# Uradni list L 276/2017

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 276 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6026. oktober 2017 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 276

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6026. oktober 2017

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) 2017/1942 z dne 25. oktobra 2017 o izvajanju člena 15(3) Uredbe (EU) št. 747/2014 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Sudanu | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/1943 z dne 14. julija 2016 o dopolnitvi Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi o informacijah in zahtevah za izdajo dovoljenja investicijskim podjetjem (
  1
  ) | 4 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1944 z dne 13. junija 2017 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s standardnimi obrazci, predlogami in postopki posvetovanja med zadevnimi pristojnimi organi glede obvestila o predlagani pridobitvi kvalificiranega deleža v investicijskem podjetju v skladu z direktivama 2004/39/ES in 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 12 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1945 z dne 19. junija 2017 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z obvestili, ki jih pošljejo ali prejmejo investicijska podjetja, ki zaprosijo za dovoljenje ali dovoljenje že imajo, v skladu z Direktivo 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 22 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/1946 z dne 11. julija 2017 o dopolnitvi direktiv 2004/39/ES in 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za izčrpen seznam informacij, ki jih morajo bodoči pridobitelji vključiti v obvestilo o predlagani pridobitvi kvalificiranega deleža v investicijskem podjetju (
  1
  ) | 32 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2017/1947 z dne 23. oktobra 2017 o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme v skupnem odboru, ustanovljenem v skladu s Sporazumom med Evropsko unijo in Republiko Armenijo o poenostavitvi izdajanja vizumov, glede sprejetja skupnih smernic za izvajanje navedenega sporazuma | 44 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (SZVP) 2017/1948 z dne 25. oktobra 2017 o izvajanju Sklepa 2014/450/SZVP o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Sudanu | 60 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/1949 z dne 25. oktobra 2017 o razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/715/EU o opredelitvi tretje države, ki jo Komisija obravnava kot nesodelujočo tretjo državo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje | 62 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) 2017/1942 z dne 25. oktobra 2017 o izvajanju člena 15(3) Uredbe (EU) št. 747/2014 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Sudanu

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/1943 z dne 14. julija 2016 o dopolnitvi Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi o informacijah in zahtevah za izdajo dovoljenja investicijskim podjetjem (
  1
  )

1

4

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1944 z dne 13. junija 2017 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s standardnimi obrazci, predlogami in postopki posvetovanja med zadevnimi pristojnimi organi glede obvestila o predlagani pridobitvi kvalificiranega deleža v investicijskem podjetju v skladu z direktivama 2004/39/ES in 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

12

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1945 z dne 19. junija 2017 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z obvestili, ki jih pošljejo ali prejmejo investicijska podjetja, ki zaprosijo za dovoljenje ali dovoljenje že imajo, v skladu z Direktivo 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

22

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/1946 z dne 11. julija 2017 o dopolnitvi direktiv 2004/39/ES in 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za izčrpen seznam informacij, ki jih morajo bodoči pridobitelji vključiti v obvestilo o predlagani pridobitvi kvalificiranega deleža v investicijskem podjetju (
  1
  )

1

32

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2017/1947 z dne 23. oktobra 2017 o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme v skupnem odboru, ustanovljenem v skladu s Sporazumom med Evropsko unijo in Republiko Armenijo o poenostavitvi izdajanja vizumov, glede sprejetja skupnih smernic za izvajanje navedenega sporazuma

44

*

Izvedbeni sklep Sveta (SZVP) 2017/1948 z dne 25. oktobra 2017 o izvajanju Sklepa 2014/450/SZVP o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Sudanu

60

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/1949 z dne 25. oktobra 2017 o razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/715/EU o opredelitvi tretje države, ki jo Komisija obravnava kot nesodelujočo tretjo državo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje

62

| | | III   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 204/16/COL z dne 23. novembra 2016 o domnevno nezakoniti državni pomoči, dodeljeni bankama Íslandsbanki hf. in Arion Bank hf. na podlagi posojilnih pogodb pod domnevno ugodnejšimi pogoji (Islandija) [2017/1950] | 64 |

III   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 204/16/COL z dne 23. novembra 2016 o domnevno nezakoniti državni pomoči, dodeljeni bankama Íslandsbanki hf. in Arion Bank hf. na podlagi posojilnih pogodb pod domnevno ugodnejšimi pogoji (Islandija) [2017/1950]

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 26.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/1

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) 2017/1942

z dne 25. oktobra 2017

o izvajanju člena 15(3) Uredbe (EU) št. 747/2014 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Sudanu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 747/2014 z dne 10. julija 2014 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Sudanu ter razveljavitvi Uredb (ES) št. 131/2004 in (ES) št. 1184/2005 (1) ter zlasti člena 15(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 10. julija 2014 sprejel Uredbo (EU) št. 747/2014. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. julija 2014 sprejel Uredbo (EU) št. 747/2014.

| (2) | Odbor Varnostnega sveta Združenih narodov, ustanovljen v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1591 (2005), je 17. oktobra 2017 posodobil podatke v zvezi z eno osebo, za katero veljajo omejevalni ukrepi. |
| --- | --- |

(2)

Odbor Varnostnega sveta Združenih narodov, ustanovljen v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1591 (2005), je 17. oktobra 2017 posodobil podatke v zvezi z eno osebo, za katero veljajo omejevalni ukrepi.

| (3) | Prilogo I k Uredbi (EU) št. 747/2014 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Prilogo I k Uredbi (EU) št. 747/2014 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (EU) št. 747/2014 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. oktobra 2017

Za Svet

Predsednik

M. MAASIKAS

---

(1)  
  UL L 203, 11.7.2014, str. 1.

1

---

PRILOGA

Vnos v zvezi z ‚
  ALNSIEM, Musa Hilal Abdalla‘ se nadomesti z naslednjim vnosom:

| „2. | ALNSIEM, Musa Hilal Abdalla

  Tudi: (a) Sheikh Musa Hilal (b) Abd Allah (c) Abdallah (d) AlNasim (e) Al Nasim (f) AlNaseem (g) Al Naseem (h) AlNasseem (i) Al Nasseem

  Funkcija: (a) nekdanji član nacionalne skupščine Sudana iz okrožja Al-Waha (b) nekdanji posebni svetovalec na ministrstvu za zvezne zadeve (c) vrhovni poglavar plemena Mahamid v severnem Darfurju

  Datum rojstva: (a) 1. januar 1964 (b) 1959

  Kraj rojstva: Kutum

  Državljanstvo: Sudan

  Naslov: (a) Kabkabiya, Sudan (b) Kutum, Sudan (prebiva v kraju Kabkabiya in mestu Kutum v severnem Darfurju; prebival je tudi v Kartumu)

  Potni list: (a) diplomatski potni list št. D014433, izdan 21. februarja 2013 (veljaven do 21. februarja 2015) (b) diplomatski potni list št. D009889, izdan 17. februarja 2011 (veljaven do 17. februarja 2013)

  Identifikacija: potrdilo o državljanstvu št. A0680623

  Datum uvrstitve na seznam ZN: 25. april 2006


  Drugi podatki: Spletna povezava do posebnega obvestila Interpola in Varnostnega sveta ZN: https://www.interpol.int/en/notice/search/un/5795065

  Informacije iz povzetka razlogov za uvrstitev na seznam, ki ga je pripravil Odbor za sankcije:

  Alnsiem je bil 25. aprila 2006 na podlagi odstavka 1 Resolucije 1672 (2006) uvrščen na seznam kot „vrhovni poglavar plemena Jalul v severnem Darfurju“.
  Organizacija Human Rights Watch v svojem poročilu navaja, da ima okrožnico lokalnega vladnega urada iz severnega Darfurja z dne 13. februarja 2004, v kateri slednji „lokalnim varnostnim enotam“ naroča, naj „dovolijo nadaljnje dejavnosti mudžahidov in prostovoljcev pod poveljstvom šejka Muse Hilala na območju [severnega Darfurja] in poskrbijo za njihove osnovne potrebe“. 400 pripadnikov Arabske milice je 28. septembra 2005 napadlo vasi Aro Sharrow (vključno s tamkajšnjim taboriščem za notranje razseljene osebe), Acho in Gozmena v zahodnem Darfurju. Prepričani smo tudi, da se je Musa Hilal udeležil napada na taborišče za notranje razseljene osebe v kraju Aro Sharrow; njegov sin je bil ubit med napadom Sudanske osvobodilne armade (SLA) na območju Shareia, zato je zdaj vpleten v osebno krvno maščevanje. Obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da je kot vrhovni poglavar neposredno odgovoren za ta dejanja ter za kršitve mednarodnega humanitarnega prava in prava človekovih pravic ter druga grozodejstva.“ |
| --- | --- |

„2.

Tudi: (a) Sheikh Musa Hilal (b) Abd Allah (c) Abdallah (d) AlNasim (e) Al Nasim (f) AlNaseem (g) Al Naseem (h) AlNasseem (i) Al Nasseem

Funkcija: (a) nekdanji član nacionalne skupščine Sudana iz okrožja Al-Waha (b) nekdanji posebni svetovalec na ministrstvu za zvezne zadeve (c) vrhovni poglavar plemena Mahamid v severnem Darfurju

Datum rojstva: (a) 1. januar 1964 (b) 1959

Kraj rojstva: Kutum

Državljanstvo: Sudan

Naslov: (a) Kabkabiya, Sudan (b) Kutum, Sudan (prebiva v kraju Kabkabiya in mestu Kutum v severnem Darfurju; prebival je tudi v Kartumu)

Potni list: (a) diplomatski potni list št. D014433, izdan 21. februarja 2013 (veljaven do 21. februarja 2015) (b) diplomatski potni list št. D009889, izdan 17. februarja 2011 (veljaven do 17. februarja 2013)

Identifikacija: potrdilo o državljanstvu št. A0680623

Datum uvrstitve na seznam ZN: 25. april 2006

Drugi podatki: Spletna povezava do posebnega obvestila Interpola in Varnostnega sveta ZN: https://www.interpol.int/en/notice/search/un/5795065

Informacije iz povzetka razlogov za uvrstitev na seznam, ki ga je pripravil Odbor za sankcije:

Alnsiem je bil 25. aprila 2006 na podlagi odstavka 1 Resolucije 1672 (2006) uvrščen na seznam kot „vrhovni poglavar plemena Jalul v severnem Darfurju“.

Organizacija Human Rights Watch v svojem poročilu navaja, da ima okrožnico lokalnega vladnega urada iz severnega Darfurja z dne 13. februarja 2004, v kateri slednji „lokalnim varnostnim enotam“ naroča, naj „dovolijo nadaljnje dejavnosti mudžahidov in prostovoljcev pod poveljstvom šejka Muse Hilala na območju [severnega Darfurja] in poskrbijo za njihove osnovne potrebe“. 400 pripadnikov Arabske milice je 28. septembra 2005 napadlo vasi Aro Sharrow (vključno s tamkajšnjim taboriščem za notranje razseljene osebe), Acho in Gozmena v zahodnem Darfurju. Prepričani smo tudi, da se je Musa Hilal udeležil napada na taborišče za notranje razseljene osebe v kraju Aro Sharrow; njegov sin je bil ubit med napadom Sudanske osvobodilne armade (SLA) na območju Shareia, zato je zdaj vpleten v osebno krvno maščevanje. Obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da je kot vrhovni poglavar neposredno odgovoren za ta dejanja ter za kršitve mednarodnega humanitarnega prava in prava človekovih pravic ter druga grozodejstva.“

---

| 26.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/4

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1943

z dne 14. julija 2016

o dopolnitvi Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi o informacijah in zahtevah za izdajo dovoljenja investicijskim podjetjem

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (1) in zlasti člena 7(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi pristojni organi lahko izvedli poglobljeno oceno kot del postopka za izdajo ali zavrnitev zahtevkov za dovoljenje investicijskim podjetjem, bi moral prosilec pristojnemu organu ob predložitvi prvotnega zahtevka za dovoljenje predložiti natančne informacije. Pristojni organ bi moral imeti pravico, da od prosilca v ocenjevalnem postopku zahteva dodatne informacije v skladu z merili in roki iz Direktive 2014/65/EU. |
| --- | --- |

(1)

Da bi pristojni organi lahko izvedli poglobljeno oceno kot del postopka za izdajo ali zavrnitev zahtevkov za dovoljenje investicijskim podjetjem, bi moral prosilec pristojnemu organu ob predložitvi prvotnega zahtevka za dovoljenje predložiti natančne informacije. Pristojni organ bi moral imeti pravico, da od prosilca v ocenjevalnem postopku zahteva dodatne informacije v skladu z merili in roki iz Direktive 2014/65/EU.

| (2) | Za zagotovitev, da ocena pristojnega organa temelji na natančnih informacijah, je bistveno, da prosilec predloži kopije dokumentacije podjetja, vključno z overjeno kopijo akta o ustanovitvi, predpisov in členov iz statuta ter kopijo registracije družbe v nacionalnem registru družb. |
| --- | --- |

(2)

Za zagotovitev, da ocena pristojnega organa temelji na natančnih informacijah, je bistveno, da prosilec predloži kopije dokumentacije podjetja, vključno z overjeno kopijo akta o ustanovitvi, predpisov in členov iz statuta ter kopijo registracije družbe v nacionalnem registru družb.

| (3) | Prosilec bi moral predložiti informacije o razpoložljivih kapitalskih virih, vključno z načinom, ki se pri zbiranju kapitala uporablja za prenos finančnih sredstev, da bi pristojni organi lahko ocenili, ali so izpolnjene vse zadevne zahteve, ki se nanašajo na področje finančnega kriminala. |
| --- | --- |

(3)

Prosilec bi moral predložiti informacije o razpoložljivih kapitalskih virih, vključno z načinom, ki se pri zbiranju kapitala uporablja za prenos finančnih sredstev, da bi pristojni organi lahko ocenili, ali so izpolnjene vse zadevne zahteve, ki se nanašajo na področje finančnega kriminala.

| (4) | Novo ustanovljeni subjekti lahko pri predložitvi vloge zagotovijo le informacije o načinu zbiranja kapitala ter vrstah in znesku kapitala, ki bo zbran. Vendar bi morali za pridobitev dovoljenja pristojnim organom predložiti dokazila o vplačanem osnovnem kapitalu in drugih vrstah zbranega kapitala, skupaj z informacijami o virih kapitala, preden se dovoljenje izda. Takšna dokazila lahko vključujejo kopije zadevnih kapitalskih instrumentov in ustreznih bančnih izpiskov. |
| --- | --- |

(4)

Novo ustanovljeni subjekti lahko pri predložitvi vloge zagotovijo le informacije o načinu zbiranja kapitala ter vrstah in znesku kapitala, ki bo zbran. Vendar bi morali za pridobitev dovoljenja pristojnim organom predložiti dokazila o vplačanem osnovnem kapitalu in drugih vrstah zbranega kapitala, skupaj z informacijami o virih kapitala, preden se dovoljenje izda. Takšna dokazila lahko vključujejo kopije zadevnih kapitalskih instrumentov in ustreznih bančnih izpiskov.

| (5) | Da bi pristojni organi lahko ocenili ugled vseh, ki bodo vodili poslovanje investicijskega podjetja, predlaganih delničarjev in družbenikov s kvalificiranimi deleži, je pomembno, da od prosilca zahtevajo predložitev informacij o teh osebah. |
| --- | --- |

(5)

Da bi pristojni organi lahko ocenili ugled vseh, ki bodo vodili poslovanje investicijskega podjetja, predlaganih delničarjev in družbenikov s kvalificiranimi deleži, je pomembno, da od prosilca zahtevajo predložitev informacij o teh osebah.

| (6) | Da bi ocenili izkušnje vseh, ki bodo vodili dejavnost investicijskega podjetja, bi morali pristojni organi od prosilca pridobiti informacije o zadevni izobrazbi in poklicnem usposabljanju ter delovnih izkušnjah članov upravljalnega organa in vseh, ki bodo dejansko vodili dejavnost investicijskega podjetja, kot tudi o njihovih zadevnih pristojnostih in morebitnih pooblaščenih osebah. |
| --- | --- |

(6)

Da bi ocenili izkušnje vseh, ki bodo vodili dejavnost investicijskega podjetja, bi morali pristojni organi od prosilca pridobiti informacije o zadevni izobrazbi in poklicnem usposabljanju ter delovnih izkušnjah članov upravljalnega organa in vseh, ki bodo dejansko vodili dejavnost investicijskega podjetja, kot tudi o njihovih zadevnih pristojnostih in morebitnih pooblaščenih osebah.

| (7) | Prosilci bi morali pristojnim organom predložiti finančne informacije, ki se nanašajo na investicijska podjetja, da bi ti lahko ocenili finančno trdnost navedenega finančnega podjetja. |
| --- | --- |

(7)

Prosilci bi morali pristojnim organom predložiti finančne informacije, ki se nanašajo na investicijska podjetja, da bi ti lahko ocenili finančno trdnost navedenega finančnega podjetja.

| (8) | Ker novoustanovljena podjetja ob predložitvi vloge morda ne bodo mogla zagotoviti informacij o revizorjih, bi morala biti izvzeta iz zagotavljanja teh informacij pristojnemu organu, razen če revizorji niso že bili imenovani. |
| --- | --- |

(8)

Ker novoustanovljena podjetja ob predložitvi vloge morda ne bodo mogla zagotoviti informacij o revizorjih, bi morala biti izvzeta iz zagotavljanja teh informacij pristojnemu organu, razen če revizorji niso že bili imenovani.

| (9) | Informacije, pomembne za oceno organizacijske strukture investicijskega podjetja, bi morale vsebovati podrobnosti o sistemu notranje kontrole, ukrepih za odkrivanje nasprotij interesov ter ureditvah v zvezi z zaščito sredstev strank, da bo pristojni organ lahko ocenil, ali bo navedeno investicijsko podjetje zmožno izpolniti svoje obveznosti v skladu s členom 16 Direktive 2014/65/EU. |
| --- | --- |

(9)

Informacije, pomembne za oceno organizacijske strukture investicijskega podjetja, bi morale vsebovati podrobnosti o sistemu notranje kontrole, ukrepih za odkrivanje nasprotij interesov ter ureditvah v zvezi z zaščito sredstev strank, da bo pristojni organ lahko ocenil, ali bo navedeno investicijsko podjetje zmožno izpolniti svoje obveznosti v skladu s členom 16 Direktive 2014/65/EU.

| (10) | Pristojni nacionalni organi lahko izdajo dovoljenje fizični ali pravni osebi, ki jo upravlja ena sama fizična oseba, da opravlja storitve kot investicijsko podjetje. Zato je primerno določiti zahteve za izdajo dovoljenja za upravljanje investicijskih podjetij, ki so fizične ali pravne osebe, ki jo upravlja ena sama fizična oseba. |
| --- | --- |

(10)

Pristojni nacionalni organi lahko izdajo dovoljenje fizični ali pravni osebi, ki jo upravlja ena sama fizična oseba, da opravlja storitve kot investicijsko podjetje. Zato je primerno določiti zahteve za izdajo dovoljenja za upravljanje investicijskih podjetij, ki so fizične ali pravne osebe, ki jo upravlja ena sama fizična oseba.

| (11) | Da se zagotovi pravna varnost, jasnost in predvidljivost v zvezi s postopkom za izdajo dovoljenja, je primerno, da so merila, v skladu s katerimi pristojni organi v postopku za izdajo dovoljenja ocenijo primernost delničarjev ali družbenikov s kvalificiranimi deleži, enaka merilom za ocenjevanje predlagane pridobitve iz člena 13 Direktive 2014/65/EU. Pristojni organi bi morali zlasti oceniti primernost delničarjev in družbenikov s kvalificiranimi deleži ter finančno trdnost podjetja, pri čemer bi morali upoštevati merila v zvezi z ugledom, izkušnjami vseh, ki bodo vodili dejavnost investicijskega podjetja, ter finančno trdnostjo podjetja. |
| --- | --- |

(11)

Da se zagotovi pravna varnost, jasnost in predvidljivost v zvezi s postopkom za izdajo dovoljenja, je primerno, da so merila, v skladu s katerimi pristojni organi v postopku za izdajo dovoljenja ocenijo primernost delničarjev ali družbenikov s kvalificiranimi deleži, enaka merilom za ocenjevanje predlagane pridobitve iz člena 13 Direktive 2014/65/EU. Pristojni organi bi morali zlasti oceniti primernost delničarjev in družbenikov s kvalificiranimi deleži ter finančno trdnost podjetja, pri čemer bi morali upoštevati merila v zvezi z ugledom, izkušnjami vseh, ki bodo vodili dejavnost investicijskega podjetja, ter finančno trdnostjo podjetja.

| (12) | Da bi odkrili ovire, ki bi lahko preprečile učinkovito izvajanje nadzornih funkcij, bi morali pristojni organi preučiti kompleksnost in preglednost strukture skupine, v okviru katere bo poslovalo investicijsko podjetje, geografsko lokacijo subjektov skupine in dejavnosti, ki jih opravljajo subjekti v skupini. |
| --- | --- |

(12)

Da bi odkrili ovire, ki bi lahko preprečile učinkovito izvajanje nadzornih funkcij, bi morali pristojni organi preučiti kompleksnost in preglednost strukture skupine, v okviru katere bo poslovalo investicijsko podjetje, geografsko lokacijo subjektov skupine in dejavnosti, ki jih opravljajo subjekti v skupini.

| (13) | Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) se uporablja pri obdelavi osebnih podatkov v državah članicah pri izvajanju te uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) se uporablja pri obdelavi osebnih podatkov v državah članicah pri izvajanju te uredbe.

| (14) | . Zaradi doslednosti in za zagotavljanje nemotenega delovanja finančnih trgov je nujno, da določbe iz te uredbe in povezane nacionalne določbe, s katerimi se Direktiva 2014/65/EU prenaša v nacionalno zakonodajo, veljajo od istega datuma. |
| --- | --- |

(14)

. Zaradi doslednosti in za zagotavljanje nemotenega delovanja finančnih trgov je nujno, da določbe iz te uredbe in povezane nacionalne določbe, s katerimi se Direktiva 2014/65/EU prenaša v nacionalno zakonodajo, veljajo od istega datuma.

| (15) | Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA). |
| --- | --- |

(15)

Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA).

| (16) | ESMA je v skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) izvedla odprta javna posvetovanja, analizirala morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zahtevala mnenje interesne skupine za vrednostne papirje in trge, ustanovljene v skladu s členom 37 navedene uredbe – |
| --- | --- |

(16)

ESMA je v skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) izvedla odprta javna posvetovanja, analizirala morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zahtevala mnenje interesne skupine za vrednostne papirje in trge, ustanovljene v skladu s členom 37 navedene uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Splošne informacije

Subjekt, ki zaprosi za dovoljenje kot investicijsko podjetje v skladu z naslovom II Direktive 2014/65/EU, pristojnemu organu predloži vlogo, ki vsebuje naslednje splošne informacije:

| (a) | ime (vključno pravno ali katero koli drugo trgovsko ime, ki se uporablja), pravno strukturo (tudi informacije o tem, ali bo pravna oseba ali fizična oseba, če to dovoljuje nacionalna zakonodaja), naslov glavnega sedeža in statutarni sedež (za že obstoječe družbe); kontaktne podatke, nacionalno identifikacijsko številko, če je na voljo; ter






  (i) | za domače podružnice: informacije o tem, kje bodo podružnice poslovale; |
| --- | --- | --- |

(a)

ime (vključno pravno ali katero koli drugo trgovsko ime, ki se uporablja), pravno strukturo (tudi informacije o tem, ali bo pravna oseba ali fizična oseba, če to dovoljuje nacionalna zakonodaja), naslov glavnega sedeža in statutarni sedež (za že obstoječe družbe); kontaktne podatke, nacionalno identifikacijsko številko, če je na voljo; ter

(i)

za domače podružnice: informacije o tem, kje bodo podružnice poslovale;

| (ii) | za domače vezane zastopnike: podrobnosti o nameri, da uporabi vezane zastopnike; |
| --- | --- |

(ii)

za domače vezane zastopnike: podrobnosti o nameri, da uporabi vezane zastopnike;

| (b) | seznam investicijskih storitev in poslov ter pomožnih storitev in finančnih instrumentov, ki jih je treba zagotoviti, in ali bodo na voljo finančni instrumenti in sredstva strank (tudi če začasno). |
| --- | --- |

(b)

seznam investicijskih storitev in poslov ter pomožnih storitev in finančnih instrumentov, ki jih je treba zagotoviti, in ali bodo na voljo finančni instrumenti in sredstva strank (tudi če začasno).

| (c) | kopije dokumentacije podjetja in po potrebi dokazil o registraciji v nacionalni register družb. |
| --- | --- |

(c)

kopije dokumentacije podjetja in po potrebi dokazil o registraciji v nacionalni register družb.

