samme forordnings artikel 6 og på grundlag af den foreliggende videnskabelige og tekniske viden er det imidlertid nødvendigt at fastsætte visse betingelser og begrænsninger. Navnlig bør der fastsættes en grænseværdi for den toksikologisk relevante urenhed hydrazin i aktivstoffet som industrielt fremstillet på det niveau, der af autoriteten betragtes som sikkert, hvilket er 0,028 mg/kg.

| (13) | Dog bør producenterne gives tilstrækkelig tid til at gennemføre de nødvendige fremstillingsprocesser og kontrolmekanismer for så vidt angår denne grænseværdi. |
| --- | --- |

(13)

Dog bør producenterne gives tilstrækkelig tid til at gennemføre de nødvendige fremstillingsprocesser og kontrolmekanismer for så vidt angår denne grænseværdi.

| (14) | Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(14)

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres.

| (15) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(15)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet

Godkendelsen af aktivstoffet maleinhydrazid fornys som fastsat i bilag I.

Artikel 2

Ændringer af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ændres som angivet i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 3

Ikrafttræden og anvendelsesdato

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den anvendes fra den 1. november 2017 med undtagelse af bestemmelserne vedrørende indhold af hydrazin, der er anført i kolonnen »Renhed« i tabellen i bilag I, som gælder fra den 1. november 2018.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. august 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2003/31/EF af 11. april 2003 om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for at optage 2,4-DB, beta-cyfluthrin, cyfluthrin, iprodion, linuron, maleinhydrazid og pendimethalin som aktivstoffer (EUT L 101 af 23.4.2003, s. 3).

2

(3)  Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (EUT L 153 af 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 af 18. september 2012 om fastsættelse af de fornødne bestemmelser til gennemførelse af fornyelsesproceduren for aktivstoffer, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EUT L 252 af 19.9.2012, s. 26).

5

(6)  
  EFSA Journal 2016;14(5):4492. Foreligger online: www.efsa.europa.eu

6

EFSA Journal

---

BILAG I

| Almindeligt anvendt navn,
  identifikationsnr. | IUPAC-navn | Renhed (1) | Godkendelsesdato | Udløbsdato for godkendelsen | Særlige bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maleinhydrazid
  CAS-nr.: 123-33-1
  CIPAC-nr.: 310 | 6-Hydroxy-2H-pyridazin-3-on | ≥ 979 g/kg
  Frem til den 1. november 2018 må urenheden hydrazin ikke overstige 1 mg/kg i det tekniske materiale.
  Fra den 1. november 2018 må urenheden hydrazin ikke overstige 0,028 mg/kg i det tekniske materiale. | 1. november 2017 | 31. oktober 2032 | Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i vurderingsrapporten vedrørende fornyelse af godkendelsen af maleinhydrazid, særlig tillæg I og II.
  Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særligt opmærksomme på:






  — | beskyttelse af forbrugerne |

Almindeligt anvendt navn,

identifikationsnr.

IUPAC-navn

Renhed (1)

Godkendelsesdato

Udløbsdato for godkendelsen

Særlige bestemmelser

Maleinhydrazid

CAS-nr.: 123-33-1

CIPAC-nr.: 310

6-Hydroxy-2H-pyridazin-3-on

≥ 979 g/kg

Frem til den 1. november 2018 må urenheden hydrazin ikke overstige 1 mg/kg i det tekniske materiale.

Fra den 1. november 2018 må urenheden hydrazin ikke overstige 0,028 mg/kg i det tekniske materiale.

1. november 2017

31. oktober 2032

Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i vurderingsrapporten vedrørende fornyelse af godkendelsen af maleinhydrazid, særlig tillæg I og II.

Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særligt opmærksomme på:

—

beskyttelse af forbrugerne

| — | brugernes og arbejdstagernes sikkerhed. Anvendelsesbetingelserne skal omfatte anvendelse af passende personlige værnemidler. |
| --- | --- |

—

brugernes og arbejdstagernes sikkerhed. Anvendelsesbetingelserne skal omfatte anvendelse af passende personlige værnemidler.

Medlemsstaterne skal sikre, at mærkningen af de behandlede afgrøder, hvis det er relevant, indeholder angivelse af, at de er behandlet med maleinhydrazid, og den ledsagende brugsanvisning for at undgå eksponering af husdyr.

Anvendelsesbetingelserne skal omfatte risikobegrænsende foranstaltninger, hvis det er relevant.