Člen 2

Informacije o kapitalu

Prosilec, ki zaprosi za dovoljenje kot investicijsko podjetje v skladu z naslovom II Direktive 2014/65/EU, pristojnemu organu predloži informacije in, kadar je mogoče, dokazila o virih kapitala, ki jih ima na voljo. Informacije vsebujejo:

| (a) | podrobnosti o uporabi zasebnih finančnih sredstev, vključno z izvorom in razpoložljivostjo navedenih sredstev; |
| --- | --- |

(a)

podrobnosti o uporabi zasebnih finančnih sredstev, vključno z izvorom in razpoložljivostjo navedenih sredstev;

| (b) | podrobnosti o dostopu do virov kapitala in finančnih trgov, vključno s podrobnostmi o finančnih instrumentih, ki so bili in bodo izdani; |
| --- | --- |

(b)

podrobnosti o dostopu do virov kapitala in finančnih trgov, vključno s podrobnostmi o finančnih instrumentih, ki so bili in bodo izdani;

| (c) | zadevne dogovore in pogodbe v zvezi z zbranim kapitalom; |
| --- | --- |

(c)

zadevne dogovore in pogodbe v zvezi z zbranim kapitalom;

| (d) | informacije o uporabi ali pričakovani uporabi izposojenih sredstev, vključno imena zadevnih posojilodajalcev in podrobnosti o posojilnih pogojih, ki so bili dodeljeni ali bodo dodeljeni, zlasti roki zapadlosti, pogoji, zaveze in jamstva, ter informacije o izvoru izposojenih sredstev (ali sredstev, ki bodo izposojena), kadar posojilodajalec ni nadzorovana finančna institucija; |
| --- | --- |

(d)

informacije o uporabi ali pričakovani uporabi izposojenih sredstev, vključno imena zadevnih posojilodajalcev in podrobnosti o posojilnih pogojih, ki so bili dodeljeni ali bodo dodeljeni, zlasti roki zapadlosti, pogoji, zaveze in jamstva, ter informacije o izvoru izposojenih sredstev (ali sredstev, ki bodo izposojena), kadar posojilodajalec ni nadzorovana finančna institucija;

| (e) | podrobnosti o ukrepih za prenos finančnih sredstev v investicijsko podjetje, vključno z omrežjem, ki se uporablja za prenos takih sredstev.
  V točki (b) se morajo informacije o vrstah zbranega kapitala po potrebi nanašati na vrste kapitala, navedenega v Uredbi (EU) št. 575/2013, zlasti morajo določati, ali kapital vsebuje postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala, postavke dodatnega temeljnega kapitala ali postavke dodatnega kapitala. |
| --- | --- |

(e)

podrobnosti o ukrepih za prenos finančnih sredstev v investicijsko podjetje, vključno z omrežjem, ki se uporablja za prenos takih sredstev.

V točki (b) se morajo informacije o vrstah zbranega kapitala po potrebi nanašati na vrste kapitala, navedenega v Uredbi (EU) št. 575/2013, zlasti morajo določati, ali kapital vsebuje postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala, postavke dodatnega temeljnega kapitala ali postavke dodatnega kapitala.

Člen 3

Informacije o delničarjih

Subjekt, ki zaprosi za dovoljenje kot investicijsko podjetje v skladu z naslovom II Direktive 2014/65/EU, pristojnemu organu zagotovi naslednje informacije o svojih delničarjih:

| (a) | seznam oseb, ki imajo neposreden ali posreden kvalificirani delež v investicijskem podjetju, in znesek teh deležev, za posredne deleže pa ime vmesne osebe, prek katere je v lasti delež, in ime končnega imetnika; |
| --- | --- |

(a)

seznam oseb, ki imajo neposreden ali posreden kvalificirani delež v investicijskem podjetju, in znesek teh deležev, za posredne deleže pa ime vmesne osebe, prek katere je v lasti delež, in ime končnega imetnika;

| (b) | za osebe, ki imajo (neposreden ali posreden) kvalificirani delež v investicijskem podjetju: dokumentacijo, ki se zahteva od bodočega pridobitelja za pridobitev in povečanja kvalificiranih deležev v investicijskih podjetjih v skladu s členi 3, 4 in 5 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/1946 z dne 11. julija 2017 o dopolnitvi direktiv 2004/39/ES in 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za izčrpen seznam informacij, ki jih morajo bodoči pridobitelji vključiti v obvestilo o predlagani pridobitvi kvalificiranega deleža v investicijskem podjetju (4); |
| --- | --- |

(b)

za osebe, ki imajo (neposreden ali posreden) kvalificirani delež v investicijskem podjetju: dokumentacijo, ki se zahteva od bodočega pridobitelja za pridobitev in povečanja kvalificiranih deležev v investicijskih podjetjih v skladu s členi 3, 4 in 5 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/1946 z dne 11. julija 2017 o dopolnitvi direktiv 2004/39/ES in 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za izčrpen seznam informacij, ki jih morajo bodoči pridobitelji vključiti v obvestilo o predlagani pridobitvi kvalificiranega deleža v investicijskem podjetju (4);

4

| (c) | za družbe delničarke, ki so članice skupine: organizacijsko shemo skupine, ki navaja glavne dejavnosti vsakega podjetja v skupini, opredelitev vseh reguliranih subjektov v skupini in imena zadevnih nadzornih organov ter razmerje med finančnimi subjekti skupine in drugimi nefinančnimi subjekti v skupini. |
| --- | --- |

(c)

za družbe delničarke, ki so članice skupine: organizacijsko shemo skupine, ki navaja glavne dejavnosti vsakega podjetja v skupini, opredelitev vseh reguliranih subjektov v skupini in imena zadevnih nadzornih organov ter razmerje med finančnimi subjekti skupine in drugimi nefinančnimi subjekti v skupini.

| (d) | V točki (b) in kadar imetnik kvalificiranega deleža ni fizična oseba, se mora dokumentacija nanašati tudi na vse člane upravljalnega organa in generalnega direktorja ter na vse ostale, ki opravljajo enake naloge. |
| --- | --- |

(d)

V točki (b) in kadar imetnik kvalificiranega deleža ni fizična oseba, se mora dokumentacija nanašati tudi na vse člane upravljalnega organa in generalnega direktorja ter na vse ostale, ki opravljajo enake naloge.

Člen 4

Informacije o upravljalnem organu in vseh, ki bodo vodili dejavnost investicijskega podjetja

Subjekt, ki zaprosi za dovoljenje kot investicijsko podjetje v skladu z naslovom II Direktive 2014/65/EU, pristojnemu organu zagotovi:

| (a) | informacije o članih upravljalnega organa in vseh, ki bodo dejansko vodili dejavnost investicijskega podjetja, kot tudi o njihovih zadevnih pristojnostih in morebitnih pooblaščenih osebah, in sicer:






  (i) | osebne podatke, vključno z imenom in priimkom ter datumom in krajem rojstva osebe, osebno matično številko, kadar je na voljo, ter naslov in kontaktne podatke; |
| --- | --- | --- |

(a)

informacije o članih upravljalnega organa in vseh, ki bodo dejansko vodili dejavnost investicijskega podjetja, kot tudi o njihovih zadevnih pristojnostih in morebitnih pooblaščenih osebah, in sicer:

(i)

osebne podatke, vključno z imenom in priimkom ter datumom in krajem rojstva osebe, osebno matično številko, kadar je na voljo, ter naslov in kontaktne podatke;

| (ii) | položaj, na katerega je oseba imenovana ali bo imenovana; |
| --- | --- |

(ii)

položaj, na katerega je oseba imenovana ali bo imenovana;

| (iii) | življenjepis z navedbo dosežene izobrazbe in poklicnega usposabljanja, delovnih izkušenj, vključno z imeni vseh organizacij, za katere je oseba delala, ter vrsto in trajanjem izvajanih nalog, zlasti za vse dejavnosti v okviru prihodnjega položaja; oseba pri opisu teh dejavnosti za položaje, ki jih je zasedala v zadnjih 10 letih, navede tudi vsa pooblastila, notranja pooblastila za odločanje ter področja poslovanja, za katera je bila pristojna; |
| --- | --- |

(iii)

življenjepis z navedbo dosežene izobrazbe in poklicnega usposabljanja, delovnih izkušenj, vključno z imeni vseh organizacij, za katere je oseba delala, ter vrsto in trajanjem izvajanih nalog, zlasti za vse dejavnosti v okviru prihodnjega položaja; oseba pri opisu teh dejavnosti za položaje, ki jih je zasedala v zadnjih 10 letih, navede tudi vsa pooblastila, notranja pooblastila za odločanje ter področja poslovanja, za katera je bila pristojna;

| (iv) | dokumentacijo, ki se nanaša na ugled in izkušnje osebe, zlasti seznam referenčnih oseb, vključno s kontaktnimi podatki in priporočilnimi pismi; |
| --- | --- |

(iv)

dokumentacijo, ki se nanaša na ugled in izkušnje osebe, zlasti seznam referenčnih oseb, vključno s kontaktnimi podatki in priporočilnimi pismi;

| (v) | uradna potrdila ali druge enakovredne dokumente (če so na voljo v državi članici ali tretji državi) glede kazenske evidence in informacij o kazenskih preiskavah in postopkih, relevantnih civilnih in upravnih zadevah ter disciplinskih ukrepih, ki so bili uvedeni proti osebi (tudi razrešitev z mesta direktorja ali bankrot, insolventnost in podobni postopki); za preiskavo, ki poteka, se informacije lahko predložijo v obliki častne izjave; |
| --- | --- |

(v)

uradna potrdila ali druge enakovredne dokumente (če so na voljo v državi članici ali tretji državi) glede kazenske evidence in informacij o kazenskih preiskavah in postopkih, relevantnih civilnih in upravnih zadevah ter disciplinskih ukrepih, ki so bili uvedeni proti osebi (tudi razrešitev z mesta direktorja ali bankrot, insolventnost in podobni postopki); za preiskavo, ki poteka, se informacije lahko predložijo v obliki častne izjave;

| (vi) | informacije o zavrnitvi registracije, dovoljenja, članstva ali licence za izvajanje trgovanja, poslovne ali poklicne dejavnosti; ali odvzem, preklic ali prenehanje veljavnosti takšne registracije, dovoljenja, članstva ali licence; ali izključitev s strani regulativnega ali vladnega organa ali poklicnega organa ali združenja; |
| --- | --- |

(vi)

informacije o zavrnitvi registracije, dovoljenja, članstva ali licence za izvajanje trgovanja, poslovne ali poklicne dejavnosti; ali odvzem, preklic ali prenehanje veljavnosti takšne registracije, dovoljenja, članstva ali licence; ali izključitev s strani regulativnega ali vladnega organa ali poklicnega organa ali združenja;

| (vii) | informacije o odpovedi delovnega razmerja ali odstranitvi z odgovornega položaja, prekinitvi fiduciarnega razmerja ali podobni situaciji; |
| --- | --- |

(vii)

informacije o odpovedi delovnega razmerja ali odstranitvi z odgovornega položaja, prekinitvi fiduciarnega razmerja ali podobni situaciji;

| (viii) | informacije o tem, ali je bila ocena ugleda in izkušenj kot pridobitelja ali osebe, ki vodi poslovanje, že izvedena (tudi datum ocene, identiteto organa, ki je izvedel oceno, in dokaz o rezultatu tega ocenjevanja); |
| --- | --- |

(viii)

informacije o tem, ali je bila ocena ugleda in izkušenj kot pridobitelja ali osebe, ki vodi poslovanje, že izvedena (tudi datum ocene, identiteto organa, ki je izvedel oceno, in dokaz o rezultatu tega ocenjevanja);

| (ix) | opis vseh finančnih in nefinančnih interesov ali razmerij osebe in njenih bližnjih sorodnikov s člani upravljalnega organa in nosilcev ključnih funkcij v isti instituciji, njeni matični instituciji in hčerinskih družbah ter z delničarji; |
| --- | --- |

(ix)

opis vseh finančnih in nefinančnih interesov ali razmerij osebe in njenih bližnjih sorodnikov s člani upravljalnega organa in nosilcev ključnih funkcij v isti instituciji, njeni matični instituciji in hčerinskih družbah ter z delničarji;

| (x) | podrobnosti o rezultatu ocenjevanja primernosti članov upravljalnega organa, ki ga izvede prosilec; |
| --- | --- |

(x)

podrobnosti o rezultatu ocenjevanja primernosti članov upravljalnega organa, ki ga izvede prosilec;

| (xi) | informacije o najkrajšem obdobju, v katerem bo oseba opravljala funkcije znotraj podjetja (letni in mesečni podatki); |
| --- | --- |

(xi)

informacije o najkrajšem obdobju, v katerem bo oseba opravljala funkcije znotraj podjetja (letni in mesečni podatki);

| (xii) | informacije o človeških virih in finančnih sredstvih za uvajanje in usposabljanje članov (letni podatki); |
| --- | --- |

(xii)

informacije o človeških virih in finančnih sredstvih za uvajanje in usposabljanje članov (letni podatki);

| (xiii) | seznam izvršnih in neizvršnih direktorskih funkcij, ki jih ta oseba trenutno opravlja. |
| --- | --- |

(xiii)

seznam izvršnih in neizvršnih direktorskih funkcij, ki jih ta oseba trenutno opravlja.

V točki (ix) točke (a) finančni interesi vključujejo interese, kot so kreditni posli, jamstva in zaveze, nefinančni interesi pa lahko vključujejo interese, kot so družinska razmerja in bližnji odnosi.

| (b) | informacije o osebju organov za upravljanje in notranji nadzor. |
| --- | --- |

(b)

informacije o osebju organov za upravljanje in notranji nadzor.

Člen 5

Finančni podatki

Subjekt, ki zaprosi za dovoljenje kot investicijsko podjetje v skladu z naslovom II Direktive 2014/65/EU, pristojnemu organu zagotovi naslednje informacije o svojem finančnem stanju:

| (a) | napovedi na posamezni in po potrebi na konsolidirani in subkonsolidirani ravni, vključno:






  (i) | napovedi računovodskih načrtov za prva tri poslovna leta, vključno z:






  — | napovedano bilanco stanja; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

napovedi na posamezni in po potrebi na konsolidirani in subkonsolidirani ravni, vključno:

(i)

napovedi računovodskih načrtov za prva tri poslovna leta, vključno z:

—

napovedano bilanco stanja;

| — | napovedanim izkazom poslovnega izida; |
| --- | --- |

—

napovedanim izkazom poslovnega izida;

| (ii) | domneve glede načrtovanja za navedene napovedi ter pojasnila o podatkih, vključno s pričakovanim številom in vrsto strank, pričakovanim obsegom poslov/naročil, pričakovanimi upravljanimi sredstvi; |
| --- | --- |

(ii)

domneve glede načrtovanja za navedene napovedi ter pojasnila o podatkih, vključno s pričakovanim številom in vrsto strank, pričakovanim obsegom poslov/naročil, pričakovanimi upravljanimi sredstvi;

| (iii) | po potrebi napovedi podjetja glede izračuna kapitalskih in likvidnostnih zahtev v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter napovedi količnika kapitalske ustreznosti za prvo leto; |
| --- | --- |

(iii)

po potrebi napovedi podjetja glede izračuna kapitalskih in likvidnostnih zahtev v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter napovedi količnika kapitalske ustreznosti za prvo leto;

5

| (b) | za podjetja, ki že delujejo: obvezne računovodske izkaze na posamezni in po potrebi na konsolidirani in subkonsolidirani ravni za zadnja tri finančna obdobja, ki jih, kadar so revidirani, potrdi zunanji revizor, vključno z:






  (i) | bilanco stanja; |
| --- | --- | --- |

(b)

za podjetja, ki že delujejo: obvezne računovodske izkaze na posamezni in po potrebi na konsolidirani in subkonsolidirani ravni za zadnja tri finančna obdobja, ki jih, kadar so revidirani, potrdi zunanji revizor, vključno z:

(i)

bilanco stanja;

| (ii) | izkazom poslovnega izida; |
| --- | --- |

(ii)

izkazom poslovnega izida;

| (iii) | letnimi poročili in računovodskimi prilogami ter vsemi drugimi dokumenti, evidentiranimi v ustreznem registru ali pri ustreznem organu na določenem ozemlju, ki so relevantni za računovodske izkaze družbe, in po potrebi poročilom revizorja podjetja za zadnja tri leta ali za obdobje od začetka dejavnosti podjetja; |
| --- | --- |

(iii)

letnimi poročili in računovodskimi prilogami ter vsemi drugimi dokumenti, evidentiranimi v ustreznem registru ali pri ustreznem organu na določenem ozemlju, ki so relevantni za računovodske izkaze družbe, in po potrebi poročilom revizorja podjetja za zadnja tri leta ali za obdobje od začetka dejavnosti podjetja;

| (c) | analizo področja uporabe nadzora na konsolidirani podlagi v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013, vključno podrobne informacije o tem, za katere subjekte v skupini se bodo po izdanem dovoljenju uporabljale zahteve glede nadzora na konsolidirani podlagi in na kateri ravni znotraj skupine se bodo te zahteve uporabljale na konsolidirani ali subkonsolidirani podlagi. |
| --- | --- |

(c)

analizo področja uporabe nadzora na konsolidirani podlagi v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013, vključno podrobne informacije o tem, za katere subjekte v skupini se bodo po izdanem dovoljenju uporabljale zahteve glede nadzora na konsolidirani podlagi in na kateri ravni znotraj skupine se bodo te zahteve uporabljale na konsolidirani ali subkonsolidirani podlagi.

Člen 6

Informacije o organizaciji podjetja

Subjekt, ki zaprosi za dovoljenje kot investicijsko podjetje v skladu z naslovom II Direktive 2014/65/EU, pristojnemu organu zagotovi naslednje informacije o organizaciji svojega podjetja:

| (a) | začetni poslovni načrt za naslednja tri leta, vključno informacije o načrtovanih reguliranih in nereguliranih poslih, podrobne informacije o geografski razširjenosti in dejavnostih, ki jih bodo izvajala investicijska podjetja. Zadevne informacije v poslovnem načrtu morajo vsebovati:






  (i) | kraj prebivališča potencialnih strank in ciljnih vlagateljev; |
| --- | --- | --- |

(a)

začetni poslovni načrt za naslednja tri leta, vključno informacije o načrtovanih reguliranih in nereguliranih poslih, podrobne informacije o geografski razširjenosti in dejavnostih, ki jih bodo izvajala investicijska podjetja. Zadevne informacije v poslovnem načrtu morajo vsebovati:

(i)

kraj prebivališča potencialnih strank in ciljnih vlagateljev;

| (ii) | dejavnosti in ureditve v zvezi s trženjem in promocijo, vključno z jeziki, v katerih so sestavljene ponudbe in promocijski dokumenti; opredelitev držav članic, v katerih oglasi so najvidnejši in najpogostejši; vrsto promocijskih dokumentov (da se oceni, kje se bo dejansko razvijalo učinkovito trženje); |
| --- | --- |

(ii)

dejavnosti in ureditve v zvezi s trženjem in promocijo, vključno z jeziki, v katerih so sestavljene ponudbe in promocijski dokumenti; opredelitev držav članic, v katerih oglasi so najvidnejši in najpogostejši; vrsto promocijskih dokumentov (da se oceni, kje se bo dejansko razvijalo učinkovito trženje);

| (iii) | opredelitev tistih, ki neposredno tržijo svoje izdelke, svetovalcev in distributerjev za finančne naložbe ter geografska lokacija njihovih dejavnosti; |
| --- | --- |

(iii)

opredelitev tistih, ki neposredno tržijo svoje izdelke, svetovalcev in distributerjev za finančne naložbe ter geografska lokacija njihovih dejavnosti;

| (b) | podrobne informacije o revizorjih podjetja, kadar so na voljo ob predložitvi vloge za izdajo dovoljenja; |
| --- | --- |

(b)

podrobne informacije o revizorjih podjetja, kadar so na voljo ob predložitvi vloge za izdajo dovoljenja;

| (c) | organizacijsko strukturo in sisteme notranje kontrole podjetja, vključno:






  (i) | osebne podatke vodij notranjih funkcij (funkcije upravljanja in nadzora), tudi podrobni življenjepis, v katerem so navedeni ustrezna izobrazba, poklicno izobraževanje in delovne izkušnje; |
| --- | --- | --- |

(c)

organizacijsko strukturo in sisteme notranje kontrole podjetja, vključno:

(i)

osebne podatke vodij notranjih funkcij (funkcije upravljanja in nadzora), tudi podrobni življenjepis, v katerem so navedeni ustrezna izobrazba, poklicno izobraževanje in delovne izkušnje;

| (ii) | opis virov (zlasti človeških in tehničnih), ki so dodeljeni za različne načrtovane dejavnosti; |
| --- | --- |

(ii)

opis virov (zlasti človeških in tehničnih), ki so dodeljeni za različne načrtovane dejavnosti;

| (iii) | v zvezi z lastništvom finančnih instrumentov in sredstev stranke: informacije, ki določajo vsako ureditev v zvezi z zaščito sredstev strank (zlasti, kadar so finančni instrumenti in sredstva v skrbništvu, ime skrbnika in zadevne pogodbe); |
| --- | --- |

(iii)

v zvezi z lastništvom finančnih instrumentov in sredstev stranke: informacije, ki določajo vsako ureditev v zvezi z zaščito sredstev strank (zlasti, kadar so finančni instrumenti in sredstva v skrbništvu, ime skrbnika in zadevne pogodbe);

| (iv) | pojasnilo, kako bo podjetje izpolnilo bonitetne zahteve in zahteve glede dobrega ravnanja. |
| --- | --- |

(iv)

pojasnilo, kako bo podjetje izpolnilo bonitetne zahteve in zahteve glede dobrega ravnanja.

| (d) | informacije o statusu vloge, ki jo je investicijsko podjetje predložilo, da postane član odškodninske shema za vlagatelje v matični državi članici, ali dokazilo o članstvu v odškodninski shemi za vlagatelje, kadar je na voljo; |
| --- | --- |

(d)

informacije o statusu vloge, ki jo je investicijsko podjetje predložilo, da postane član odškodninske shema za vlagatelje v matični državi članici, ali dokazilo o članstvu v odškodninski shemi za vlagatelje, kadar je na voljo;

| (e) | seznam funkcij, storitev ali dejavnosti, ki se oddajo v zunanje izvajanje (ali so namenjene za zunanje izvajanje), ter seznam pogodb, ki so bile ali bodo sklenjene z zunanjimi izvajalci, ter viri (zlasti človeški in tehnični viri ter sistem notranje kontrole), ki so dodeljeni za kontrolo funkcij, storitev ali dejavnosti, ki se oddajo v zunanje izvajanje; |
| --- | --- |

(e)

seznam funkcij, storitev ali dejavnosti, ki se oddajo v zunanje izvajanje (ali so namenjene za zunanje izvajanje), ter seznam pogodb, ki so bile ali bodo sklenjene z zunanjimi izvajalci, ter viri (zlasti človeški in tehnični viri ter sistem notranje kontrole), ki so dodeljeni za kontrolo funkcij, storitev ali dejavnosti, ki se oddajo v zunanje izvajanje;

| (f) | ukrepe za prepoznavanje in preprečevanje oziroma obvladovanje nasprotij interesov, ki nastanejo pri zagotavljanju investicijskih in pomožnih storitev, ter opis ureditev upravljanja produktov; |
| --- | --- |

(f)

ukrepe za prepoznavanje in preprečevanje oziroma obvladovanje nasprotij interesov, ki nastanejo pri zagotavljanju investicijskih in pomožnih storitev, ter opis ureditev upravljanja produktov;

| (g) | opis sistemov za spremljanje dejavnosti podjetja, tudi rezervni sistem, kadar je na voljo, ter sisteme in nadzor tveganj, kadar se podjetje želi ukvarjati z algoritemskim trgovanjem in/ali zagotavljati neposredni elektronski dostop; |
| --- | --- |

(g)

opis sistemov za spremljanje dejavnosti podjetja, tudi rezervni sistem, kadar je na voljo, ter sisteme in nadzor tveganj, kadar se podjetje želi ukvarjati z algoritemskim trgovanjem in/ali zagotavljati neposredni elektronski dostop;

| (h) | informacije o sistemih za spremljanje skladnosti, notranjo kontrolo in upravljanje tveganj (sistem spremljanja, notranje revizije ter funkcije svetovanja in podporne funkcije); |
| --- | --- |

(h)

informacije o sistemih za spremljanje skladnosti, notranjo kontrolo in upravljanje tveganj (sistem spremljanja, notranje revizije ter funkcije svetovanja in podporne funkcije);

| (i) | podrobne informacije o sistemih za ocenjevanje in obvladovanje tveganja v zvezi s pranjem denarja in financiranjem terorizma; |
| --- | --- |

(i)

podrobne informacije o sistemih za ocenjevanje in obvladovanje tveganja v zvezi s pranjem denarja in financiranjem terorizma;

| (j) | načrt neprekinjenega poslovanja, vključno s sistemi in človeškimi viri (ključno osebje); |
| --- | --- |

(j)

načrt neprekinjenega poslovanja, vključno s sistemi in človeškimi viri (ključno osebje);

| (k) | politike v zvezi z upravljanjem evidenc, vodenjem evidenc in hrambo evidenc; |
| --- | --- |

(k)

politike v zvezi z upravljanjem evidenc, vodenjem evidenc in hrambo evidenc;

| (l) | opis priročnika o postopkih podjetja. |
| --- | --- |

(l)

opis priročnika o postopkih podjetja.

Člen 7

Splošne zahteve

1.   Informacije, ki se predložijo pristojnemu organu matične države članice, kakor so določene v členih 1 do 6, se nanašajo na glavni sedež podjetja ter njegove podružnice in vezane zastopnike.

2.   Informacije, ki se predložijo pristojnemu organu matične države članice, kakor so določene v členih 2 do 5, se nanašajo na glavni sedež podjetja.

Člen 8

Zahteve, ki se uporabljajo za upravljanje investicijskih podjetij, ki so fizične osebe, ali investicijskih podjetij, ki so pravne osebe in jih upravlja ena sama fizična oseba

1.   Pristojni organ lahko dovoli fizični ali pravni osebi, ki jo upravlja ena sama fizična oseba (tj. prosilcu), da opravlja storitve kot investicijsko podjetje, če:

| (a) | pristojni organi lahko hitro in enostavno stopijo v stik s fizično osebo; |
| --- | --- |

(a)

pristojni organi lahko hitro in enostavno stopijo v stik s fizično osebo;

| (b) | ima fizična oseba na voljo dovolj časa za opravljanje te funkcije; |
| --- | --- |

(b)

ima fizična oseba na voljo dovolj časa za opravljanje te funkcije;

| (c) | upravljalni organi ali predpisi investicijskega podjetja pooblastijo osebo, ki bo takoj nadomestila vodjo in opravila vse naloge, če jih ta ne bo mogel; |
| --- | --- |

(c)

upravljalni organi ali predpisi investicijskega podjetja pooblastijo osebo, ki bo takoj nadomestila vodjo in opravila vse naloge, če jih ta ne bo mogel;

| (d) | imajo osebe, pooblaščene v skladu s prejšnjo točko, dovolj dober ugled in dovolj izkušenj, da nadomestijo vodjo za čas odsotnosti, ali zagotovijo dobro in preudarno upravljanje investicijskega podjetja, dokler ni imenovan nov vodja. Oseba, pooblaščena za investicijska podjetja, ki so fizične osebe, mora tudi biti pripravljena pomagati stečajnim upraviteljem in zadevnim organom v primeru likvidacije podjetja. Ta oseba mora imeti na voljo dovolj časa za opravljanje te funkcije. |
| --- | --- |

(d)

imajo osebe, pooblaščene v skladu s prejšnjo točko, dovolj dober ugled in dovolj izkušenj, da nadomestijo vodjo za čas odsotnosti, ali zagotovijo dobro in preudarno upravljanje investicijskega podjetja, dokler ni imenovan nov vodja. Oseba, pooblaščena za investicijska podjetja, ki so fizične osebe, mora tudi biti pripravljena pomagati stečajnim upraviteljem in zadevnim organom v primeru likvidacije podjetja. Ta oseba mora imeti na voljo dovolj časa za opravljanje te funkcije.

2.   Investicijsko podjetje, ki je fizična oseba ali pravna oseba, ki ga upravlja ena sama fizična oseba (tj. prosilec), v okviru postopka za izdajo dovoljenja pristojnemu organu zagotovi informacije iz člena 4(1)(a), (c), (d), (e) in (f) v zvezi s pooblaščeno osebo iz odstavka 1(d) tega člena.

Člen 9

Zahteve, ki se uporabljajo za delničarje in družbenike s kvalificiranimi deleži

Pristojni organ preveri, da zahtevek prosilca za dovoljenje kot investicijsko podjetje v skladu z naslovom II Direktive 2014/65/EU ponuja zadostna jamstva za dobro in preudarno upravljanje subjekta, in sicer tako, da oceni primernost predlaganih delničarjev in družbenikov s kvalificiranimi deleži in upošteva verjetni vpliv vsakega predlaganega delničarja ali družbenika s kvalificiranimi deleži na investicijsko podjetje, pri čemer upošteva naslednja merila:

| (a) | ugled in izkušnje vseh, ki bodo vodili poslovanje investicijskega podjetja; |
| --- | --- |

(a)

ugled in izkušnje vseh, ki bodo vodili poslovanje investicijskega podjetja;

| (b) | ugled predlaganih delničarjev in družbenikov s kvalificiranimi deleži; |
| --- | --- |

(b)

ugled predlaganih delničarjev in družbenikov s kvalificiranimi deleži;

| (c) | finančno trdnost predlaganih delničarjev in družbenikov s kvalificiranimi deleži, zlasti v zvezi z vrsto opravljanih in načrtovanih dejavnosti v investicijskem podjetju; |
| --- | --- |

(c)

finančno trdnost predlaganih delničarjev in družbenikov s kvalificiranimi deleži, zlasti v zvezi z vrsto opravljanih in načrtovanih dejavnosti v investicijskem podjetju;

| (d) | ali bo investicijsko podjetje lahko izpolnilo in še naprej izpolnjevalo bonitetne zahteve iz člena 15 Direktive 2014/65/EU in, kjer je ustrezno, direktiv 2002/87/ES (6) in 2013/36/EU (7) Evropskega parlamenta in Sveta in zlasti ali ima skupina, katere del bo postalo, strukturo, ki omogoča izvajanje učinkovitega nadzora, učinkovito izmenjavo informacij med pristojnimi organi in porazdelitev pristojnosti med njimi; |
| --- | --- |

(d)

ali bo investicijsko podjetje lahko izpolnilo in še naprej izpolnjevalo bonitetne zahteve iz člena 15 Direktive 2014/65/EU in, kjer je ustrezno, direktiv 2002/87/ES (6) in 2013/36/EU (7) Evropskega parlamenta in Sveta in zlasti ali ima skupina, katere del bo postalo, strukturo, ki omogoča izvajanje učinkovitega nadzora, učinkovito izmenjavo informacij med pristojnimi organi in porazdelitev pristojnosti med njimi;

6

7

| (e) | ali obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da se v zvezi z izdajo dovoljenja za investicijsko podjetje izvaja pranje denarja ali financiranja terorizma v smislu člena 1 Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), je šlo za poskus takšnega kaznivega dejanja ali bi izdaja dovoljenja za investicijsko podjetje povečala tveganje zanj. |
| --- | --- |

(e)

ali obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da se v zvezi z izdajo dovoljenja za investicijsko podjetje izvaja pranje denarja ali financiranja terorizma v smislu člena 1 Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), je šlo za poskus takšnega kaznivega dejanja ali bi izdaja dovoljenja za investicijsko podjetje povečala tveganje zanj.

8

Člen 10

Učinkovito izvajanje nadzornih funkcij

Šteje se, da struktura skupine, v okviru katere bo poslovalo investicijsko podjetje, ovira izvajanje nadzorne funkcije pristojnega organa za namene člena 10(1) in (2) Direktive 2014/65/EU, če:

| (a) | je zapletena in ni dovolj pregledna; |
| --- | --- |

(a)

je zapletena in ni dovolj pregledna;

| (b) | imajo subjekti v skupini geografsko lokacijo; |
| --- | --- |

(b)

imajo subjekti v skupini geografsko lokacijo;

| (c) | vključuje dejavnosti, ki jih opravljajo subjekti v skupini, ki bi lahko pristojnemu organu preprečile, da oceni primernost delničarjev ali družbenikov s kvalificiranim deležem ali vpliv tesnih povezav z investicijskim podjetjem. |
| --- | --- |

(c)

vključuje dejavnosti, ki jih opravljajo subjekti v skupini, ki bi lahko pristojnemu organu preprečile, da oceni primernost delničarjev ali družbenikov s kvalificiranim deležem ali vpliv tesnih povezav z investicijskim podjetjem.

Člen 11

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od datuma, ki je kot prvi naveden v drugem pododstavku člena 93(1) Direktive 2014/65/EU.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. julija 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 173, 12.6.2014, str. 349.

1

(2)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

3

(4)  Glej stran 32 tega Uradnega lista.

4

(5)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

5

(6)  Direktiva 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu, ki spreminja direktive Sveta 73/239/EGS, 79/267/EGS, 92/49/EGS, 92/96/EGS, 93/6/EGS in 93/22/EGS ter direktivi 98/78/ES in 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 35, 11.2.2003, str. 1)

6

(7)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

7

(8)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (UL L 309, 25.11.2005, str. 15).

8

---

| 26.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/12

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1944

z dne 13. junija 2017

o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s standardnimi obrazci, predlogami in postopki posvetovanja med zadevnimi pristojnimi organi glede obvestila o predlagani pridobitvi kvalificiranega deleža v investicijskem podjetju v skladu z direktivama 2004/39/ES in 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (1), in zlasti šestega pododstavka člena 10a(8) Direktive,

ob upoštevanju Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (2), in zlasti člena 12(9) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ustrezno je, da se določijo standardni obrazci, predloge in postopki, s katerimi pristojni organi držav članic lahko zagotovijo natančno oceno obvestil o predlaganih pridobitvah ali povečanjih kvalificiranih deležev v investicijskem podjetju. V teh primerih bi se morali zadevni pristojni organi posvetovati in si medsebojno zagotoviti vse bistvene ali zadevne informacije. |
| --- | --- |

(1)

Ustrezno je, da se določijo standardni obrazci, predloge in postopki, s katerimi pristojni organi držav članic lahko zagotovijo natančno oceno obvestil o predlaganih pridobitvah ali povečanjih kvalificiranih deležev v investicijskem podjetju. V teh primerih bi se morali zadevni pristojni organi posvetovati in si medsebojno zagotoviti vse bistvene ali zadevne informacije.

| (2) | Za olajšanje medsebojnega sodelovanja in zagotovitev učinkovitosti pri izmenjavi informacij bi morali pristojni organi, imenovani v skladu s členom 48 Direktive 2004/39/ES, imenovati kontaktne osebe prav za namene posvetovanja iz člena 10(4) Direktive 2004/39/ES, Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) pa bi moral centralni seznam navedenih kontaktnih oseb vzdrževati. |
| --- | --- |

(2)

Za olajšanje medsebojnega sodelovanja in zagotovitev učinkovitosti pri izmenjavi informacij bi morali pristojni organi, imenovani v skladu s členom 48 Direktive 2004/39/ES, imenovati kontaktne osebe prav za namene posvetovanja iz člena 10(4) Direktive 2004/39/ES, Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) pa bi moral centralni seznam navedenih kontaktnih oseb vzdrževati.

| (3) | Določiti bi bilo treba postopke posvetovanja z jasnimi roki, da se zagotovi pravočasno in učinkovito sodelovanje med pristojnimi organi. Jasni postopki posvetovanja bi morali vključevati predhodno obvestilo, ki ga organ prosilec pošlje zaprošenemu organu, da je zaprošeni organ obveščen o oceni, ki se trenutno izvaja. |
| --- | --- |

(3)

Določiti bi bilo treba postopke posvetovanja z jasnimi roki, da se zagotovi pravočasno in učinkovito sodelovanje med pristojnimi organi. Jasni postopki posvetovanja bi morali vključevati predhodno obvestilo, ki ga organ prosilec pošlje zaprošenemu organu, da je zaprošeni organ obveščen o oceni, ki se trenutno izvaja.

| (4) | Postopki bi morali tudi zagotavljati, da pristojni organi sodelujejo in skupaj izboljšujejo postopek, in sicer tako da spodbujajo izmenjavo povratnih informacij glede kakovosti in primernosti prejetih informacij. |
| --- | --- |

(4)

Postopki bi morali tudi zagotavljati, da pristojni organi sodelujejo in skupaj izboljšujejo postopek, in sicer tako da spodbujajo izmenjavo povratnih informacij glede kakovosti in primernosti prejetih informacij.

| (5) | Vsaka izmenjava ali prenos informacij med pristojnimi organi, drugimi organi, telesi ali osebami bi morala biti v skladu s pravili o osebnih podatkih, določenimi v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES (3). |
| --- | --- |

(5)

Vsaka izmenjava ali prenos informacij med pristojnimi organi, drugimi organi, telesi ali osebami bi morala biti v skladu s pravili o osebnih podatkih, določenimi v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES (3).

| (6) | ESMA pri obdelavi osebnih podatkov v okviru uporabe te uredbe uporablja Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(6)

ESMA pri obdelavi osebnih podatkov v okviru uporabe te uredbe uporablja Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (7) | Ta uredba temelji na osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je ESMA predložila Komisiji. |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba temelji na osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je ESMA predložila Komisiji.

| (8) | ESMA se ni javno posvetovala in ni analizirala morebitnih povezanih stroškov in koristi uvedbe standardnih obrazcev, predlog in postopkov posvetovanja med zadevnimi pristojnimi organi, saj se je to zdelo nesorazmerno glede na njihovo področje uporabe in učinek. |
| --- | --- |

(8)

ESMA se ni javno posvetovala in ni analizirala morebitnih povezanih stroškov in koristi uvedbe standardnih obrazcev, predlog in postopkov posvetovanja med zadevnimi pristojnimi organi, saj se je to zdelo nesorazmerno glede na njihovo področje uporabe in učinek.

| (9) | Direktiva 2014/65/EU je začela veljati 2. julija 2014. Člen 12(9) Direktive 2014/65/EU nadomešča člen 10a(8) Direktive 2004/39/ES in vsebuje pooblastila za ESMA za pripravo izvedbenih tehničnih standardov, ki so identični tistim, določenim v členu 10a(8) Direktive 2004/39/ES. Poleg tega je tudi vsebina člena 10b(4) in člena 10(4) Direktive 2004/39/ES identična vsebini člena 13(4) in člena 11(2) Direktive 2014/65/EU. V skladu s členom 94(1) Direktive 2014/65/EU bo Direktiva 2004/39/ES razveljavljena z učinkom od 3. januarja 2017. Sprejetje tehničnih standardov s strani Komisije v skladu s členom 10a(8) Direktive 2004/39/ES bi bilo treba upoštevati tudi v skladu s členom 12(8) Direktive 2014/65/EU, zaradi česar se bo tehnični standard še naprej uporabljal po 3. januarju 2018, brez potrebe po kakršni koli nadaljnji spremembi – |
| --- | --- |

(9)

Direktiva 2014/65/EU je začela veljati 2. julija 2014. Člen 12(9) Direktive 2014/65/EU nadomešča člen 10a(8) Direktive 2004/39/ES in vsebuje pooblastila za ESMA za pripravo izvedbenih tehničnih standardov, ki so identični tistim, določenim v členu 10a(8) Direktive 2004/39/ES. Poleg tega je tudi vsebina člena 10b(4) in člena 10(4) Direktive 2004/39/ES identična vsebini člena 13(4) in člena 11(2) Direktive 2014/65/EU. V skladu s členom 94(1) Direktive 2014/65/EU bo Direktiva 2004/39/ES razveljavljena z učinkom od 3. januarja 2017. Sprejetje tehničnih standardov s strani Komisije v skladu s členom 10a(8) Direktive 2004/39/ES bi bilo treba upoštevati tudi v skladu s členom 12(8) Direktive 2014/65/EU, zaradi česar se bo tehnični standard še naprej uporabljal po 3. januarju 2018, brez potrebe po kakršni koli nadaljnji spremembi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa standardne obrazce, predloge in postopke za izmenjavo informacij v postopkih posvetovanja med pristojnim organom ciljnega subjekta (organ prosilec) in pristojnim organom bodočega pridobitelja ali pooblaščenega subjekta, ki je ali hčerinska družba ali pa pod nadzorom bodočega pridobitelja (zaprošeni organ).

Člen 2

Imenovane kontaktne osebe

1.   Pristojni organi, imenovani v skladu s členom 48 Direktive 2004/39/ES, imenujejo kontaktne osebe za sporočanje za namene te uredbe in o teh osebah obvestijo ESMA.

2.   ESMA vzdržuje in posodablja seznam imenovanih kontaktih oseb za namene uporabe pristojnih organov, kakor je določeno v odstavku 1.

Člen 3

Predhodno obvestilo

1.   Organ prosilec pošlje predhodno obvestilo zaprošenemu organu v treh delovnih dneh od prejema obvestila bodočega pridobitelja v skladu s členom 10(3) Direktive 2004/39/ES.

2.   Organ prosilec pošlje predhodno obvestilo tako, da izpolni predlogo iz Priloge I in vključi vse zadevne informacije.

Člen 4

Obvestilo o posvetovanju

1.   Organ prosilec po prejemu obvestila bodočega pridobitelja v skladu s členom 10(3) Direktive 2004/39/ES zaprošenemu organu čim prej pošlje obvestilo o posvetovanju, vendar najpozneje v 20 delovnih dneh po prejemu takega obvestila.

2.   Organ prosilec pošlje pisno obvestilo o posvetovanju iz odstavka 1 po pošti, telefaksu ali varnih elektronskih poteh ter ga naslovi na imenovano kontaktno osebo zaprošenega organa, razen če zaprošeni organ v svojem odgovoru na predhodno obvestilo iz člena 3 ne zahteva drugače.

3.   Organ prosilec pošlje obvestilo o posvetovanju iz odstavka 1 tako, da izpolni predlogo iz Priloge II, pri čemer zlasti izpostavi vprašanja v zvezi z zaupnostjo informacij, ki se lahko pridobijo od zaprošenega organa, ter podrobno opiše zadevne informacije, ki jih organ prosilec zahteva od zaprošenega organa.

Člen 5

Potrdilo o prejemu obvestila o posvetovanju

Zaprošeni organ pošlje potrdilo o prejemu obvestila o posvetovanju v dveh delovnih dneh od prejema ter vključi vse dodatne kontaktne podatke imenovanih kontaktnih oseb in, kadar je to mogoče, predvideni datum odgovora.