---

(1)  Den reviderede vurderingsrapport indeholder yderligere oplysninger om aktivstoffets identitet og specifikation.

---

BILAG II

I bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 foretages følgende ændringer:

| 1) | i del A udgår angivelse 52 om maleinhydrazid |
| --- | --- |

1)

i del A udgår angivelse 52 om maleinhydrazid

| 2) | i del B tilføjes følgende:











  Nummer | Almindeligt anvendt navn,
  identifikationsnr. | IUPAC-navn | Renhed (1) | Godkendelsesdato | Udløbsdato for godkendelsen | Særlige bestemmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »117 | Maleinhydrazid
  CAS-nr.: 123-33-1
  CIPAC-nr.: 310 | 6-Hydroxy-2H-pyridazin-3-on | ≥ 979 g/kg
  Frem til den 1. november 2018 må urenheden hydrazin ikke overstige 1 mg/kg i det tekniske materiale.
  Fra den 1. november 2018 må urenheden hydrazin ikke overstige 0,028 mg/kg i det tekniske materiale. | 1. november 2017 | 31. oktober 2032 | Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i vurderingsrapporten vedrørende fornyelse af godkendelsen af maleinhydrazid, særlig tillæg I og II.
  Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særligt opmærksomme på:






  — | beskyttelse af forbrugerne |

2)

i del B tilføjes følgende:

Nummer

Almindeligt anvendt navn,

identifikationsnr.

IUPAC-navn

Renhed (1)

Godkendelsesdato

Udløbsdato for godkendelsen

Særlige bestemmelser

»117

Maleinhydrazid

CAS-nr.: 123-33-1

CIPAC-nr.: 310

6-Hydroxy-2H-pyridazin-3-on

≥ 979 g/kg

Frem til den 1. november 2018 må urenheden hydrazin ikke overstige 1 mg/kg i det tekniske materiale.

Fra den 1. november 2018 må urenheden hydrazin ikke overstige 0,028 mg/kg i det tekniske materiale.

1. november 2017

31. oktober 2032

Med henblik på gennemførelsen af de i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 nævnte ensartede principper skal der tages hensyn til konklusionerne i vurderingsrapporten vedrørende fornyelse af godkendelsen af maleinhydrazid, særlig tillæg I og II.

Ved denne samlede vurdering skal medlemsstaterne være særligt opmærksomme på:

—

beskyttelse af forbrugerne

| — | brugernes og arbejdstagernes sikkerhed. Anvendelsesbetingelserne skal omfatte anvendelse af passende personlige værnemidler. |
| --- | --- |

—

brugernes og arbejdstagernes sikkerhed. Anvendelsesbetingelserne skal omfatte anvendelse af passende personlige værnemidler.

Medlemsstaterne skal sikre, at mærkningen af de behandlede afgrøder, hvis det er relevant, indeholder angivelse af, at de er behandlet med maleinhydrazid, og den ledsagende brugsanvisning for at undgå eksponering af husdyr.

Anvendelsesbetingelserne skal omfatte risikobegrænsende foranstaltninger, hvis det er relevant.«

---

(1)  Den reviderede vurderingsrapport indeholder yderligere oplysninger om aktivstoffets identitet og specifikation.

---

AFGØRELSER

| 29.8.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 222/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 222/25

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2017/1507

af 28. august 2017

om ændring af afgørelse 2005/37/EF om oprettelse af Det Europæiske Tekniske og Videnskabelige Center (ETSC) og om samordning af de tekniske aktiviteter med henblik på at beskytte euromønterne mod falskmøntneri

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til artikel 1 i Rådets beslutning 2003/861/EF af 8. december 2003 om analyse og samarbejde vedrørende falske euromønter (1)

under henvisning til Rådets beslutning 2003/862/EF af 8. december 2003 om udvidelse af virkningerne af beslutning 2003/861/EF om analyse og samarbejde vedrørende falske euromønter til også at omfatte de medlemsstater, der ikke har indført euroen som fælles valuta (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det Europæiske Tekniske og Videnskabelige Center (ETSC) tilbyder samordning af de kompetente nationale myndigheders tekniske aktiviteter med henblik på at beskytte euromønterne mod falskmøntneri. ETSC blev oprettet i Kommissionen og tilknyttet Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) ved Kommissionens afgørelse 2005/37/EF (3). |
| --- | --- |

(1)