Člen 6

Odgovor zaprošenega organa

1.   Odgovor na obvestilo o posvetovanju mora biti v pisni obliki in se pošlje po pošti, telefaksu ali varni elektronski poti. Naslovi se na imenovane kontaktne osebe, razen če organ prosilec ne določi drugače.

2.   Zaprošeni organ organu prosilcu čim prej, vendar najpozneje v dvajsetih delovnih dneh po prejemu obvestila o posvetovanju, pošlje naslednje informacije:

| (a) | zadevne informacije, ki se zahtevajo v obvestilu o posvetovanju, vključno z mnenji in pridržki v zvezi s pridobitvijo bodočega pridobitelja; |
| --- | --- |

(a)

zadevne informacije, ki se zahtevajo v obvestilu o posvetovanju, vključno z mnenji in pridržki v zvezi s pridobitvijo bodočega pridobitelja;

| (b) | vse druge bistvene informacije, poslane na lastno pobudo, ki bi lahko vplivale na oceno. |
| --- | --- |

(b)

vse druge bistvene informacije, poslane na lastno pobudo, ki bi lahko vplivale na oceno.

3.   Kadar zaprošeni organ ne more upoštevati roka iz odstavka 2, o tem obvesti organa prosilca ter navede razloge za zamudo in predvideni datum odgovora. Zaprošeni organ redno zagotavlja povratne informacije o napredku, da se zagotovijo zahtevane informacije.

4.   Pri zagotavljanju informacij v skladu z odstavkom 2 zaprošeni organ uporabi predlogo iz Priloge III.

Člen 7

Postopki posvetovanja

1.   Organ prosilec in zaprošeni organ se obveščata v zvezi z obvestilom o posvetovanju in odgovorom nanj po najhitrejši poti izmed tistih, določenih v členu 4(2) in členu 6(1), pri čemer ustrezno upoštevata zaupnost, čas dostave, obseg vsebine, ki jo je treba sporočiti, in lahki dostop organa prosilca do informacij. Organ prosilec nemudoma odgovori na zahteve po pojasnilih s strani zaprošenega organa.

2.   Kadar ima ali bi lahko imel organ iste države članice, ki ni zaprošeni organ, v lasti zahtevano informacijo, zaprošeni organ nemudoma zbere informacije in jih posreduje organu prosilcu v skladu s členom 6.

3.   Zaprošeni organ in organ prosilec sodelujeta pri reševanju vseh težav, ki bi lahko nastale pri izvajanju zahtevka, vključno z reševanjem stroškovnih težav, če se oceni, da so stroški zagotavljanja pomoči za zaprošeni organ pretirano visoki.

4.   Kadar se v ocenjevalnem obdobju pojavijo nove informacije ali potreba po novih informacijah, organ prosilec in zaprošeni organ sodelujeta in zagotovita, da se izmenjajo vse dodatne zadevne informacije v skladu s to uredbo.

5.   Z odstopanjem od člena 4(2) in člena 6(1) se lahko informacije, kadar se izmenjajo v zadnjih petnajstih delovnih dnevih pred koncem ocenjevalnega obdobja iz drugega pododstavka člena 10a(1) Direktive 2004/39/ES, zagotovijo ustno. V navedenih primerih se te informacije naknadno potrdijo v skladu s členom 4(2) in členom 6(1), razen če se sodelujoči pristojni organi ne dogovorijo drugače.

6.   Zaprošeni organ in organ prosilec drug drugemu zagotovita povratne informacije o rezultatih ocene, v zvezi s katero je prišlo do posvetovanja, in kadar je to ustrezno, o uporabnosti informacij ali drugi prejeti pomoči ali kakršnih koli težavah, ki so nastale pri zagotavljanju take pomoči ali informacij.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. junija 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  
  UL L 173, 12.6.2014, str. 349.

2

(3)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

3

(4)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

4

---

PRILOGA I

Predloga predhodnega obvestila

[Člen 3 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/1944]

Predhodno obvestilo

Referenčna številka:

Datum:

Splošne informacije

OD:

Država članica:

Organ prosilec:

Pravni naslov:

(kontaktni podatki imenovane kontaktne osebe)

Ime:

Telefon:

E-naslov:

ZA:

Država članica:

Zaprošeni organ:

Pravni naslov:

(kontaktni podatki imenovane kontaktne osebe)

Ime:

Telefon:

E-naslov:

Spoštovani [vstavite ustrezno ime]

V skladu s členom 3 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/1944 z dne 13. junija 2017 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s standardnimi obrazci, predlogami in postopki posvetovanja med zadevnimi pristojnimi organi glede obvestila o predlagani pridobitvi kvalificiranega deleža v investicijskem podjetju v skladu z direktivama 2004/39/ES in 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta se izda predhodno obvestilo v zvezi z zadevami, ki so podrobneje opredeljene v nadaljevanju.

Informacije o predlagani pridobitvi

Identiteta bodočega pridobitelja:

[za fizične osebe vključite informacije iz člena 3(1)(a) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/1946 z dne 11. julija 2017 o dopolnitvi direktiv 2004/39/ES in 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za izčrpen seznam informacij, ki jih morajo bodoči pridobitelji vključiti v obvestilo o predlagani pridobitvi kvalificiranega deleža v investicijskem podjetju]; za pravne osebe vključite informacije iz člena 3(2)(a) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/1946]

Ime zadevnega pooblaščenega subjekta(-ov) v državi članici zaprošenega organa in razmerje do bodočega pridobitelja:

[če je bodoči pridobitelj pooblaščeni subjekt v skladu s členom 10(4)(a) Direktive 2004/39/ES, zadostuje ime bodočega pridobitelja. Če bodoči pridobitelj spada v eno izmed kategorij, opredeljenih v členu 10(4)(b) ali (c) Direktive 2004/39/ES, je treba obrazložiti tudi razmerje bodočega pridobitelja do zadevnega pooblaščenega subjekta s sedežem v državi članici zaprošenega organa]

Identiteta ciljnega subjekta:

[vstavite informacije iz člena 7(a) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/1946 z dne 11. julija 2017 o dopolnitvi Direktiv 2004/39/ES in 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za izčrpen seznam informacij, ki jih morajo bodoči pridobitelji vključiti v obvestilo o predlagani pridobitvi kvalificiranega deleža v investicijskem podjetju]

Velikost trenutnega in predvidenega deleža bodočega pridobitelja v ciljnem subjektu:

[vstavite informacije iz člena 7(c)(i), (ii) in (iii) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/1946 z dne 11. julija 2017 o dopolnitvi Direktiv 2004/39/ES in 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za izčrpen seznam informacij, ki jih morajo bodoči pridobitelji vključiti v obvestilo o predlagani pridobitvi kvalificiranega deleža v investicijskem podjetju]

Upoštevajte, da ocenjevalni postopek (*) poteče [vstavite datum]. Poleg tega bomo posredovali obvestilo o posvetovanju, ki bo vsebovalo vse bistvene informacije o predlagani pridobitvi, vključevalo pa bo tudi vse zadevne informacije, ki jih želimo prejeti. Če vmes pridobite kakršne koli bistvene informacije v zvezi s pridobitvijo ali če imate kakršna koli stališča ali pridržke, vam bomo hvaležni, če nam jih lahko čim prej posredujete oziroma najpozneje v 20 delovnih dneh po prejemu obvestila o posvetovanju, ki bo sledilo temu predhodnemu obvestilu.

(*) v skladu z drugim pododstavkom člena 10a(1) Direktive 2004/39/ES:

S spoštovanjem,

[podpis]

---

PRILOGA II

Predloga obvestila o posvetovanju

Člen 4 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/1944

Obvestilo o posvetovanju

Referenčna številka:

Datum:

Splošne informacije

OD:

Država članica:

Organ prosilec:

Pravni naslov:

(kontaktni podatki imenovane kontaktne osebe)

Ime:

Telefon:

E-naslov:

ZA:

Država članica:

Zaprošeni organ:

Pravni naslov:

(kontaktni podatki imenovane kontaktne osebe)

Ime:

Telefon:

E-naslov:

Spoštovani [vstavite ustrezno ime]

V skladu s členom 4 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/1944 z dne 13. junija 2017 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s standardnimi obrazci, predlogami in postopki za posvetovanje med zadevnimi pristojnimi organi glede obvestila o predlagani pridobitvi kvalificiranega deleža v investicijskem podjetju v skladu z direktivama 2004/39/ES in 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta se izda obvestilo o posvetovanju v zvezi z zadevami, ki so podrobneje opredeljene v nadaljevanju.

Upoštevajte, da ocenjevalni postopek (*) poteče [vstavite datum], zato bi vas prosili, da nam posredujete potrebne informacije ter vse ostale zadevne in bistvene informacije do [20 delovnih dni po prejemu tega dopisa] ali, če to ni mogoče, nam sporočite, kdaj bi nam predvidoma lahko zagotovili potrebno pomoč, pri čemer upoštevajte omenjeni rok za ocenjevalni postopek.

(*) v skladu z drugim pododstavkom člena 10a(1) Direktive 2004/39/ES.

Informacije o predlagani pridobitvi

Predmet urejanja

[tule, prosimo, navedite te informacije oziroma navedite sklic na zadevne priloge, ki vsebujejo te informacije]

Podrobnosti o predlagani pridobitvi

[tule, prosimo, navedite te informacije oziroma navedite sklic na zadevne priloge, ki vsebujejo te informacije]

Podrobnosti o drugih sodelujočih nadzornih organih

[tule, prosimo, navedite te informacije oziroma navedite sklic na zadevne priloge, ki vsebujejo te informacije]

Na podlagi

[kjer je ustrezno, vstavite podrobnosti prejšnjega zahtevka, tako da ga je mogoče prepoznati]

Vrsta zahtevka za pomoč

Zahtevane informacije [kjer je ustrezno]:

[vstavite natančen opis zahtevanih specifičnih informacij, vključno z vsemi zadevnimi zahtevanimi dokumenti, ter obrazložite, zakaj bodo te informacije koristne. Primeri vključujejo:

— Lastniško strukturo bodočega pridobitelja ali zadevnega pooblaščenega subjekta ter glavne značilnosti njegovih delničarjev;

— Najnovejšo oceno ustreznosti (usposobljenosti in primernosti) bodočega pridobitelja ali zadevnega pooblaščenega subjekta;

— Najnovejšo oceno finančne trdnosti bodočega pridobitelja ali zadevnega pooblaščenega subjekta ter s tem povezana javna poročila ali poročila o zunanji reviziji (kjer je to ustrezno);

— Najnovejšo oceno zaprošenega organa glede kakovosti strukture upravljanja bodočega pridobitelja ali zadevnega pooblaščenega subjekta ter njegovih upravnih in računovodskih postopkov, sistemov notranjih kontrol, korporativnega upravljanja, strukture skupine itd.]

Dodatne informacije, ki jih je predložili organ prosilec.

[Ali je organ prosilec v zvezi s predmetom urejanja zahtevka bil ali bo v stiku s katerim koli drugim organom ali organom pregona v državi članici zaprošenega organa ali s katerim koli drugim organom, za katerega organ prosilec ve, da se dejavno zanima za predmet urejanja zahtevka]

S spoštovanjem,

[podpis]

---

PRILOGA III

Predloga za odgovor zaprošenega organa

[Člen 6 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/1944]

Odgovor zaprošenega organa

Referenčna številka:

Datum:

Splošne informacije

OD:

Država članica:

Zaprošeni organ:

Pravni naslov:

(kontaktni podatki imenovane kontaktne osebe)

Ime:

Telefon:

E-naslov:

ZA:

Država članica:

Organ prosilec:

Pravni naslov:

(kontaktni podatki imenovane kontaktne osebe)

Ime:

Telefon:

E-naslov:

Spoštovani [vstavite ustrezno ime]

V skladu s členom 6 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/1944 z dne 13. junija 2017 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s standardnimi obrazci, predlogami in postopki za posvetovanje med zadevnimi pristojnimi organi glede obvestila o predlagani pridobitvi kvalificiranega deleža v investicijskem podjetju v skladu z direktivama 2004/39/ES in 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta smo obdelali vaše obvestilo o posvetovanju z dne [dd.mm.llll] s sklicem [vstavite sklicno številko].

Prosimo navedite vsakršen morebiten pomislek v zvezi z določenimi zahtevanimi informacijami ali katerim koli drugim vidikom te ocene:

Če ste zbrali zahtevane informacije, jih navedite tule oziroma obrazložite, kako boste te informacije predložili, ali navedite sklic na zadevne priloge, ki vsebujejo zahtevane informacije:

Če obstajajo druge zadevne ali bistvene informacije, jih navedite tule oziroma obrazložite, kako boste te informacije predložili, ali navedite sklic na zadevne priloge, ki vsebujejo te informacije:

Po lastni presoji navedite vse bistvene informacije, ki bi lahko bistveno vplivale na oceno, kot so struktura skupine ali najnovejše ocene finančne trdnosti bodočega pridobitelja ali zadevnega pooblaščenega subjekta.

S spoštovanjem,

[podpis]

---

| 26.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/22

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1945

z dne 19. junija 2017

o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z obvestili, ki jih pošljejo ali prejmejo investicijska podjetja, ki zaprosijo za dovoljenje ali dovoljenje že imajo, v skladu z Direktivo 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 7(5) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Primerno je določiti skupne standardne obrazce, predloge in postopke za zagotovitev enotnega mehanizma, s katerim bi pristojni organi držav članic učinkovito izvajali svoja pooblastila v zvezi z dovoljenjem podjetjem za opravljanje investicijskih storitev, investicijskih poslov in po potrebi pomožnih storitev. |
| --- | --- |

(1)

Primerno je določiti skupne standardne obrazce, predloge in postopke za zagotovitev enotnega mehanizma, s katerim bi pristojni organi držav članic učinkovito izvajali svoja pooblastila v zvezi z dovoljenjem podjetjem za opravljanje investicijskih storitev, investicijskih poslov in po potrebi pomožnih storitev.

| (2) | Za lažjo komunikacijo med subjektom, ki zaprosi za dovoljenje kot investicijsko podjetje v skladu z naslovom II Direktive 2014/65/EU, in pristojnim organom bi morali pristojni organi imenovati kontaktno točko posebej za namen postopka zaprositve za dovoljenje, informacijo o kontaktni točki pa objaviti na svojem spletišču. |
| --- | --- |

(2)

Za lažjo komunikacijo med subjektom, ki zaprosi za dovoljenje kot investicijsko podjetje v skladu z naslovom II Direktive 2014/65/EU, in pristojnim organom bi morali pristojni organi imenovati kontaktno točko posebej za namen postopka zaprositve za dovoljenje, informacijo o kontaktni točki pa objaviti na svojem spletišču.

| (3) | Da se pristojnim organom omogoči, da ocenijo, ali spremembe v upravljalnem organu podjetja lahko ogrozijo učinkovito, dobro in preudarno upravljanje podjetja, ter da ustrezno upoštevajo interese svojih strank in celovitost trga, bi bilo treba določiti natančne roke za predložitev informacij o teh spremembah. |
| --- | --- |

(3)

Da se pristojnim organom omogoči, da ocenijo, ali spremembe v upravljalnem organu podjetja lahko ogrozijo učinkovito, dobro in preudarno upravljanje podjetja, ter da ustrezno upoštevajo interese svojih strank in celovitost trga, bi bilo treba določiti natančne roke za predložitev informacij o teh spremembah.

| (4) | Vendar bi morala biti podjetja izvzeta iz zahteve po predložitvi informacij o spremembah v upravljalnem organu podjetja, preden ta sprememba začne veljati, če je sprememba posledica dejavnikov, ki niso pod nadzorom podjetja, kot je na primer smrt člana upravljalnega organa. V navedenih okoliščinah bi se moralo podjetjem omogočiti, da pristojni organ obvestijo v desetih delovnih dneh od datuma spremembe. |
| --- | --- |

(4)

Vendar bi morala biti podjetja izvzeta iz zahteve po predložitvi informacij o spremembah v upravljalnem organu podjetja, preden ta sprememba začne veljati, če je sprememba posledica dejavnikov, ki niso pod nadzorom podjetja, kot je na primer smrt člana upravljalnega organa. V navedenih okoliščinah bi se moralo podjetjem omogočiti, da pristojni organ obvestijo v desetih delovnih dneh od datuma spremembe.

| (5) | Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) se uporablja pri obdelavi osebnih podatkov v državah članicah pri izvajanju te uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) se uporablja pri obdelavi osebnih podatkov v državah članicah pri izvajanju te uredbe.

| (6) | Ta uredba temelji na osnutku izvedbenih tehničnih standardov, ki ga je Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) predložil Komisiji. |
| --- | --- |

(6)

Ta uredba temelji na osnutku izvedbenih tehničnih standardov, ki ga je Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) predložil Komisiji.

| (7) | ESMA je izvedla odprta javna posvetovanja, analizirala morebitne povezane stroške in koristi ter zahtevala mnenje interesne skupine za vrednostne papirje in trge, ustanovljene v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) – |
| --- | --- |

(7)

ESMA je izvedla odprta javna posvetovanja, analizirala morebitne povezane stroške in koristi ter zahtevala mnenje interesne skupine za vrednostne papirje in trge, ustanovljene v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Imenovanje kontaktne točke

Pristojni organi imenujejo kontaktno točko za obravnavanje vseh informacij, ki jih prejmejo od subjektov, ki zaprosijo za dovoljenje kot investicijsko podjetje v skladu z naslovom II Direktive 2014/65/EU. Kontaktni podatki imenovane kontaktne točke se objavijo in redno posodabljajo na spletišču pristojnih organov.

Člen 2

Predložitev vloge

1.   Subjekt, ki zaprosi za dovoljenje kot investicijsko podjetje v skladu z naslovom II Direktive 2014/65/EU, izpolni predlogo iz Priloge I in jo predloži pristojnemu organu.

2.   Prosilec izpolni predlogo iz Priloge II z informacijami o vseh članih svojega upravljalnega organa in jo pošlje pristojnemu organu.

Člen 3

Prejem obrazca vloge in potrditev prejema

V desetih delovnih dneh od prejema vloge pristojni organ prosilcu pošlje potrdilo o prejemu vloge, vključno s kontaktnimi podatki imenovane kontaktne točke iz člena 1.

Člen 4

Zahtevek za dodatne informacije

Kadar so za oceno vloge potrebne dodatne informacije, pristojni organ prosilcu pošlje zahtevek, v katerem so navedene informacije, ki jih je treba zagotoviti.

Člen 5

Obvestilo o spremembi članstva v upravljalnem organu

1.   Investicijsko podjetje pristojni organ obvesti o vseh spremembah članstva v upravljalnem organu, preden ta sprememba začne veljati.

Kadar se iz utemeljenih razlogov obvestilo ne pošlje pred začetkom veljavnosti spremembe, se pošlje v desetih delovnih dneh od datuma spremembe.

2.   Investicijsko podjetje zagotovi informacije o spremembi iz odstavka 1 v obliki iz Priloge III.

Člen 6

Obvestilo o izdaji ali zavrnitvi dovoljenja

Pristojni organ prosilca obvesti o izdaji ali zavrnitvi dovoljenja v papirni obliki, po elektronski poti ali na oba načina v obdobju šestih mesecev, kakor je navedeno v členu 7(3) Direktive 2014/65/EU.

Člen 7

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 3. januarja 2018.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. junija 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 173, 12.6.2014, str. 349.

1

(2)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

3

---

PRILOGA I

Obrazec vloge za dovoljenje kot investicijsko podjetje

Image 7

Referenčna številka:

Datum:

POŠILJATELJ:

Ime prosilca:

Naslov:

(kontaktni podatki imenovane kontaktne osebe)

Ime in priimek:

Telefon:

E-naslov:

PREJEMNIK:

Država članica:

Pristojni organ:

Naslov:

(kontaktni podatki imenovane kontaktne točke)

Naslov:

Telefon:

E-naslov:

Spoštovani [vstavite ustrezno ime]

Pošiljamo vam zahtevek za izdajo dovoljenja v skladu s členom 2 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/1945 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s standardnimi obrazci, predlogami in postopki za obveščanje ali zagotavljanje informacij v skladu s členom 7(5) Direktive 2014/65/EU, da se zagotovijo enotni pogoji uporabe člena 7(2) navedene direktive.

Image 8

— Oseba, odgovorna za pripravo vloge:

Ime in priimek:

Položaj/funkcija:

Telefon:

Telefaks (če je na voljo):

E-naslov:

— Vrsta vloge (označite ustrezno okence):

Dovoljenje

Sprememba že pridobljenega dovoljenja

VSEBINA

Splošne informacije o podjetju, ki zaprosi za dovoljenje

[navedite informacije iz člena 1 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/1943 z dne 14. julija 2016 o dopolnitvi Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi o informacijah in zahtevah za izdajo dovoljenja investicijskim podjetjem. Te informacije navedite tukaj ali navedite sklic na ustrezne priloge z informacijami]

Informacije o kapitalu

[navedite informacije iz člena 2 Delegirane uredbe (EU) 2017/1943. Te informacije navedite tukaj ali navedite sklic na ustrezne priloge z informacijami]

Informacije o delničarjih

[navedite informacije iz člena 3 Delegirane uredbe (EU) 2017/1943. Te informacije navedite tukaj ali navedite sklic na ustrezne priloge z informacijami]

Informacije o upravljalnem organu in vseh, ki bodo vodili dejavnost investicijskega podjetja

[navedite informacije iz člena 4 Delegirane uredbe (EU) 2017/1943. Te informacije navedite tukaj ali navedite sklic na ustrezne priloge z informacijami]

Finančni podatki

[navedite informacije iz člena 5 Delegirane uredbe (EU) 2017/1943. Te informacije navedite tukaj ali navedite sklic na ustrezne priloge z informacijami]

Informacije o organizaciji

[navedite informacije iz člena 6 Delegirane uredbe (EU) 2017/1943. Te informacije navedite tukaj ali navedite sklic na ustrezne priloge z informacijami]

---

PRILOGA II

Seznam članov upravljalnega organa

Image 9

Referenčna številka:

Datum:

POŠILJATELJ:

Ime prosilca:

Naslov:

(kontaktni podatki imenovane kontaktne osebe)

Ime in priimek:

Telefon:

E-naslov:

PREJEMNIK:

Pristojni organ:

Naslov:

(kontaktni podatki imenovane kontaktne točke, če je relevantno)

Naslov:

Telefon:

E-naslov:

Spoštovani [vstavite ustrezno ime]

Pošiljamo vam zahtevek za predložitev obvestila v skladu s členom 2 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/1945 z dne 19. junija 2017 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s standardnimi obrazci, predlogami in postopki za obveščanje ali zagotavljanje informacij v skladu s členom 7(5) Direktive 2014/65/EU, da se zagotovijo enotni pogoji uporabe člena 9(5) navedene direktive.

Image 10

— Oseba, odgovorna za pripravo vloge:

Ime in priimek:

Položaj/funkcija:

Telefon:

Telefaks (če je na voljo):

E-naslov:

Datum:

Podpis:

Seznam članov upravljalnega organa

Član 1

Ime in priimek

Kontaktni podatki (telefon, e-naslov, naslov)

Položaj

Delovne izkušnje in druge pomembne izkušnje

Izobrazba in ustrezno usposabljanje

Seznam izvršnih in neizvršnih direktorskih funkcij v drugih podjetjih

Datum začetka mandata

Te informacije navedite tukaj ali pojasnite, kako boste zagotovili te informacije, ali navedite sklic na ustrezne priloge z informacijami]

Član n

Ime in priimek

Kontaktni podatki (telefon, e-naslov, naslov)

Položaj

Delovne izkušnje in druge pomembne izkušnje

Izobrazba in ustrezno usposabljanje

Seznam izvršnih in neizvršnih direktorskih funkcij v drugih podjetjih

Datum začetka mandata

Te informacije navedite tukaj ali pojasnite, kako boste zagotovili te informacije, ali navedite sklic na ustrezne priloge z informacijami]

Predložite:

— Zapisnik skupščine, na kateri se potrdi imenovanje novega člana upravljalnega organa.

— Zapisnik skupščine upravljalnega organa, na kateri se potrdijo imenovanja novih članov.

---

PRILOGA III

Obvestilo z informacijami o spremembi članstva v upravljalnem organu

Image 11

Referenčna številka:

Datum:

POŠILJATELJ:

Ime prosilca:

Naslov:

(kontaktni podatki imenovane kontaktne osebe)

Ime in priimek:

Telefon:

E-naslov:

PREJEMNIK:

Pristojni organ:

Naslov:

(kontaktni podatki imenovane kontaktne točke, če je relevantno)

Naslov:

Telefon:

E-naslov:

Spoštovani [vstavite ustrezno ime]

Pošiljamo vam zahtevek za predložitev obvestila v skladu s členom 4 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/1945 z dne 19. junija 2017 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s standardnimi obrazci, predlogami in postopki za obveščanje ali zagotavljanje informacij v skladu s členom 7(5) Direktive 2014/65/EU, da se zagotovijo enotni pogoji uporabe člena 9(5) navedene direktive.

— Oseba, odgovorna za pripravo vloge:

Ime in priimek:

Položaj/funkcija:

Telefon:

Telefaks (če je na voljo):

E-naslov:

Image 12

Informacije o članih, ki izstopajo iz upravljalnega organa

Član 1

Ime in priimek

Kontaktni podatki (telefon, e-naslov, naslov)

Položaj

Datum začetka veljavnosti izstopa iz upravljalnega organa

Razlogi za izstop iz upravljalnega organa

Član 2

Ime in priimek

Kontaktni podatki (telefon, e-naslov, naslov)

Položaj

Datum začetka veljavnosti izstopa iz upravljalnega organa

Razlogi za izstop iz upravljalnega organa

Član n

Ime in priimek

Kontaktni podatki (telefon, e-naslov, naslov)

Položaj

Datum začetka veljavnosti izstopa iz upravljalnega organa

Razlogi za izstop iz upravljalnega organa

Informacije o novih članih v upravljalnem organu

Član 1

Ime in priimek

Kontaktni podatki (telefon, e-naslov, naslov)

Položaj

Delovne izkušnje in druge pomembne izkušnje

Izobrazba in ustrezno usposabljanje

Seznam izvršnih in neizvršnih direktorskih funkcij v drugih podjetjih

Datum začetka mandata

Te informacije navedite tukaj ali pojasnite, kako boste zagotovili te informacije, ali navedite sklic na ustrezne priloge z informacijami]

Član n

Ime in priimek

Kontaktni podatki (telefon, e-naslov, naslov)

Položaj

Delovne izkušnje in druge pomembne izkušnje

Izobrazba in ustrezno usposabljanje

Seznam izvršnih in neizvršnih direktorskih funkcij v drugih podjetjih

Image 13

Datum začetka mandata

Te informacije navedite tukaj ali pojasnite, kako boste zagotovili te informacije, ali navedite sklic na ustrezne priloge z informacijami]

Popoln in posodobljen seznam članov upravljalnega organa

Predložite:

— Zapisnik skupščine, na kateri se potrdi imenovanje novega člana upravljalnega organa.

— Zapisnik skupščine upravljalnega organa, na kateri se potrdi imenovanje novega člana.

Ime

Položaj

Datum začetka mandata

---

| 26.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/32

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1946

z dne 11. julija 2017

o dopolnitvi direktiv 2004/39/ES in 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za izčrpen seznam informacij, ki jih morajo bodoči pridobitelji vključiti v obvestilo o predlagani pridobitvi kvalificiranega deleža v investicijskem podjetju

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 10a(8) Direktive,

ob upoštevanju Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (2) ter zlasti člena 12(8) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Bodoči pridobitelj kvalificiranega deleža v investicijskem podjetju bi moral v prvotno obvestilo vključiti izčrpen seznam informacij, ki bi pristojnim organom omogočile oceno predlagane pridobitve. Bodoči pridobitelj bi moral zagotoviti informacije o identiteti bodočega pridobitelja in oseb, ki bodo vodile poslovanje, ne glede na to, ali gre za fizično ali pravno osebo, da bi pristojnemu organu za ciljni subjekt omogočil oceno ugleda navedenega bodočega pridobitelja. |
| --- | --- |

(1)

Bodoči pridobitelj kvalificiranega deleža v investicijskem podjetju bi moral v prvotno obvestilo vključiti izčrpen seznam informacij, ki bi pristojnim organom omogočile oceno predlagane pridobitve. Bodoči pridobitelj bi moral zagotoviti informacije o identiteti bodočega pridobitelja in oseb, ki bodo vodile poslovanje, ne glede na to, ali gre za fizično ali pravno osebo, da bi pristojnemu organu za ciljni subjekt omogočil oceno ugleda navedenega bodočega pridobitelja.

| (2) | Če je bodoči pridobitelj pravna oseba, je treba zagotoviti tudi informacije o identiteti dejanskega lastnika ter ugledu in izkušnjah oseb, ki dejansko vodijo poslovanje bodočega pridobitelja. Podobno mora pristojni organ za ciljni subjekt, kadar je bodoči pridobitelj sklad ali namerava biti sklad, prejeti informacije o identiteti skrbnikov, ki bodo upravljali sredstva sklada, in o identiteti dejanskih lastnikov navedenih sredstev, da lahko oceni ugled in izkušnje teh oseb. |
| --- | --- |

(2)

Če je bodoči pridobitelj pravna oseba, je treba zagotoviti tudi informacije o identiteti dejanskega lastnika ter ugledu in izkušnjah oseb, ki dejansko vodijo poslovanje bodočega pridobitelja. Podobno mora pristojni organ za ciljni subjekt, kadar je bodoči pridobitelj sklad ali namerava biti sklad, prejeti informacije o identiteti skrbnikov, ki bodo upravljali sredstva sklada, in o identiteti dejanskih lastnikov navedenih sredstev, da lahko oceni ugled in izkušnje teh oseb.

| (3) | Če je bodoči pridobitelj fizična oseba, je treba informacije pridobiti tako v zvezi z bodočim pridobiteljem kot v zvezi s katerim koli podjetjem, ki ga uradno vodi ali obvladuje bodoči pridobitelj, da pristojni organ za ciljni subjekt prejme vse informacije, ki so pomembne za oceno ugleda. Če je bodoči pridobitelj pravna oseba, je treba pridobiti te informacije v zvezi z vsako osebo, ki dejansko vodi poslovanje bodočega pridobitelja, vsakim podjetjem, ki ga obvladuje bodoči pridobitelj, in vsakim delničarjem, ki ima pomemben vpliv na bodočega pridobitelja, da se pristojnemu organu zagotovijo vse informacije, ki so pomembne za oceno ugleda. |
| --- | --- |

(3)

Če je bodoči pridobitelj fizična oseba, je treba informacije pridobiti tako v zvezi z bodočim pridobiteljem kot v zvezi s katerim koli podjetjem, ki ga uradno vodi ali obvladuje bodoči pridobitelj, da pristojni organ za ciljni subjekt prejme vse informacije, ki so pomembne za oceno ugleda. Če je bodoči pridobitelj pravna oseba, je treba pridobiti te informacije v zvezi z vsako osebo, ki dejansko vodi poslovanje bodočega pridobitelja, vsakim podjetjem, ki ga obvladuje bodoči pridobitelj, in vsakim delničarjem, ki ima pomemben vpliv na bodočega pridobitelja, da se pristojnemu organu zagotovijo vse informacije, ki so pomembne za oceno ugleda.

| (4) | Informacije, pomembne za oceno ugleda, bi morale vključevati podrobnosti o preteklih ali tekočih kazenskih postopkih ter civilnih ali upravnih zadevah. Podobno bi bilo treba zagotoviti informacije glede vseh odprtih preiskav in postopkov, sankcij ali drugih sklepov o izvršbi v zvezi z bodočim pridobiteljem ter druge informacije, kot je zavrnitev registracije ali odpoved delovnega razmerja ali odstranitev z odgovornega položaja, ki se štejejo za pomembne za oceno ugleda bodočega pridobitelja. |
| --- | --- |

(4)

Informacije, pomembne za oceno ugleda, bi morale vključevati podrobnosti o preteklih ali tekočih kazenskih postopkih ter civilnih ali upravnih zadevah. Podobno bi bilo treba zagotoviti informacije glede vseh odprtih preiskav in postopkov, sankcij ali drugih sklepov o izvršbi v zvezi z bodočim pridobiteljem ter druge informacije, kot je zavrnitev registracije ali odpoved delovnega razmerja ali odstranitev z odgovornega položaja, ki se štejejo za pomembne za oceno ugleda bodočega pridobitelja.

| (5) | Bodoči pridobitelj bi moral zagotoviti informacije o tem, ali je drug pristojni organ ali drug organ že opravil oceno ugleda zanj kot za pridobitelja ali za osebo, ki vodi poslovanje kreditne institucije, zavarovalnice alipozavarovalnice, investicijskega podjetja ali drugega subjekta, in, če jo je, o rezultatih te ocene, da se zagotovi, da pristojni organ za ciljni subjekt pri ocenjevanju bodočega pridobitelja ustrezno upošteva rezultate preiskav, ki so jih opravili drugi organi. |
| --- | --- |

(5)

Bodoči pridobitelj bi moral zagotoviti informacije o tem, ali je drug pristojni organ ali drug organ že opravil oceno ugleda zanj kot za pridobitelja ali za osebo, ki vodi poslovanje kreditne institucije, zavarovalnice alipozavarovalnice, investicijskega podjetja ali drugega subjekta, in, če jo je, o rezultatih te ocene, da se zagotovi, da pristojni organ za ciljni subjekt pri ocenjevanju bodočega pridobitelja ustrezno upošteva rezultate preiskav, ki so jih opravili drugi organi.

| (6) | Zagotoviti bi bilo treba finančne informacije v zvezi z bodočim pridobiteljem, da se oceni finančna trdnost bodočega pridobitelja. |
| --- | --- |

(6)

Zagotoviti bi bilo treba finančne informacije v zvezi z bodočim pridobiteljem, da se oceni finančna trdnost bodočega pridobitelja.

| (7) | Zagotoviti bi bilo treba informacije o finančnih in nefinančnih deležih ali razmerjih bodočega pridobitelja z vsemi delničarji ali direktorji ali člani višjega vodstva ciljnega subjekta ali osebo, ki je upravičena do uveljavljanja glasovalnih pravic v ciljnem subjektu, ali s subjektom samim ali njegovo skupino, da lahko pristojni organ za ciljni subjekt oceni, ali obstoj morebitnega navzkrižja interesov ne bo vplival na finančno trdnost bodočega pridobitelja. |
| --- | --- |

(7)

Zagotoviti bi bilo treba informacije o finančnih in nefinančnih deležih ali razmerjih bodočega pridobitelja z vsemi delničarji ali direktorji ali člani višjega vodstva ciljnega subjekta ali osebo, ki je upravičena do uveljavljanja glasovalnih pravic v ciljnem subjektu, ali s subjektom samim ali njegovo skupino, da lahko pristojni organ za ciljni subjekt oceni, ali obstoj morebitnega navzkrižja interesov ne bo vplival na finančno trdnost bodočega pridobitelja.

| (8) | Če je bodoči pridobitelj pravna oseba, so potrebne določene dodatne informacije, vključno z informacijami o deležih, ki jih ima v lasti ali je razmišljal, da bi jih imel v lasti, pred predlagano pridobitvijo in po njej, da se pristojnemu organu predlaganega pridobitelja omogoči, da dokonča oceno predlagane pridobitve, saj je lahko v takih primerih pravna struktura in struktura skupine zapletena in bo morda potreben podroben pregled v zvezi z ugledom, tesnimi povezavami, potencialnim delovanjem skupaj z drugimi osebami in zmožnostjo pristojnega organa za ciljni subjekt, da slednjega še naprej učinkovito nadzira. |
| --- | --- |

(8)

Če je bodoči pridobitelj pravna oseba, so potrebne določene dodatne informacije, vključno z informacijami o deležih, ki jih ima v lasti ali je razmišljal, da bi jih imel v lasti, pred predlagano pridobitvijo in po njej, da se pristojnemu organu predlaganega pridobitelja omogoči, da dokonča oceno predlagane pridobitve, saj je lahko v takih primerih pravna struktura in struktura skupine zapletena in bo morda potreben podroben pregled v zvezi z ugledom, tesnimi povezavami, potencialnim delovanjem skupaj z drugimi osebami in zmožnostjo pristojnega organa za ciljni subjekt, da slednjega še naprej učinkovito nadzira.

| (9) | Če je bodoči pridobitelj subjekt s sedežem v tretji državi ali je del skupine s sedežem zunaj Unije, bi bilo treba zagotoviti dodatne informacije, da lahko pristojni organ za ciljni subjekt oceni, ali obstajajo ovire za učinkovit nadzor nad ciljnim subjektom zaradi pravne ureditve v tretji državi, ter oceni tudi ugled bodočega pridobitelja v tej tretji državi. |
| --- | --- |

(9)

Če je bodoči pridobitelj subjekt s sedežem v tretji državi ali je del skupine s sedežem zunaj Unije, bi bilo treba zagotoviti dodatne informacije, da lahko pristojni organ za ciljni subjekt oceni, ali obstajajo ovire za učinkovit nadzor nad ciljnim subjektom zaradi pravne ureditve v tretji državi, ter oceni tudi ugled bodočega pridobitelja v tej tretji državi.

| (10) | Če je bodoči pridobitelj državni premoženjski sklad, bi moral zagotoviti informacije, da se ugotovi, kdo obvladuje sklad in kakšna je njegova investicijska politika. To je pomembno za pristojni organ za ciljni subjekt tako za oceno ugleda kot za oceno morebitnega vpliva na učinkovitost nadzora nad ciljnim subjektom. |
| --- | --- |

(10)

Če je bodoči pridobitelj državni premoženjski sklad, bi moral zagotoviti informacije, da se ugotovi, kdo obvladuje sklad in kakšna je njegova investicijska politika. To je pomembno za pristojni organ za ciljni subjekt tako za oceno ugleda kot za oceno morebitnega vpliva na učinkovitost nadzora nad ciljnim subjektom.

| (11) | Zahtevati bi bilo treba konkretne informacije, na podlagi katerih je mogoče oceniti, ali bo predlagana pridobitev vplivala na zmožnost pristojnega organa za ciljni subjekt, da izvaja učinkovit nadzor nad ciljnim subjektom. To bi moralo vključevati oceno, ali bodo tesne povezave bodočega pridobitelja vplivale na zmožnost ciljnega subjekta, da svojemu nadzorniku še naprej zagotavlja pravočasne in točne informacije. Za pravne osebe je treba tudi oceniti učinek predlagane pridobitve na konsolidiran nadzor nad ciljnim subjektom in skupino, ki bi ji pripadal po pridobitvi. |
| --- | --- |

(11)

Zahtevati bi bilo treba konkretne informacije, na podlagi katerih je mogoče oceniti, ali bo predlagana pridobitev vplivala na zmožnost pristojnega organa za ciljni subjekt, da izvaja učinkovit nadzor nad ciljnim subjektom. To bi moralo vključevati oceno, ali bodo tesne povezave bodočega pridobitelja vplivale na zmožnost ciljnega subjekta, da svojemu nadzorniku še naprej zagotavlja pravočasne in točne informacije. Za pravne osebe je treba tudi oceniti učinek predlagane pridobitve na konsolidiran nadzor nad ciljnim subjektom in skupino, ki bi ji pripadal po pridobitvi.

| (12) | Bodoči pridobitelj bi moral zagotoviti informacije o financiranju predlagane pridobitve, vključno z informacijami o vseh sredstvih in virih financiranja, ter jih podpreti z dokazi o izvoru vseh sredstev in premoženja, da bi lahko pristojni organ za ciljni subjekt ocenil, ali obstaja tveganje pranja denarja. |
| --- | --- |

(12)

Bodoči pridobitelj bi moral zagotoviti informacije o financiranju predlagane pridobitve, vključno z informacijami o vseh sredstvih in virih financiranja, ter jih podpreti z dokazi o izvoru vseh sredstev in premoženja, da bi lahko pristojni organ za ciljni subjekt ocenil, ali obstaja tveganje pranja denarja.

| (13) | Bodoči pridobitelji, ki imajo v ciljnem subjektu kvalificiran delež v višini od 20 % do 50 %, bi morali pristojnemu organu za ciljni subjekt zagotoviti informacije o strategiji, da se zagotovi celovita ocena predlagane pridobitve. Podobno bi morali navedene informacije zagotoviti tudi bodoči pridobitelji, ki imajo v ciljnem subjektu kvalificiran delež, ki je nižji od 20 %, ampak v njem izvajajo enakovreden vpliv prek drugih sredstev, kot so razmerje bodočega pridobitelja z obstoječimi delničarji, dogovori med delničarji, razdelitev delnic, udeležba in glasovalne pravice pri delničarjih ali položaj bodočega pridobitelja znotraj strukture skupine ciljnega subjekta, da se zagotovi visoka stopnja homogenosti pri oceni predlagane pridobitve. |
| --- | --- |

(13)

Bodoči pridobitelji, ki imajo v ciljnem subjektu kvalificiran delež v višini od 20 % do 50 %, bi morali pristojnemu organu za ciljni subjekt zagotoviti informacije o strategiji, da se zagotovi celovita ocena predlagane pridobitve. Podobno bi morali navedene informacije zagotoviti tudi bodoči pridobitelji, ki imajo v ciljnem subjektu kvalificiran delež, ki je nižji od 20 %, ampak v njem izvajajo enakovreden vpliv prek drugih sredstev, kot so razmerje bodočega pridobitelja z obstoječimi delničarji, dogovori med delničarji, razdelitev delnic, udeležba in glasovalne pravice pri delničarjih ali položaj bodočega pridobitelja znotraj strukture skupine ciljnega subjekta, da se zagotovi visoka stopnja homogenosti pri oceni predlagane pridobitve.

| (14) | Če je predlagana sprememba v obvladovanju ciljnega subjekta, bi moral bodoči pridobitelj praviloma predložiti celoten poslovni načrt. Če pa sprememba v obvladovanju ciljnega subjekta ni predlagana, zadostuje, da ima določene informacije o prihodnji strategiji subjekta in namerah bodočega pridobitelja glede ciljnega subjekta, da se oceni, ali to ne bo vplivalo na finančno trdnost bodočega pridobitelja. |
| --- | --- |

(14)

Če je predlagana sprememba v obvladovanju ciljnega subjekta, bi moral bodoči pridobitelj praviloma predložiti celoten poslovni načrt. Če pa sprememba v obvladovanju ciljnega subjekta ni predlagana, zadostuje, da ima določene informacije o prihodnji strategiji subjekta in namerah bodočega pridobitelja glede ciljnega subjekta, da se oceni, ali to ne bo vplivalo na finančno trdnost bodočega pridobitelja.

| (15) | Skladno s sorazmernostjo bi moral bodoči pridobitelj v določenih primerih predložiti le omejene informacije. Zlasti, če je pristojni organ za ciljni subjekt v preteklih dveh letih že ocenil bodočega pridobitelja ali če je ciljni subjekt majhno investicijsko podjetje, bodoči pridobitelj pa pooblaščeni in nadzorovani subjekt v Uniji, bi bilo treba pristojnemu organu za ciljni subjekt predložiti le določene omejene informacije. |
| --- | --- |

(15)

Skladno s sorazmernostjo bi moral bodoči pridobitelj v določenih primerih predložiti le omejene informacije. Zlasti, če je pristojni organ za ciljni subjekt v preteklih dveh letih že ocenil bodočega pridobitelja ali če je ciljni subjekt majhno investicijsko podjetje, bodoči pridobitelj pa pooblaščeni in nadzorovani subjekt v Uniji, bi bilo treba pristojnemu organu za ciljni subjekt predložiti le določene omejene informacije.

| (16) | Vsaka izmenjava ali prenos informacij med pristojnimi organi, drugimi organi, telesi ali osebami bi morala biti opravljena v skladu s pravili o osebnih podatkih, določenimi v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES (3). |
| --- | --- |

(16)

Vsaka izmenjava ali prenos informacij med pristojnimi organi, drugimi organi, telesi ali osebami bi morala biti opravljena v skladu s pravili o osebnih podatkih, določenimi v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES (3).

| (17) | Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) pri obdelavi osebnih podatkov za uporabo te uredbe uporablja Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(17)

Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) pri obdelavi osebnih podatkov za uporabo te uredbe uporablja Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (18) | Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je ESMA predložila Evropski komisiji. |
| --- | --- |

(18)

Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je ESMA predložila Evropski komisiji.

| (19) | ESMA je opravila odprto javno posvetovanje o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analizirala potencialne povezane stroške in koristi ter prosila za mnenje Interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(19)

ESMA je opravila odprto javno posvetovanje o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analizirala potencialne povezane stroške in koristi ter prosila za mnenje Interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (20) | Direktiva 2014/65/EU je začela veljati 2. julija 2014. Člen 12(8) te direktive nadomešča člen 10a(8) Direktive 2004/39/ES in vsebuje pooblastila za ESMA za pripravo regulativnih tehničnih standardov, ki so identična tistim, določenim v členu 10a(8) Direktive 2004/39/ES. Poleg tega je tudi vsebina člena 10b(4) in člena 10(4) Direktive 2004/39/ES identična vsebini člena 13(4) in člena 11(2) Direktive 2014/65/EU. V skladu s členom 94(1) Direktive 2014/65/EU bo Direktiva 2004/39/ES razveljavljena z učinkom od 3. januarja 2018. Sprejetje tehničnih standardov s strani Komisije v skladu s členom 10a(8) Direktive 2004/39/ES bi bilo treba upoštevati tudi v skladu s členom 12(8) Direktive 2014/65/EU, zaradi česar se bo tehnični standard še naprej uporabljal po 3. januarju 2018, brez potrebe po kakršni koli nadaljnji spremembi – |
| --- | --- |

(20)

Direktiva 2014/65/EU je začela veljati 2. julija 2014. Člen 12(8) te direktive nadomešča člen 10a(8) Direktive 2004/39/ES in vsebuje pooblastila za ESMA za pripravo regulativnih tehničnih standardov, ki so identična tistim, določenim v členu 10a(8) Direktive 2004/39/ES. Poleg tega je tudi vsebina člena 10b(4) in člena 10(4) Direktive 2004/39/ES identična vsebini člena 13(4) in člena 11(2) Direktive 2014/65/EU. V skladu s členom 94(1) Direktive 2014/65/EU bo Direktiva 2004/39/ES razveljavljena z učinkom od 3. januarja 2018. Sprejetje tehničnih standardov s strani Komisije v skladu s členom 10a(8) Direktive 2004/39/ES bi bilo treba upoštevati tudi v skladu s členom 12(8) Direktive 2014/65/EU, zaradi česar se bo tehnični standard še naprej uporabljal po 3. januarju 2018, brez potrebe po kakršni koli nadaljnji spremembi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa pravila o informacijah, ki jih mora bodoči pridobitelj vključiti v obvestilo o predlagani pridobitvi, ki se predloži pristojnim organom investicijskega podjetja, v katerem želi pridobitelj pridobiti ali povečati kvalificirani delež (v nadaljnjem besedilu: ciljni subjekt), za oceno predlagane pridobitve.