Det Europæiske Tekniske og Videnskabelige Center (ETSC) tilbyder samordning af de kompetente nationale myndigheders tekniske aktiviteter med henblik på at beskytte euromønterne mod falskmøntneri. ETSC blev oprettet i Kommissionen og tilknyttet Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) ved Kommissionens afgørelse 2005/37/EF (3).

| (2) | I 2014 besluttede Kommissionen at omorganisere sine tjenestegrene og overføre opgaverne relateret til forberedelse af Kommissionens lovgivnings- og forskriftsmæssige initiativer med henblik på beskyttelse af euroen mod falskmøntneri og til støtte på det område gennem uddannelse og teknisk bistand fra OLAF til Generaldirektoratet for Økonomiske Anliggender (GD ECFIN). Kommissionens afgørelse 1999/352/EF, EKSF, Euratom (4) blev ændret for at tage hensyn hertil. |
| --- | --- |

(2)

I 2014 besluttede Kommissionen at omorganisere sine tjenestegrene og overføre opgaverne relateret til forberedelse af Kommissionens lovgivnings- og forskriftsmæssige initiativer med henblik på beskyttelse af euroen mod falskmøntneri og til støtte på det område gennem uddannelse og teknisk bistand fra OLAF til Generaldirektoratet for Økonomiske Anliggender (GD ECFIN). Kommissionens afgørelse 1999/352/EF, EKSF, Euratom (4) blev ændret for at tage hensyn hertil.

| (3) | Siden vedtagelsen af afgørelse 2005/37/EF er der blevet vedtaget en række andre retsakter om overdragelse af opgaver til ETSC. ETSC udfører således opgaver i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1210/2010 (5), Rådets forordning (EF) nr. 2182/2004 (6) og Rådets forordning (EF) nr. 2183/2004 (7), og det medvirker til at opfylde målsætningerne for »Pericles 2020«-programmet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 331/2014 (8) og Rådets forordning (EU) 2015/768 (9). Disse opgaver bør føjes til dem, der allerede udtrykkeligt er nævnt i afgørelse 2005/37/EF. |
| --- | --- |

(3)

Siden vedtagelsen af afgørelse 2005/37/EF er der blevet vedtaget en række andre retsakter om overdragelse af opgaver til ETSC. ETSC udfører således opgaver i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1210/2010 (5), Rådets forordning (EF) nr. 2182/2004 (6) og Rådets forordning (EF) nr. 2183/2004 (7), og det medvirker til at opfylde målsætningerne for »Pericles 2020«-programmet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 331/2014 (8) og Rådets forordning (EU) 2015/768 (9). Disse opgaver bør føjes til dem, der allerede udtrykkeligt er nævnt i afgørelse 2005/37/EF.

| (4) | Kommissionens afgørelse 2005/37/EF bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens afgørelse 2005/37/EF bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ændringer

I afgørelse 2005/37/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1 affattes således:

  »Artikel 1

  1.   Det Europæiske Tekniske og Videnskabelige Center (ETSC) oprettes i GD ECFIN i Bruxelles.


  2.   Med henblik på anvendelsen af denne afgørelse tillægges generaldirektøren for GD ECFIN beføjelse til at træffe de nødvendige foranstaltninger og til at indgå administrative ordninger med myndigheder i tredjelande og med private enheder, der sætter ETSC i stand til at udføre sine opgaver. Disse administrative ordninger kan især vedrøre fremsendelse og udveksling af tekniske oplysninger.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 1 affattes således:

»Artikel 1

1.   Det Europæiske Tekniske og Videnskabelige Center (ETSC) oprettes i GD ECFIN i Bruxelles.

2.   Med henblik på anvendelsen af denne afgørelse tillægges generaldirektøren for GD ECFIN beføjelse til at træffe de nødvendige foranstaltninger og til at indgå administrative ordninger med myndigheder i tredjelande og med private enheder, der sætter ETSC i stand til at udføre sine opgaver. Disse administrative ordninger kan især vedrøre fremsendelse og udveksling af tekniske oplysninger.«

| 2) | Artikel 2 affattes således:

  »Artikel 2
  ETSC varetager følgende opgaver:






  a) | det analyserer og klassificerer alle nye typer af falske euromønter i overensstemmelse med artikel 5, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1338/2001 |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 2 affattes således:

»Artikel 2

ETSC varetager følgende opgaver:

a)

det analyserer og klassificerer alle nye typer af falske euromønter i overensstemmelse med artikel 5, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1338/2001

| b) | det medvirker til at opfylde målene for Pericles 2020-programme i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 331/2014 (*1) |
| --- | --- |

b)

det medvirker til at opfylde målene for Pericles 2020-programme i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 331/2014 (*1)

| c) | det udfører opgaver i henhold til artikel 4, 5, 7 og 12 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1210/2010 (*2) og i henhold til artikel 2, 4, 5 og 6 i Rådets forordning (EF) nr. 2182/2004 (*3) |
| --- | --- |

c)

det udfører opgaver i henhold til artikel 4, 5, 7 og 12 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1210/2010 (*2) og i henhold til artikel 2, 4, 5 og 6 i Rådets forordning (EF) nr. 2182/2004 (*3)

| d) | det yder bistand til de nationale møntanalysecentre (CNAC) samt til politimyndighederne og samarbejder med de relevante instanser i analysen af falske euromønter og med hensyn til en bedre beskyttelse af mønterne. |
| --- | --- |

d)

det yder bistand til de nationale møntanalysecentre (CNAC) samt til politimyndighederne og samarbejder med de relevante instanser i analysen af falske euromønter og med hensyn til en bedre beskyttelse af mønterne.

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 331/2014 af 11. marts 2014 om et handlingsprogram for udveksling, bistand og uddannelse med henblik på beskyttelse af euroen mod falskmøntneri (Pericles 2020-programmet) og ophævelse af Rådets afgørelse 2001/923/EF, 2001/924/EF, 2006/75/EF, 2006/76/EF, 2006/849/EF og 2006/850/EF (EUT L 103 af 5.4.2014, s. 1)."

*1

(*2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1210/2010 af 15. december 2010 om autentificering af euromønter og håndtering af euromønter, der er uegnede til at være i omløb (EUT L 339 af 22.12.2010, s. 1)."

*2

(*3)  Rådets forordning (EF) nr. 2182/2004 af 6. december 2004 om medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter (EUT L 373 af 21.12.2004, s. 1).«
  "

*3

| 3) | I artikel 3, sidste punktum, erstattes »OLAF« af »GD ECFIN«. |
| --- | --- |

3)

I artikel 3, sidste punktum, erstattes »OLAF« af »GD ECFIN«.

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. august 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EFT L 325 af 12.12.2003, s. 44.

1

(2)  
  EFT L 325 af 12.12.2003, s. 45.

2

(3)  Kommissionens afgørelse 2005/37/EF af 29. oktober 2004 om oprettelse af Det Europæiske Tekniske og Videnskabelige Center (ETSC) og om samordning af de tekniske aktiviteter med henblik på at beskytte euromønterne mod falskmøntneri (EUT L 19 af 21.1.2005, s. 73).

3

(4)  Kommissionens afgørelse 1999/352/EF, EKSF, Euratom af 28. april 1999 om oprettelse af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (EFT L 136 af 31.5.1999, s. 20).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1210/2010 af 15. december 2010 om autentificering af euromønter og håndtering af euromønter, der er uegnede til at være i omløb (EUT L 339 af 22.12.2010, s. 1).

5

(6)  Rådets forordning (EF) nr. 2182/2004 af 6. december 2004 om medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter (EUT L 373 af 21.12.2004, s. 1).

6

(7)  Rådets forordning (EF) nr. 2183/2004 af 6. december 2004 om udvidelse af anvendelsen af forordning (EF) nr. 2182/2004 om medaljer og møntefterligninger, der ligner euromønter, til at omfatte ikke-deltagende medlemsstater (EUT L 373 af 21.12.2004, s. 7).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 331/2014 af 11. marts 2014 om et handlingsprogram for udveksling, bistand og uddannelse med henblik på beskyttelse af euroen mod falskmøntneri (Pericles 2020-programmet) og ophævelse af Rådets afgørelse 2001/923/EF, 2001/924/EF, 2006/75/EF, 2006/76/EF, 2006/849/EF og 2006/850/EF (EUT L 103 af 5.4.2014, s. 1).

8

(9)  Rådets forordning (EU) 2015/768 af 11. maj 2015 om udvidelse af anvendelsen af forordning (EU) nr. 331/2014 om et handlingsprogram for udveksling, bistand og uddannelse med henblik på beskyttelse af euroen mod falskmøntneri (»Pericles 2020«-programmet) til også at omfatte de medlemsstater, der ikke deltager i euroen (EUT L 121 af 14.5.2015, s. 1).

9

---