Člen 2

Informacije, ki jih zagotovi bodoči pridobitelj

Bodoči pridobitelj pristojnemu organu za ciljni subjekt zagotovi informacije iz členov 3 do 12, kjer je primerno, odvisno od tega, ali se informacije nanašajo na fizične osebe, pravne osebe ali sklad.

Člen 3

Splošne informacije o identiteti bodočega pridobitelja

1.   Če je bodoči pridobitelj fizična oseba, pristojnemu organu za ciljni subjekt zagotovi naslednje informacije o identiteti:

| (a) | osebne podatke, vključno z imenom in priimkom ter datumom in krajem rojstva osebe, naslovom in kontaktnimi podatki ter nacionalno osebno matično številko, če je na voljo; |
| --- | --- |

(a)

osebne podatke, vključno z imenom in priimkom ter datumom in krajem rojstva osebe, naslovom in kontaktnimi podatki ter nacionalno osebno matično številko, če je na voljo;

| (b) | podroben življenjepis ali enakovreden dokument, v katerem so navedeni dosežena izobrazba in usposabljanje, predhodne poklicne izkušnje ter vse poklicne dejavnosti ali druge relevantne funkcije, ki jih oseba trenutno opravlja. |
| --- | --- |

(b)

podroben življenjepis ali enakovreden dokument, v katerem so navedeni dosežena izobrazba in usposabljanje, predhodne poklicne izkušnje ter vse poklicne dejavnosti ali druge relevantne funkcije, ki jih oseba trenutno opravlja.

2.   Če je bodoči pridobitelj pravna oseba, pristojnemu organu za ciljni subjekt zagotovi naslednje informacije:

| (a) | dokumente, ki potrjujejo poslovno ime in registrirani naslov sedeža ter poštni naslov, če je drugačen, kontaktne podatke in, kjer je na voljo, nacionalno matično številko podjetja; |
| --- | --- |

(a)

dokumente, ki potrjujejo poslovno ime in registrirani naslov sedeža ter poštni naslov, če je drugačen, kontaktne podatke in, kjer je na voljo, nacionalno matično številko podjetja;

| (b) | registracijo pravne oblike v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

(b)

registracijo pravne oblike v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo;

| (c) | najnovejši pregled poslovnih dejavnosti pravne osebe; |
| --- | --- |

(c)

najnovejši pregled poslovnih dejavnosti pravne osebe;

| (d) | popoln seznam oseb, ki dejansko vodijo poslovanje, njihova imena in priimke, datume in kraje rojstva, naslove, kontaktne podatke, njihove nacionalne matične številke, če so na voljo, podrobne življenjepise z navedbo doseženega izobraževanja in usposabljanja, njihovih predhodnih poklicnih izkušenj in njihovih poklicnih dejavnosti ali drugih relevantnih funkcij, ki jih trenutno opravljajo; |
| --- | --- |

(d)

popoln seznam oseb, ki dejansko vodijo poslovanje, njihova imena in priimke, datume in kraje rojstva, naslove, kontaktne podatke, njihove nacionalne matične številke, če so na voljo, podrobne življenjepise z navedbo doseženega izobraževanja in usposabljanja, njihovih predhodnih poklicnih izkušenj in njihovih poklicnih dejavnosti ali drugih relevantnih funkcij, ki jih trenutno opravljajo;

| (e) | identiteto vseh oseb, ki se lahko štejejo za dejanskega lastnika pravne osebe, njihova imena in priimke, datume in kraje rojstva, naslove, kontaktne podatke in, kjer so na voljo, njihove nacionalne matične številke. |
| --- | --- |

(e)

identiteto vseh oseb, ki se lahko štejejo za dejanskega lastnika pravne osebe, njihova imena in priimke, datume in kraje rojstva, naslove, kontaktne podatke in, kjer so na voljo, njihove nacionalne matične številke.

3.   Če je bodoči pridobitelj sklad ali bo sklad, pristojnemu organu za ciljni subjekt zagotovi naslednje informacije:

| (a) | identiteto vseh skrbnikov, ki upravljajo sredstva v skladu s pogoji listine o skrbništvu sklada; |
| --- | --- |

(a)

identiteto vseh skrbnikov, ki upravljajo sredstva v skladu s pogoji listine o skrbništvu sklada;

| (b) | identiteto vseh oseb, ki so dejanski lastniki sredstev v skladu, ter njihove deleže pri porazdelitvi dobička; |
| --- | --- |

(b)

identiteto vseh oseb, ki so dejanski lastniki sredstev v skladu, ter njihove deleže pri porazdelitvi dobička;

| (c) | identiteto vseh oseb, ki so ustanovitelji sklada. |
| --- | --- |

(c)

identiteto vseh oseb, ki so ustanovitelji sklada.

Člen 4

Dodatne informacije o bodočem pridobitelju, ki je fizična oseba

Bodoči pridobitelj, ki je fizična oseba, pristojnemu organu za ciljni subjekt zagotovi tudi naslednje:

| (a) | glede bodočega pridobitelja in katerega koli podjetja, ki ga bodoči pridobitelj vodi ali obvladuje, za zadnjih 10 let:






  (1) | informacije o kazenskih evidencah, kazenskih preiskavah ali postopkih, zadevnih civilnih in upravnih zadevah ter disciplinskih ukrepih, vključno s prepovedjo opravljanja funkcije direktorja podjetja ali stečajem, plačilno nesposobnostjo in podobnimi postopki, v obliki uradnega potrdila ali drugega enakovrednega dokumenta; |
| --- | --- | --- |

(a)

glede bodočega pridobitelja in katerega koli podjetja, ki ga bodoči pridobitelj vodi ali obvladuje, za zadnjih 10 let:

(1)

informacije o kazenskih evidencah, kazenskih preiskavah ali postopkih, zadevnih civilnih in upravnih zadevah ter disciplinskih ukrepih, vključno s prepovedjo opravljanja funkcije direktorja podjetja ali stečajem, plačilno nesposobnostjo in podobnimi postopki, v obliki uradnega potrdila ali drugega enakovrednega dokumenta;

| (2) | informacije o tekočih preiskavah, postopkih izvršbe, sankcijah ali drugih sklepih o izvršbi v zvezi z bodočim pridobiteljem, ki se lahko zagotovijo s častno izjavo; |
| --- | --- |

(2)

informacije o tekočih preiskavah, postopkih izvršbe, sankcijah ali drugih sklepih o izvršbi v zvezi z bodočim pridobiteljem, ki se lahko zagotovijo s častno izjavo;

| (3) | informacije o zavrnitvi registracije, dovoljenja, članstva ali licence za opravljanje trgovske, poslovne ali poklicne dejavnosti, umiku, preklicu ali ukinitvi takšne registracije, dovoljenja, članstva ali licence ali izključitvi s strani regulativnega ali vladnega organa ali poklicnega organa ali združenja; |
| --- | --- |

(3)

informacije o zavrnitvi registracije, dovoljenja, članstva ali licence za opravljanje trgovske, poslovne ali poklicne dejavnosti, umiku, preklicu ali ukinitvi takšne registracije, dovoljenja, članstva ali licence ali izključitvi s strani regulativnega ali vladnega organa ali poklicnega organa ali združenja;

| (4) | informacije o odpovedi delovnega razmerja ali odstranitvi z odgovornega položaja, prekinitvi skrbniškega razmerja ali podobni situaciji; |
| --- | --- |

(4)

informacije o odpovedi delovnega razmerja ali odstranitvi z odgovornega položaja, prekinitvi skrbniškega razmerja ali podobni situaciji;

| (b) | informacije o tem, ali je oceno ugleda pridobitelja že izvedel drug nadzorni organ, identiteto tega organa in dokaz o rezultatu ocene; |
| --- | --- |

(b)

informacije o tem, ali je oceno ugleda pridobitelja že izvedel drug nadzorni organ, identiteto tega organa in dokaz o rezultatu ocene;

| (c) | informacije v zvezi s sedanjim finančnim položajem bodočega pridobitelja, vključno s podrobnostmi o virih prihodkov, sredstvih in obveznostih, finančnih zavarovanjih in jamstvih, ki so bila dana ali pridobljena; |
| --- | --- |

(c)

informacije v zvezi s sedanjim finančnim položajem bodočega pridobitelja, vključno s podrobnostmi o virih prihodkov, sredstvih in obveznostih, finančnih zavarovanjih in jamstvih, ki so bila dana ali pridobljena;

| (d) | opis poslovnih dejavnosti bodočega pridobitelja; |
| --- | --- |

(d)

opis poslovnih dejavnosti bodočega pridobitelja;

| (e) | finančne informacije, vključno z bonitetnimi ocenami in javno dostopnimi poročili o podjetjih, ki jih obvladuje ali vodi bodoči pridobitelj, in, če je primerno, o bodočem pridobitelju; |
| --- | --- |

(e)

finančne informacije, vključno z bonitetnimi ocenami in javno dostopnimi poročili o podjetjih, ki jih obvladuje ali vodi bodoči pridobitelj, in, če je primerno, o bodočem pridobitelju;

| (f) | opis finančnih in drugih interesov ali razmerij bodočega pridobitelja z:






  (1) | vsemi drugimi sedanjimi delničarji ciljnega subjekta; |
| --- | --- | --- |

(f)

opis finančnih in drugih interesov ali razmerij bodočega pridobitelja z:

(1)

vsemi drugimi sedanjimi delničarji ciljnega subjekta;

| (2) | katero koli osebo, upravičeno do uveljavljanja glasovalnih pravic v ciljnem subjektu, ki ustrezajo eni ali več naslednjih opredelitev:






  — | glasovalne pravice, ki jih ima tretja oseba, s katero je navedena oseba ali subjekt sklenil dogovor, po katerem je obvezan sprejeti, z usklajenim izvrševanjem glasovalnih pravic, ki jih ima, trajno skupno politiko za upravljanje zadevnega ciljnega subjekta, |
| --- | --- | --- |

(2)

katero koli osebo, upravičeno do uveljavljanja glasovalnih pravic v ciljnem subjektu, ki ustrezajo eni ali več naslednjih opredelitev:

—

glasovalne pravice, ki jih ima tretja oseba, s katero je navedena oseba ali subjekt sklenil dogovor, po katerem je obvezan sprejeti, z usklajenim izvrševanjem glasovalnih pravic, ki jih ima, trajno skupno politiko za upravljanje zadevnega ciljnega subjekta,

| — | glasovalne pravice, ki jih ima tretja oseba po dogovoru, sklenjenem z navedeno osebo ali subjektom, ki zagotavlja začasen prenos zadevnih glasovalnih pravic v zameno za nadomestilo, |
| --- | --- |

—

glasovalne pravice, ki jih ima tretja oseba po dogovoru, sklenjenem z navedeno osebo ali subjektom, ki zagotavlja začasen prenos zadevnih glasovalnih pravic v zameno za nadomestilo,

| — | glasovalne pravice, povezane z delnicami, ki so deponirane kot zavarovanje s premoženjem pri navedeni osebi ali subjektu, če navedena oseba ali subjekt obvladuje glasovalne pravice ter izjavi, da jih namerava uveljavljati, |
| --- | --- |

—

glasovalne pravice, povezane z delnicami, ki so deponirane kot zavarovanje s premoženjem pri navedeni osebi ali subjektu, če navedena oseba ali subjekt obvladuje glasovalne pravice ter izjavi, da jih namerava uveljavljati,

| — | glasovalne pravice, povezane z delnicami, pri katerih lahko navedena oseba ali subjekt uživa doživljenjske koristi; |
| --- | --- |

—

glasovalne pravice, povezane z delnicami, pri katerih lahko navedena oseba ali subjekt uživa doživljenjske koristi;

| — | glasovalne pravice, ki jih ima ali jih lahko uveljavlja v smislu prvih štirih postavk iz točke (f)(ii) podjetje, ki ga obvladuje navedena oseba ali subjekt, |
| --- | --- |

—

glasovalne pravice, ki jih ima ali jih lahko uveljavlja v smislu prvih štirih postavk iz točke (f)(ii) podjetje, ki ga obvladuje navedena oseba ali subjekt,

| — | glasovalne pravice, povezane z delnicami, ki so deponirane pri navedeni osebi ali subjektu in ki jih ta lahko uveljavlja po lastni presoji, če delničarji niso podali posebnih navodil, |
| --- | --- |

—

glasovalne pravice, povezane z delnicami, ki so deponirane pri navedeni osebi ali subjektu in ki jih ta lahko uveljavlja po lastni presoji, če delničarji niso podali posebnih navodil,

| — | glasovalne pravice, ki jih ima tretja oseba v svojem imenu za račun navedene osebe ali subjekta, |
| --- | --- |

—

glasovalne pravice, ki jih ima tretja oseba v svojem imenu za račun navedene osebe ali subjekta,

| — | glasovalne pravice, ki jih navedena oseba ali subjekt lahko uveljavlja kot pooblaščenec, če jih lahko navedena oseba ali subjekt uveljavlja po lastni presoji, kadar delničarji niso podali posebnih navodil; |
| --- | --- |

—

glasovalne pravice, ki jih navedena oseba ali subjekt lahko uveljavlja kot pooblaščenec, če jih lahko navedena oseba ali subjekt uveljavlja po lastni presoji, kadar delničarji niso podali posebnih navodil;

| (3) | katerim koli članom upravnega, upravljavskega ali nadzornega telesa v skladu z nacionalno zakonodajo ali višjega vodstva ciljnega subjekta; |
| --- | --- |

(3)

katerim koli članom upravnega, upravljavskega ali nadzornega telesa v skladu z nacionalno zakonodajo ali višjega vodstva ciljnega subjekta;

| (4) | samim ciljnim subjektom in njegovo skupino; |
| --- | --- |

(4)

samim ciljnim subjektom in njegovo skupino;

| (g) | informacije o kakršnih koli drugih interesih ali dejavnostih bodočega pridobitelja, ki so lahko v nasprotju z interesi ali dejavnostmi ciljnega subjekta, in možnih rešitvah za obvladovanje teh navzkrižij interesov. |
| --- | --- |

(g)

informacije o kakršnih koli drugih interesih ali dejavnostih bodočega pridobitelja, ki so lahko v nasprotju z interesi ali dejavnostmi ciljnega subjekta, in možnih rešitvah za obvladovanje teh navzkrižij interesov.

V zvezi s točko (f) se kreditni posli, jamstva in finančna zavarovanja štejejo za del finančnih interesov, družinska razmerja ali tesne povezave pa za del nefinančnih interesov.

Člen 5

Dodatne informacije o bodočem pridobitelju, ki je pravna oseba

1.   Bodoči pridobitelj, ki je pravna oseba, pristojnemu organu za ciljni subjekt zagotovi tudi naslednje:

| (a) | informacije o bodočem pridobitelju, vsaki osebi, ki dejansko vodi poslovanje bodočega pridobitelja, vsakem podjetju, ki ga obvladuje bodoči pridobitelj, in vsakem delničarju, ki ima znaten vpliv na bodočega pridobitelja, kakor je opredeljeno v točki (e). Te informacije zajemajo naslednje:






  (1) | informacije o kazenskih evidencah, kazenskih preiskavah ali postopkih, zadevnih civilnih in upravnih zadevah ali disciplinskih ukrepih, vključno s prepovedjo opravljanja funkcije direktorja podjetja ali stečajem, plačilno nesposobnostjo in podobnimi postopki, v obliki uradnega potrdila ali drugega enakovrednega dokumenta; |
| --- | --- | --- |

(a)

informacije o bodočem pridobitelju, vsaki osebi, ki dejansko vodi poslovanje bodočega pridobitelja, vsakem podjetju, ki ga obvladuje bodoči pridobitelj, in vsakem delničarju, ki ima znaten vpliv na bodočega pridobitelja, kakor je opredeljeno v točki (e). Te informacije zajemajo naslednje:

(1)

informacije o kazenskih evidencah, kazenskih preiskavah ali postopkih, zadevnih civilnih in upravnih zadevah ali disciplinskih ukrepih, vključno s prepovedjo opravljanja funkcije direktorja podjetja ali stečajem, plačilno nesposobnostjo in podobnimi postopki, v obliki uradnega potrdila ali drugega enakovrednega dokumenta;

| (2) | informacije o tekočih preiskavah, postopkih izvršbe, sankcijah ali drugih sklepih o izvršbi v zvezi z bodočim pridobiteljem, ki se lahko zagotovijo s častno izjavo; |
| --- | --- |

(2)

informacije o tekočih preiskavah, postopkih izvršbe, sankcijah ali drugih sklepih o izvršbi v zvezi z bodočim pridobiteljem, ki se lahko zagotovijo s častno izjavo;

| (3) | informacije o zavrnitvi registracije, dovoljenja, članstva ali licence za opravljanje trgovske, poslovne ali poklicne dejavnosti, umiku, preklicu ali ukinitvi takšne registracije, dovoljenja, članstva ali licence ali izključitvi s strani regulativnega ali vladnega organa ali poklicnega organa ali združenja; |
| --- | --- |

(3)

informacije o zavrnitvi registracije, dovoljenja, članstva ali licence za opravljanje trgovske, poslovne ali poklicne dejavnosti, umiku, preklicu ali ukinitvi takšne registracije, dovoljenja, članstva ali licence ali izključitvi s strani regulativnega ali vladnega organa ali poklicnega organa ali združenja;

| (4) | informacije o odpovedi delovnega razmerja ali odstranitvi z odgovornega položaja, prekinitvi skrbniškega razmerja ali podobni situaciji za vsako osebo, ki dejansko vodi poslovanje bodočega pridobitelja in vsakega delničarja, ki ima znaten vpliv na bodočega pridobitelja; |
| --- | --- |

(4)

informacije o odpovedi delovnega razmerja ali odstranitvi z odgovornega položaja, prekinitvi skrbniškega razmerja ali podobni situaciji za vsako osebo, ki dejansko vodi poslovanje bodočega pridobitelja in vsakega delničarja, ki ima znaten vpliv na bodočega pridobitelja;

| (b) | informacije o tem, ali je oceno ugleda pridobitelja ali osebe, ki vodi poslovanje pridobitelja, že izvedel drug nadzorni organ, identiteto tega organa in dokaz o rezultatu ocene; |
| --- | --- |

(b)

informacije o tem, ali je oceno ugleda pridobitelja ali osebe, ki vodi poslovanje pridobitelja, že izvedel drug nadzorni organ, identiteto tega organa in dokaz o rezultatu ocene;

| (c) | opis finančnih in nefinančnih interesov ali razmerij bodočega pridobitelja, ali, kjer je to primerno, skupine, v katero spada bodoči pridobitelj, kot tudi oseb, ki dejansko vodijo njegovo poslovanje, z:






  (1) | vsemi drugimi sedanjimi delničarji ciljnega subjekta; |
| --- | --- | --- |

(c)

opis finančnih in nefinančnih interesov ali razmerij bodočega pridobitelja, ali, kjer je to primerno, skupine, v katero spada bodoči pridobitelj, kot tudi oseb, ki dejansko vodijo njegovo poslovanje, z:

(1)

vsemi drugimi sedanjimi delničarji ciljnega subjekta;

| (2) | vsako osebo, upravičeno do uveljavljanja glasovalnih pravic v ciljnem subjektu, ki ustrezajo eni od naslednjih opredelitev ali njihovi kombinaciji:






  — | glasovalne pravice, ki jih ima tretja oseba, s katero je navedena oseba ali subjekt sklenil dogovor, po katerem je obvezan sprejeti, z usklajenim izvrševanjem glasovalnih pravic, ki jih ima, trajno skupno politiko za upravljanje zadevnega ciljnega subjekta, |
| --- | --- | --- |

(2)

vsako osebo, upravičeno do uveljavljanja glasovalnih pravic v ciljnem subjektu, ki ustrezajo eni od naslednjih opredelitev ali njihovi kombinaciji:

—

glasovalne pravice, ki jih ima tretja oseba, s katero je navedena oseba ali subjekt sklenil dogovor, po katerem je obvezan sprejeti, z usklajenim izvrševanjem glasovalnih pravic, ki jih ima, trajno skupno politiko za upravljanje zadevnega ciljnega subjekta,

| — | glasovalne pravice, ki jih ima tretja oseba po dogovoru, sklenjenem z navedeno osebo ali subjektom, ki zagotavlja začasen prenos zadevnih glasovalnih pravic v zameno za nadomestilo, |
| --- | --- |

—

glasovalne pravice, ki jih ima tretja oseba po dogovoru, sklenjenem z navedeno osebo ali subjektom, ki zagotavlja začasen prenos zadevnih glasovalnih pravic v zameno za nadomestilo,

| — | glasovalne pravice, povezane z delnicami, ki so deponirane kot zavarovanje s premoženjem pri navedeni osebi ali subjektu, če navedena oseba ali subjekt obvladuje glasovalne pravice ter izjavi, da jih namerava uveljavljati, |
| --- | --- |

—

glasovalne pravice, povezane z delnicami, ki so deponirane kot zavarovanje s premoženjem pri navedeni osebi ali subjektu, če navedena oseba ali subjekt obvladuje glasovalne pravice ter izjavi, da jih namerava uveljavljati,

| — | glasovalne pravice, povezane z delnicami, pri katerih lahko navedena oseba ali subjekt uživa doživljenjske koristi, |
| --- | --- |

—

glasovalne pravice, povezane z delnicami, pri katerih lahko navedena oseba ali subjekt uživa doživljenjske koristi,

| — | glasovalne pravice, ki jih ima ali jih lahko uveljavlja v smislu prvih štirih postavk iz točke (c)(ii) podjetje, ki ga obvladuje navedena oseba ali subjekt, |
| --- | --- |

—

glasovalne pravice, ki jih ima ali jih lahko uveljavlja v smislu prvih štirih postavk iz točke (c)(ii) podjetje, ki ga obvladuje navedena oseba ali subjekt,

| — | glasovalne pravice, povezane z delnicami, ki so deponirane pri navedeni osebi ali subjektu in ki jih ta lahko uveljavlja po lastni presoji, če delničarji niso podali posebnih navodil, |
| --- | --- |

—

glasovalne pravice, povezane z delnicami, ki so deponirane pri navedeni osebi ali subjektu in ki jih ta lahko uveljavlja po lastni presoji, če delničarji niso podali posebnih navodil,

| — | glasovalne pravice, ki jih ima tretja oseba v svojem imenu za račun navedene osebe ali subjekta, |
| --- | --- |

—

glasovalne pravice, ki jih ima tretja oseba v svojem imenu za račun navedene osebe ali subjekta,

| — | glasovalne pravice, ki jih navedena oseba ali subjekt lahko uveljavlja kot pooblaščenec, če jih lahko navedena oseba ali subjekt uveljavlja po lastni presoji, kadar delničarji niso podali posebnih navodil; |
| --- | --- |

—

glasovalne pravice, ki jih navedena oseba ali subjekt lahko uveljavlja kot pooblaščenec, če jih lahko navedena oseba ali subjekt uveljavlja po lastni presoji, kadar delničarji niso podali posebnih navodil;

| (3) | vsakim članom upravnega, poslovodnega ali nadzornega organa ali višjega vodstva ciljnega subjekta; |
| --- | --- |

(3)

vsakim članom upravnega, poslovodnega ali nadzornega organa ali višjega vodstva ciljnega subjekta;

| (4) | samim ciljnim subjektom in skupino, ki ji pripada; |
| --- | --- |

(4)

samim ciljnim subjektom in skupino, ki ji pripada;

| (d) | informacije o kakršnih koli drugih interesih ali dejavnostih bodočega pridobitelja, ki so lahko v nasprotju z interesi ali dejavnostmi ciljnega subjekta, in možnih rešitvah za obvladovanje teh navzkrižij interesov; |
| --- | --- |

(d)

informacije o kakršnih koli drugih interesih ali dejavnostih bodočega pridobitelja, ki so lahko v nasprotju z interesi ali dejavnostmi ciljnega subjekta, in možnih rešitvah za obvladovanje teh navzkrižij interesov;

| (e) | informacije o lastniški strukturi bodočega pridobitelja z identiteto vseh delničarjev, ki imajo pomemben vpliv, in njihovem deležu kapitala in glasovalnih pravic, vključno z informacijami o vseh dogovorih med njimi; |
| --- | --- |

(e)

informacije o lastniški strukturi bodočega pridobitelja z identiteto vseh delničarjev, ki imajo pomemben vpliv, in njihovem deležu kapitala in glasovalnih pravic, vključno z informacijami o vseh dogovorih med njimi;

| (f) | če je bodoči pridobitelj del skupine kot hčerinsko ali matično podjetje, podroben organigram celotne podjetniške strukture in informacije o deležu kapitala in glasovalnih pravic delničarjev z znatnim vplivom na subjekte v skupini ter informacije o dejavnostih, ki jih trenutno opravljajo subjekti v skupini; |
| --- | --- |

(f)

če je bodoči pridobitelj del skupine kot hčerinsko ali matično podjetje, podroben organigram celotne podjetniške strukture in informacije o deležu kapitala in glasovalnih pravic delničarjev z znatnim vplivom na subjekte v skupini ter informacije o dejavnostih, ki jih trenutno opravljajo subjekti v skupini;

| (g) | če je bodoči pridobitelj del skupine kot hčerinska ali matična družba, informacije o razmerjih med finančnimi in nefinančnimi subjekti v skupini; |
| --- | --- |

(g)

če je bodoči pridobitelj del skupine kot hčerinska ali matična družba, informacije o razmerjih med finančnimi in nefinančnimi subjekti v skupini;

| (h) | seznam vseh kreditnih institucij, zavarovalnic ali pozavarovalnic, kolektivnih naložbenih podjemov in njihovih upraviteljev ali investicijskih podjetij znotraj skupine ter nazivov zadevnih nadzornih organov; |
| --- | --- |

(h)

seznam vseh kreditnih institucij, zavarovalnic ali pozavarovalnic, kolektivnih naložbenih podjemov in njihovih upraviteljev ali investicijskih podjetij znotraj skupine ter nazivov zadevnih nadzornih organov;

| (i) | obvezne računovodske izkaze na posamični in, kadar so na voljo, na konsolidirani in subkonsolidirani ravni skupine za zadnja tri poslovna obdobja. Če te računovodske izkaze revidira zunanji revizor, jih bodoči pridobitelj predloži potrjene s strani zunanjega revizorja. Obvezni računovodski izkazi vključujejo:






  (1) | bilanco stanja; |
| --- | --- | --- |

(i)

obvezne računovodske izkaze na posamični in, kadar so na voljo, na konsolidirani in subkonsolidirani ravni skupine za zadnja tri poslovna obdobja. Če te računovodske izkaze revidira zunanji revizor, jih bodoči pridobitelj predloži potrjene s strani zunanjega revizorja. Obvezni računovodski izkazi vključujejo:

(1)

bilanco stanja;

| (2) | izkaz poslovnega izida; |
| --- | --- |

(2)

izkaz poslovnega izida;

| (3) | letna poročila in računovodske priloge in vse druge dokumente, evidentirane v ustreznem registru ali pri ustreznem organu na določenem ozemlju, ki je relevanten za bodočega pridobitelja; |
| --- | --- |

(3)

letna poročila in računovodske priloge in vse druge dokumente, evidentirane v ustreznem registru ali pri ustreznem organu na določenem ozemlju, ki je relevanten za bodočega pridobitelja;

| (j) | če so na voljo, informacije o bonitetnih ocenah bodočega pridobitelja in skupni bonitetni oceni za njegovo skupino. |
| --- | --- |

(j)

če so na voljo, informacije o bonitetnih ocenah bodočega pridobitelja in skupni bonitetni oceni za njegovo skupino.

V zvezi s točko (c) se kreditni posli, jamstva in finančna zavarovanja štejejo za del finančnih interesov, družinska razmerja ali tesne povezave pa za del nefinančnih interesov.

Za namene točke (i) bodoči pridobitelj, če je novoustanovljeni subjekt, namesto obveznih računovodskih izkazov pristojnemu organu za ciljni subjekt predloži napovedano bilanco stanja in napovedan izkaz poslovnega izida za prva tri poslovna leta, vključno s predpostavkami, na katerih temeljijo napovedi.

2.   Če je bodoči pridobitelj pravna oseba s sedežem v tretji državi, pristojnemu organu za ciljni subjekt predloži naslednje dodatne informacije:

| (a) | potrdilo o dobrem finančnem stanju ali enakovreden dokument, ki so ga izdali ustrezni tuji pristojni organi v zvezi z bodočim pridobiteljem; |
| --- | --- |

(a)

potrdilo o dobrem finančnem stanju ali enakovreden dokument, ki so ga izdali ustrezni tuji pristojni organi v zvezi z bodočim pridobiteljem;

| (b) | izjavo ustreznih tujih pristojnih organov, da ni nobenih ovir ali omejitev glede predložitve informacij, potrebnih za nadzor nad ciljnim subjektom; |
| --- | --- |

(b)

izjavo ustreznih tujih pristojnih organov, da ni nobenih ovir ali omejitev glede predložitve informacij, potrebnih za nadzor nad ciljnim subjektom;

| (c) | splošne informacije o regulativni ureditvi te tretje države, kakor se uporablja za bodočega pridobitelja. |
| --- | --- |

(c)

splošne informacije o regulativni ureditvi te tretje države, kakor se uporablja za bodočega pridobitelja.

3.   Če je bodoči pridobitelj državni premoženjski sklad, pristojnemu organu za ciljni subjekt zagotovi naslednje dodatne informacije:

| (a) | ime ministrstva ali vladne službe, pristojne za opredelitev investicijske politike sklada; |
| --- | --- |

(a)

ime ministrstva ali vladne službe, pristojne za opredelitev investicijske politike sklada;

| (b) | podrobnosti o investicijski politiki in kakršnih koli omejitvah glede investicij; |
| --- | --- |

(b)

podrobnosti o investicijski politiki in kakršnih koli omejitvah glede investicij;

| (c) | imena in položaje oseb, odgovornih za odločanje o investicijah sklada ter podrobnosti o kvalificiranih deležih ali vplivu iz člena 11(2), ki ga ima navedeno ministrstvo ali vladna služba na tekoče poslovanje sklada in ciljnega subjekta. |
| --- | --- |

(c)

imena in položaje oseb, odgovornih za odločanje o investicijah sklada ter podrobnosti o kvalificiranih deležih ali vplivu iz člena 11(2), ki ga ima navedeno ministrstvo ali vladna služba na tekoče poslovanje sklada in ciljnega subjekta.

Člen 6

Informacije o osebah, ki bodo dejansko vodile poslovanje ciljnega subjekta

Bodoči pridobitelj pristojnemu organu za ciljni subjekt zagotovi naslednje informacije o ugledu in izkušnjah vseh oseb, ki bodo dejansko vodile poslovanje ciljnega subjekta zaradi predlagane pridobitve:

| (a) | osebne podatke, vključno z imenom in priimkom ter datumom in krajem rojstva osebe, naslovom in kontaktnimi podatki ter nacionalno osebno matično številko, če je na voljo; |
| --- | --- |

(a)

osebne podatke, vključno z imenom in priimkom ter datumom in krajem rojstva osebe, naslovom in kontaktnimi podatki ter nacionalno osebno matično številko, če je na voljo;

| (b) | položaj, na katerega je oseba imenovana ali bo imenovana; |
| --- | --- |

(b)

položaj, na katerega je oseba imenovana ali bo imenovana;

| (c) | podroben življenjepis z navedbo dosežene izobrazbe in poklicnega usposabljanja, delovnih izkušenj, vključno z imeni vseh organizacij, za katere je oseba delala, ter vrsto in trajanjem izvajanih nalog, zlasti za vse dejavnosti v okviru prihodnjega položaja, ter dokumente v zvezi z izkušnjami posameznika, kot so seznam referenčnih oseb, vključno s kontaktnimi podatki, in priporočilna pisma. Oseba pri opisu teh dejavnosti za položaje, ki jih je zasedala v zadnjih 10 letih, navede tudi svoja pooblastila, notranja pooblastila za odločanje in področja poslovanja, za katera je bila pristojna. Če so v življenjepisu navedene tudi druge relevantne izkušnje, vključno z zastopanjem v upravljavskih telesih, se navede tudi to; |
| --- | --- |

(c)

podroben življenjepis z navedbo dosežene izobrazbe in poklicnega usposabljanja, delovnih izkušenj, vključno z imeni vseh organizacij, za katere je oseba delala, ter vrsto in trajanjem izvajanih nalog, zlasti za vse dejavnosti v okviru prihodnjega položaja, ter dokumente v zvezi z izkušnjami posameznika, kot so seznam referenčnih oseb, vključno s kontaktnimi podatki, in priporočilna pisma. Oseba pri opisu teh dejavnosti za položaje, ki jih je zasedala v zadnjih 10 letih, navede tudi svoja pooblastila, notranja pooblastila za odločanje in področja poslovanja, za katera je bila pristojna. Če so v življenjepisu navedene tudi druge relevantne izkušnje, vključno z zastopanjem v upravljavskih telesih, se navede tudi to;

| (d) | informacije o:






  (1) | kazenskih evidencah, kazenskih preiskavah ali postopkih, zadevnih civilnih in upravnih zadevah ali disciplinskih ukrepih, vključno s prepovedjo opravljanja funkcije direktorja podjetja, stečajem, plačilno nesposobnostjo in podobnimi postopki, v obliki uradnega potrdila ali drugega enakovrednega dokumenta; |
| --- | --- | --- |

(d)

informacije o:

(1)

kazenskih evidencah, kazenskih preiskavah ali postopkih, zadevnih civilnih in upravnih zadevah ali disciplinskih ukrepih, vključno s prepovedjo opravljanja funkcije direktorja podjetja, stečajem, plačilno nesposobnostjo in podobnimi postopki, v obliki uradnega potrdila ali drugega enakovrednega dokumenta;

| (2) | tekočih preiskavah, postopkih izvršbe, sankcijah ali drugih sklepih o izvršbah v zvezi z osebo, ki se lahko zagotovijo s častno izjavo; |
| --- | --- |

(2)

tekočih preiskavah, postopkih izvršbe, sankcijah ali drugih sklepih o izvršbah v zvezi z osebo, ki se lahko zagotovijo s častno izjavo;

| (3) | zavrnitvi registracije, dovoljenja, članstva ali licence za opravljanje trgovske, poslovne ali poklicne dejavnosti, umiku, preklicu ali ukinitvi takšne registracije, dovoljenja, članstva ali licence ali izključitvi s strani regulativnega ali vladnega organa ali poklicnega organa ali združenja; |
| --- | --- |

(3)

zavrnitvi registracije, dovoljenja, članstva ali licence za opravljanje trgovske, poslovne ali poklicne dejavnosti, umiku, preklicu ali ukinitvi takšne registracije, dovoljenja, članstva ali licence ali izključitvi s strani regulativnega ali vladnega organa ali poklicnega organa ali združenja;

| (4) | informacije o odpovedi delovnega razmerja ali odstranitvi z odgovornega položaja, prekinitvi skrbniškega razmerja ali podobni situaciji; |
| --- | --- |

(4)

informacije o odpovedi delovnega razmerja ali odstranitvi z odgovornega položaja, prekinitvi skrbniškega razmerja ali podobni situaciji;

| (e) | informacije o tem, ali je oceno ugleda kot osebe, ki vodi poslovanje, že izvedel drug nadzorni organ, identiteto tega organa in dokaz o rezultatu ocene; |
| --- | --- |

(e)

informacije o tem, ali je oceno ugleda kot osebe, ki vodi poslovanje, že izvedel drug nadzorni organ, identiteto tega organa in dokaz o rezultatu ocene;

| (f) | opis finančnih in nefinančnih interesov ali razmerij osebe in njenih bližnjih sorodnikov do članov upravljavskega organa in nosilcev ključnih funkcij v isti instituciji, njeni matični instituciji in hčerinskih družbah ter delničarjev; |
| --- | --- |

(f)

opis finančnih in nefinančnih interesov ali razmerij osebe in njenih bližnjih sorodnikov do članov upravljavskega organa in nosilcev ključnih funkcij v isti instituciji, njeni matični instituciji in hčerinskih družbah ter delničarjev;

| (g) | najkrajše obdobje, navedeno v letih in mesecih, opravljanja funkcije osebe v ciljnem subjektu; |
| --- | --- |

(g)

najkrajše obdobje, navedeno v letih in mesecih, opravljanja funkcije osebe v ciljnem subjektu;

| (h) | seznam izvršnih in neizvršnih direktorskih funkcij, ki jih ta oseba trenutno opravlja. |
| --- | --- |

(h)

seznam izvršnih in neizvršnih direktorskih funkcij, ki jih ta oseba trenutno opravlja.

V zvezi s točko (f) se kreditni posli, deleži, jamstva in finančna zavarovanja štejejo za del finančnih interesov, družinska razmerja ali tesne povezave pa za del nefinančnih interesov.

Člen 7

Informacije o predlagani pridobitvi

Bodoči pridobitelj pristojnemu organu za ciljni subjekt zagotovi naslednje informacije v zvezi s predlagano pridobitvijo:

| (a) | identiteto ciljnega subjekta; |
| --- | --- |

(a)

identiteto ciljnega subjekta;

| (b) | podrobnosti o namerah bodočega pridobitelja v zvezi s predlagano pridobitvijo, vključno s strateškimi investicijami ali portfeljskimi naložbami; |
| --- | --- |

(b)

podrobnosti o namerah bodočega pridobitelja v zvezi s predlagano pridobitvijo, vključno s strateškimi investicijami ali portfeljskimi naložbami;

| (c) | informacije o delnicah subjekta, ki so pred predlagano pridobitvijo in po njej v lasti ali načrtovani lasti bodočega pridobitelja, vključno s:






  (1) | številom in vrsto delnic ter njihovo nominalno vrednostjo; |
| --- | --- | --- |

(c)

informacije o delnicah subjekta, ki so pred predlagano pridobitvijo in po njej v lasti ali načrtovani lasti bodočega pridobitelja, vključno s:

(1)

številom in vrsto delnic ter njihovo nominalno vrednostjo;

| (2) | odstotkom skupnega kapitala v ciljnem subjektu, ki ga predstavljajo delnice, ki jih ima ali jih namerava imeti v lasti bodoči pridobitelj, pred predlagano pridobitvijo in po njej; |
| --- | --- |

(2)

odstotkom skupnega kapitala v ciljnem subjektu, ki ga predstavljajo delnice, ki jih ima ali jih namerava imeti v lasti bodoči pridobitelj, pred predlagano pridobitvijo in po njej;

| (3) | deležem skupnih glasovalnih pravic v ciljnem subjektu, ki jih predstavljajo delnice, ki jih ima ali jih namerava imeti v lasti bodoči pridobitelj, pred predlagano pridobitvijo in po njej, če se razlikuje od deleža kapitala v ciljnem subjektu; |
| --- | --- |

(3)

deležem skupnih glasovalnih pravic v ciljnem subjektu, ki jih predstavljajo delnice, ki jih ima ali jih namerava imeti v lasti bodoči pridobitelj, pred predlagano pridobitvijo in po njej, če se razlikuje od deleža kapitala v ciljnem subjektu;

| (4) | tržno vrednostjo v eurih in lokalni valuti delnic, ki jih ima ali jih namerava imeti v lasti bodoči pridobitelj, pred predlagano pridobitvijo in po njej; |
| --- | --- |

(4)

tržno vrednostjo v eurih in lokalni valuti delnic, ki jih ima ali jih namerava imeti v lasti bodoči pridobitelj, pred predlagano pridobitvijo in po njej;

| (d) | opis morebitnega delovanja skupaj z drugimi osebami, vključno s prispevkom teh drugih oseb k financiranju predlagane pridobitve, načinov udeležbe v finančnih ureditvah v zvezi s predlagano pridobitvijo in prihodnji organizacijski ureditvi predlagane pridobitve; |
| --- | --- |

(d)

opis morebitnega delovanja skupaj z drugimi osebami, vključno s prispevkom teh drugih oseb k financiranju predlagane pridobitve, načinov udeležbe v finančnih ureditvah v zvezi s predlagano pridobitvijo in prihodnji organizacijski ureditvi predlagane pridobitve;

| (e) | vsebino načrtovanih delničarskih dogovorov z drugimi delničarji v zvezi s ciljnim subjektom; |
| --- | --- |

(e)

vsebino načrtovanih delničarskih dogovorov z drugimi delničarji v zvezi s ciljnim subjektom;

| (f) | predlagano nakupno ceno in merila, ki se uporabljajo pri določanju te cene, in, če obstaja razlika med tržno vrednostjo in predlagano nakupno ceno, razlago, zakaj je tako. |
| --- | --- |

(f)

predlagano nakupno ceno in merila, ki se uporabljajo pri določanju te cene, in, če obstaja razlika med tržno vrednostjo in predlagano nakupno ceno, razlago, zakaj je tako.

Člen 8

Informacije o novi predlagani strukturi skupine in njenem vplivu na nadzor

1.   Če je bodoči pridobitelj pravna oseba, pristojnemu organu za ciljni subjekt zagotovi analizo obsega konsolidiranega nadzora nad skupino, ki bi ji ciljni subjekt pripadal po predlagani pridobitvi. Ta analiza vključuje informacije o tem, za katere subjekte v skupini se bodo uporabljale zahteve glede konsolidiranega nadzora po predlagani pridobitvi in na kateri ravni znotraj skupine se bodo navedene zahteve uporabljale na konsolidirani ali subkonsolidirani osnovi.

2.   Bodoči pridobitelj pristojnemu organu za ciljni subjekt zagotovi tudi analizo vpliva predlagane pridobitve na zmožnost ciljnega subjekta, da svojemu nadzorniku še naprej zagotavlja pravočasne in točne informacije, tudi zaradi tesnih povezav bodočega pridobitelja s ciljnim subjektom.

Člen 9

Informacije o financiranju predlagane pridobitve

Bodoči pridobitelj pristojnemu organu za ciljni subjekt predloži podrobno obrazložitev posameznih virov financiranja za predlagano pridobitev, vključno s:

| (a) | podrobnostmi o uporabi zasebnih finančnih virov ter izvoru in razpoložljivosti sredstev, vključno z vso ustrezno podporno dokumentacijo, da pristojnemu organu dokaže, da pri predlagani pridobitvi ne gre za poskus pranja denarja; |
| --- | --- |

(a)

podrobnostmi o uporabi zasebnih finančnih virov ter izvoru in razpoložljivosti sredstev, vključno z vso ustrezno podporno dokumentacijo, da pristojnemu organu dokaže, da pri predlagani pridobitvi ne gre za poskus pranja denarja;

| (b) | podrobnostmi o načinu plačila predlagane pridobitve in omrežju, uporabljenem za prenos sredstev; |
| --- | --- |

(b)

podrobnostmi o načinu plačila predlagane pridobitve in omrežju, uporabljenem za prenos sredstev;

| (c) | podrobnostmi o dostopu do virov kapitala in finančnih trgov, vključno s podrobnostmi o finančnih instrumentih, ki bodo izdani; |
| --- | --- |

(c)

podrobnostmi o dostopu do virov kapitala in finančnih trgov, vključno s podrobnostmi o finančnih instrumentih, ki bodo izdani;

| (d) | informacijami o uporabi posojil, vključno z imeni zadevnih posojilodajalcev in podrobnostmi o posojilnih pogojih, vključno z roki zapadlosti, pogoji, finančnimi zavarovanji in jamstvi, ter informacijami o viru prihodkov za odplačilo takšnih posojil in izvoru izposojenih sredstev, če posojilodajalec ni nadzorovana finančna institucija; |
| --- | --- |

(d)

informacijami o uporabi posojil, vključno z imeni zadevnih posojilodajalcev in podrobnostmi o posojilnih pogojih, vključno z roki zapadlosti, pogoji, finančnimi zavarovanji in jamstvi, ter informacijami o viru prihodkov za odplačilo takšnih posojil in izvoru izposojenih sredstev, če posojilodajalec ni nadzorovana finančna institucija;

| (e) | informacijami o vseh finančnih dogovorih z drugimi delničarji ciljnega subjekta; |
| --- | --- |

(e)

informacijami o vseh finančnih dogovorih z drugimi delničarji ciljnega subjekta;

| (f) | informacijami o sredstvih bodočega pridobitelja ali ciljnega subjekta, ki bodo prodana zaradi pomoči pri financiranju predlagane pridobitve, ter o prodajnih pogojih, vključno s ceno, cenitvijo, podrobnostmi o sredstvih in informacijami o tem, kdaj in kako so bila ta sredstva pridobljena. |
| --- | --- |

(f)

informacijami o sredstvih bodočega pridobitelja ali ciljnega subjekta, ki bodo prodana zaradi pomoči pri financiranju predlagane pridobitve, ter o prodajnih pogojih, vključno s ceno, cenitvijo, podrobnostmi o sredstvih in informacijami o tem, kdaj in kako so bila ta sredstva pridobljena.

Člen 10

Dodatne informacije za kvalificirane deleže v višini do 20 %

Če bi imel bodoči pridobitelj zaradi predlagane pridobitve kvalificirani delež v ciljnem subjektu v višini do 20 %, bodoči pridobitelj pristojnemu organu za ciljni subjekt predloži dokument o strategiji, ki vsebuje naslednje informacije:

| (a) | obdobje, v katerem namerava bodoči pridobitelj ohraniti svoj delež po predlagani pridobitvi, in kakršno koli namero bodočega pridobitelja, da poveča, zmanjša ali ohrani enak delež v bližnji prihodnosti; |
| --- | --- |

(a)

obdobje, v katerem namerava bodoči pridobitelj ohraniti svoj delež po predlagani pridobitvi, in kakršno koli namero bodočega pridobitelja, da poveča, zmanjša ali ohrani enak delež v bližnji prihodnosti;

| (b) | navedbo namer bodočega pridobitelja glede ciljnega subjekta, vključno s tem, ali namerava izvajati nadzor nad ciljnim subjektom ali ne, in razlogov za to; |
| --- | --- |

(b)

navedbo namer bodočega pridobitelja glede ciljnega subjekta, vključno s tem, ali namerava izvajati nadzor nad ciljnim subjektom ali ne, in razlogov za to;

| (c) | informacije o finančnem položaju bodočega pridobitelja in njegovi pripravljenosti, da podpre ciljni subjekt z dodatnim kapitalom, če je to potrebno za razvoj njegovih dejavnosti ali v primeru finančnih težav. |
| --- | --- |

(c)

informacije o finančnem položaju bodočega pridobitelja in njegovi pripravljenosti, da podpre ciljni subjekt z dodatnim kapitalom, če je to potrebno za razvoj njegovih dejavnosti ali v primeru finančnih težav.

Člen 11

Dodatne informacije za kvalificirane deleže v višini od 20 % do 50 %

1.   Če bi imel bodoči pridobitelj zaradi predlagane pridobitve kvalificirani delež v ciljnem subjektu v višini od 20 % do 50 %, bodoči pridobitelj pristojnemu organu za ciljni subjekt predloži dokument o strategiji, ki vsebuje naslednje informacije:

| (a) | vse informacije iz člena 10; |
| --- | --- |

(a)

vse informacije iz člena 10;

| (b) | podrobnosti o vplivu, ki ga namerava bodoči pridobitelj izvajati na finančni položaj ciljnega subjekta, vključno z dividendno politiko, strateškim razvojem in ter razporejanjem sredstev ciljnega subjekta; |
| --- | --- |

(b)

podrobnosti o vplivu, ki ga namerava bodoči pridobitelj izvajati na finančni položaj ciljnega subjekta, vključno z dividendno politiko, strateškim razvojem in ter razporejanjem sredstev ciljnega subjekta;

| (c) | opis namer in pričakovanj bodočega prevzemnika glede ciljnega subjekta v srednjeročnem obdobju, ki zajema vse elemente iz člena 12(2) in (3). |
| --- | --- |

(c)

opis namer in pričakovanj bodočega prevzemnika glede ciljnega subjekta v srednjeročnem obdobju, ki zajema vse elemente iz člena 12(2) in (3).

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 vsak bodoči pridobitelj iz člena 10 pristojnemu organu za ciljni subjekt predloži informacije iz navedenega odstavka tudi, kadar bi bil vpliv, ki ga ima lastništvo delnic tega bodočega pridobitelja, na podlagi celovite ocene lastniške strukture ciljnega subjekta enakovreden vplivu, ki ga ima lastništvo delnic v višini od 20 % do 50 %.

Člen 12

Dodatne informacije za kvalificirane deleže v višini 50 % ali več

1.   Če bi imel zaradi predlagane pridobitve bodoči pridobitelj kvalificirani delež v ciljnem subjektu v višini 50 % ali več oziroma če bi ciljni subjekt postal njegova hčerinska družba, bodoči pridobitelj pristojnemu organu za ciljni subjekt predloži poslovni načrt, ki vsebuje strateški razvojni načrt, oceno računovodskih izkazov ciljnega subjekta ter vpliv pridobitve na korporativno upravljanje in splošno organizacijsko strukturo ciljnega subjekta.

2.   V strateškem razvojnem načrtu iz odstavka 1 se na splošno navedejo glavni cilji predlagane pridobitve in glavni načini za njihovo doseganje, vključno s:

| (a) | skupnim ciljem predlagane pridobitve; |
| --- | --- |

(a)

skupnim ciljem predlagane pridobitve;

| (b) | srednjeročnimi finančnimi cilji, ki se lahko navedejo v smislu donosnosti lastniškega kapitala, razmerji med stroški in koristmi, čistim dobičkom na delnico ali drugače, če je to primerno; |
| --- | --- |

(b)

srednjeročnimi finančnimi cilji, ki se lahko navedejo v smislu donosnosti lastniškega kapitala, razmerji med stroški in koristmi, čistim dobičkom na delnico ali drugače, če je to primerno;

| (c) | možno preusmeritvijo pri dejavnostih, proizvodih in ciljnih strankah ter možno prerazporeditvijo sredstev ali virov, ki bosta po pričakovanjih vplivali na ciljni subjekt; |
| --- | --- |

(c)

možno preusmeritvijo pri dejavnostih, proizvodih in ciljnih strankah ter možno prerazporeditvijo sredstev ali virov, ki bosta po pričakovanjih vplivali na ciljni subjekt;

| (d) | splošnimi procesi za vključitev in integracijo ciljnega subjekta v strukturo skupine bodočega pridobitelja, vključno z opisom glavnih načrtovanih oblik sodelovanja z drugimi družbami v skupini ter opisom politik, ki urejajo odnose znotraj skupine. |
| --- | --- |

(d)

splošnimi procesi za vključitev in integracijo ciljnega subjekta v strukturo skupine bodočega pridobitelja, vključno z opisom glavnih načrtovanih oblik sodelovanja z drugimi družbami v skupini ter opisom politik, ki urejajo odnose znotraj skupine.

3.   Če ima bodoči pridobitelj dovoljenje in se nadzoruje v Uniji, informacije o posameznih oddelkih znotraj strukture skupine, na katere vpliva predlagana pridobitev, zadoščajo za namene obveščanja iz točke (d).

4.   Ocenjeni računovodski izkazi ciljnega subjekta iz odstavka 1 na posamični in konsolidirani osnovi za referenčno obdobje treh let vključujejo naslednje:

| (a) | napoved bilance stanja in izkaza poslovnega izida; |
| --- | --- |

(a)

napoved bilance stanja in izkaza poslovnega izida;

| (b) | napoved bonitetnih kapitalskih zahtev in količnika kapitalske ustreznosti; |
| --- | --- |

(b)

napoved bonitetnih kapitalskih zahtev in količnika kapitalske ustreznosti;

| (c) | informacije o stopnji izpostavljenosti tveganjem, vključno z izpostavljenostjo kreditnemu, tržnemu in operativnemu tveganju ter drugim relevantnim tveganjem; |
| --- | --- |

(c)

informacije o stopnji izpostavljenosti tveganjem, vključno z izpostavljenostjo kreditnemu, tržnemu in operativnemu tveganju ter drugim relevantnim tveganjem;

| (d) | napoved transakcij znotraj skupine. |
| --- | --- |

(d)

napoved transakcij znotraj skupine.

5.   Vpliv pridobitve na korporativno upravljanje in splošno organizacijsko strukturo ciljnega subjekta iz odstavka 1 vključuje vpliv na:

| (a) | sestavo in naloge upravnega, poslovodnega ali nadzornega organa ter glavnih odborov, ki jih ustanovijo ti organi odločanja, vključno s poslovodnim odborom, odborom za tveganja, revizijskim odborom, odborom za nadomestila, in vključno z informacijami o osebah, ki bodo imenovane za vodenje poslovanja; |
| --- | --- |

(a)

sestavo in naloge upravnega, poslovodnega ali nadzornega organa ter glavnih odborov, ki jih ustanovijo ti organi odločanja, vključno s poslovodnim odborom, odborom za tveganja, revizijskim odborom, odborom za nadomestila, in vključno z informacijami o osebah, ki bodo imenovane za vodenje poslovanja;

| (b) | upravne in računovodske postopke ter notranje kontrole, vključno s spremembami postopkov in sistemov za računovodstvo, notranjo revizijo, skladnost z zahtevami glede boja proti pranju denarja in obvladovanja tveganj, ter imenovanje oseb na ključne funkcije notranjega revizorja, odgovorne osebe za varovanje zakonitosti poslovanja in odgovorne osebe za obvladovanje tveganja; |
| --- | --- |

(b)

upravne in računovodske postopke ter notranje kontrole, vključno s spremembami postopkov in sistemov za računovodstvo, notranjo revizijo, skladnost z zahtevami glede boja proti pranju denarja in obvladovanja tveganj, ter imenovanje oseb na ključne funkcije notranjega revizorja, odgovorne osebe za varovanje zakonitosti poslovanja in odgovorne osebe za obvladovanje tveganja;

| (c) | skupne informacijske sisteme in organizacijo, vključno z vsemi spremembami politike glede zunanjega izvajanja informacijskih storitev, diagrama poteka podatkov, notranje in zunanje programske opreme, ki se uporablja, ter osnovnih varnostnih postopkov in orodij za varnost podatkov in sistemov, kot so varnostno kopiranje, načrt neprekinjenega delovanja in revizijske sledi; |
| --- | --- |

(c)

skupne informacijske sisteme in organizacijo, vključno z vsemi spremembami politike glede zunanjega izvajanja informacijskih storitev, diagrama poteka podatkov, notranje in zunanje programske opreme, ki se uporablja, ter osnovnih varnostnih postopkov in orodij za varnost podatkov in sistemov, kot so varnostno kopiranje, načrt neprekinjenega delovanja in revizijske sledi;

| (d) | politike glede oddajanja del zunanjim izvajalcem, vključno z informacijami o zadevnih področjih, izbiri ponudnikov storitev ter ustreznih pravicah in obveznostih pogodbenikov pri zunanjem izvajanju, kot so revizijske ureditve in kakovost storitev, ki se pričakuje od ponudnika; |
| --- | --- |

(d)

politike glede oddajanja del zunanjim izvajalcem, vključno z informacijami o zadevnih področjih, izbiri ponudnikov storitev ter ustreznih pravicah in obveznostih pogodbenikov pri zunanjem izvajanju, kot so revizijske ureditve in kakovost storitev, ki se pričakuje od ponudnika;

| (e) | kakršne koli druge pomembne informacije, povezane z vplivom pridobitve na korporativno upravljanje in splošno organizacijsko strukturo zadevnega subjekta, vključno z vsemi spremembami glede glasovalnih pravic delničarjev. |
| --- | --- |

(e)

kakršne koli druge pomembne informacije, povezane z vplivom pridobitve na korporativno upravljanje in splošno organizacijsko strukturo zadevnega subjekta, vključno z vsemi spremembami glede glasovalnih pravic delničarjev.

Člen 13

Zmanjšane zahteve po informacijah

1.   Z odstopanjem od člena 2 v primeru, da je bodoči pridobitelj pooblaščeni in nadzorovani subjekt v Uniji in če ciljni subjekt izpolnjuje merila iz odstavka 2, bodoči pridobitelj pristojnemu organu za ciljni subjekt predloži naslednje informacije:

| (a) | če je bodoči pridobitelj fizična oseba:






  (1) | informacije iz člena 3(1); |
| --- | --- | --- |

(a)

če je bodoči pridobitelj fizična oseba:

(1)

informacije iz člena 3(1);

| (2) | informacije iz točk (c) do (g) člena 4; |
| --- | --- |

(2)

informacije iz točk (c) do (g) člena 4;

| (3) | informacije iz členov 6, 7 in 9; |
| --- | --- |

(3)

informacije iz členov 6, 7 in 9;

| (4) | informacije iz člena 8(1); |
| --- | --- |

(4)

informacije iz člena 8(1);

| (5) | če bi imel bodoči pridobitelj zaradi predlagane pridobitve v ciljnem subjektu kvalificirani delež v višini do 20 %, dokument o strategiji, kot je določeno v členu 10; |
| --- | --- |

(5)

če bi imel bodoči pridobitelj zaradi predlagane pridobitve v ciljnem subjektu kvalificirani delež v višini do 20 %, dokument o strategiji, kot je določeno v členu 10;

| (6) | če bi imel bodoči pridobitelj zaradi predlagane pridobitve v ciljnem subjektu kvalificirani delež v višini od 20 % do 50 %, dokument o strategiji, kot je določeno v členu 11; |
| --- | --- |

(6)

če bi imel bodoči pridobitelj zaradi predlagane pridobitve v ciljnem subjektu kvalificirani delež v višini od 20 % do 50 %, dokument o strategiji, kot je določeno v členu 11;

| (b) | če je bodoči pridobitelj pravna oseba:






  (1) | informacije iz člena 3(2); |
| --- | --- | --- |

(b)

če je bodoči pridobitelj pravna oseba:

(1)

informacije iz člena 3(2);

| (2) | informacije iz točk (c) do (j) člena 5(1) in, kjer je primerno, informacije iz člena 5(3); |
| --- | --- |

(2)

informacije iz točk (c) do (j) člena 5(1) in, kjer je primerno, informacije iz člena 5(3);

| (3) | informacije iz členov 6, 7 in 9; |
| --- | --- |

(3)

informacije iz členov 6, 7 in 9;

| (4) | informacije iz člena 8(1); |
| --- | --- |

(4)

informacije iz člena 8(1);

| (5) | če bi imel bodoči pridobitelj zaradi predlagane pridobitve v ciljnem subjektu kvalificirani delež v višini do 20 %, dokument o strategiji, kot je določeno v členu 10; |
| --- | --- |

(5)

če bi imel bodoči pridobitelj zaradi predlagane pridobitve v ciljnem subjektu kvalificirani delež v višini do 20 %, dokument o strategiji, kot je določeno v členu 10;

| (6) | če bi imel bodoči pridobitelj zaradi predlagane pridobitve v ciljnem subjektu kvalificirani delež v višini od 20 % do 50 %, dokument o strategiji, kot je določeno v členu 11; |
| --- | --- |

(6)

če bi imel bodoči pridobitelj zaradi predlagane pridobitve v ciljnem subjektu kvalificirani delež v višini od 20 % do 50 %, dokument o strategiji, kot je določeno v členu 11;

| (c) | če je bodoči pridobitelj sklad:






  (1) | informacije iz člena 3(3); |
| --- | --- | --- |

(c)

če je bodoči pridobitelj sklad:

(1)

informacije iz člena 3(3);

| (2) | kjer je primerno, informacije iz člena 5(3); |
| --- | --- |

(2)

kjer je primerno, informacije iz člena 5(3);

| (3) | informacije iz členov 6, 7 in 9; |
| --- | --- |

(3)

informacije iz členov 6, 7 in 9;

| (4) | informacije iz člena 8(1); |
| --- | --- |

(4)

informacije iz člena 8(1);

| (5) | če bi imel bodoči pridobitelj zaradi predlagane pridobitve v ciljnem subjektu kvalificirani delež v višini do 20 %, dokument o strategiji, kot je določeno v členu 10; |
| --- | --- |

(5)

če bi imel bodoči pridobitelj zaradi predlagane pridobitve v ciljnem subjektu kvalificirani delež v višini do 20 %, dokument o strategiji, kot je določeno v členu 10;

| (6) | če bi imel bodoči pridobitelj zaradi predlagane pridobitve v ciljnem subjektu kvalificirani delež v višini od 20 % do 50 %, dokument o strategiji, kot je določeno v členu 11. |
| --- | --- |

(6)

če bi imel bodoči pridobitelj zaradi predlagane pridobitve v ciljnem subjektu kvalificirani delež v višini od 20 % do 50 %, dokument o strategiji, kot je določeno v členu 11.

2.   Ciljni subjekt iz odstavka 1 izpolnjuje naslednja merila:

| (a) | ne poseduje sredstev strank; |
| --- | --- |

(a)

ne poseduje sredstev strank;

| (b) | ni pooblaščen za investicijske storitve in dejavnosti „poslovanje za lastni račun“ ali „izvedba prodaje primarne izdaje finančnih instrumentov in/ali plasiranje finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa“ iz točk 3 in 6 oddelka A Priloge I k Direktivi 2004/39/ES; |
| --- | --- |

(b)

ni pooblaščen za investicijske storitve in dejavnosti „poslovanje za lastni račun“ ali „izvedba prodaje primarne izdaje finančnih instrumentov in/ali plasiranje finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa“ iz točk 3 in 6 oddelka A Priloge I k Direktivi 2004/39/ES;

| (c) | če je pooblaščen za investicijske storitve „upravljanje portfeljev“, kakor so navedene v točki 4 oddelka A Priloge I k Direktivi 2004/39/ES, sredstva, s katerimi upravlja podjetje, ne presegajo 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(c)

če je pooblaščen za investicijske storitve „upravljanje portfeljev“, kakor so navedene v točki 4 oddelka A Priloge I k Direktivi 2004/39/ES, sredstva, s katerimi upravlja podjetje, ne presegajo 500 milijonov EUR.

3.   Kadar je bodočega pridobitelja iz odstavka 1 ocenil pristojni organ za ciljni subjekt v preteklih dveh letih v zvezi z informacijami iz členov 4 in 5, navedeni bodoči pridobitelj zagotovi samo tiste informacije, ki so se spremenile od prejšnje ocene.

Kadar bodoči pridobitelj zagotovi samo tiste informacije, ki so se spremenile od prejšnje ocen v skladu s prvim pododstavkom, bodoči pridobitelj podpiše izjavo, v kateri pristojni organ za ciljni subjekt obvesti, da ostalih informacij ni treba posodabljati.

Člen 14

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. julija 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  
  UL L 173, 12.6.2014, str. 349.

2

(3)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

3

(4)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

5

---

SKLEPI

| 26.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/44

---

SKLEP SVETA (EU) 2017/1947

z dne 23. oktobra 2017

o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme v skupnem odboru, ustanovljenem v skladu s Sporazumom med Evropsko unijo in Republiko Armenijo o poenostavitvi izdajanja vizumov, glede sprejetja skupnih smernic za izvajanje navedenega sporazuma

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (a) člena 77(2) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 12 Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Armenijo o poenostavitvi izdajanja vizumov (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil ustanovljen skupni odbor (v nadaljnjem besedilu: skupni odbor). Ta člen določa, da bi moral skupni odbor predvsem spremljati izvajanje Sporazuma. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 12 Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Armenijo o poenostavitvi izdajanja vizumov (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil ustanovljen skupni odbor (v nadaljnjem besedilu: skupni odbor). Ta člen določa, da bi moral skupni odbor predvsem spremljati izvajanje Sporazuma.

| (2) | V Uredbi (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2) so določeni postopki in pogoji za izdajo vizumov za tranzit čez ozemlje držav članic ali za načrtovano bivanje na njihovem ozemlju, ki ne presega 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju. |
| --- | --- |

(2)

V Uredbi (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2) so določeni postopki in pogoji za izdajo vizumov za tranzit čez ozemlje držav članic ali za načrtovano bivanje na njihovem ozemlju, ki ne presega 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju.

| (3) | Skupne smernice so potrebne, da se zagotovi popolnoma usklajeno izvajanje Sporazuma s strani diplomatskih in konzularnih predstavništev držav članic ter razjasni razmerje med določbami Sporazuma in zakonodajo pogodbenic Sporazuma, ki se še naprej uporablja za vizumska vprašanja, ki jih Sporazum ne zajema. |
| --- | --- |

(3)

Skupne smernice so potrebne, da se zagotovi popolnoma usklajeno izvajanje Sporazuma s strani diplomatskih in konzularnih predstavništev držav članic ter razjasni razmerje med določbami Sporazuma in zakonodajo pogodbenic Sporazuma, ki se še naprej uporablja za vizumska vprašanja, ki jih Sporazum ne zajema.

| (4) | Primerno je določiti stališče, ki se v imenu Unije zavzame v skupnem odboru glede sprejetja skupnih smernic za izvajanje Sporazuma. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti stališče, ki se v imenu Unije zavzame v skupnem odboru glede sprejetja skupnih smernic za izvajanje Sporazuma.

| (5) | Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES (3). Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja. |
| --- | --- |

(5)

Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES (3). Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja.

| (6) | Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (4). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(6)

Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (4). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

| (7) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja – |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Evropske unije zavzame v skupnem odboru, ustanovljenem v skladu s členom 12 Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Armenijo o poenostavitvi izdajanja vizumov, glede sprejetja skupnih smernic za izvajanje navedenega sporazuma, temelji na osnutku sklepa skupnega odbora, ki je priložen temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 23. oktobra 2017

Za Svet

Predsednica

K. IVA

---

(1)  
  UL L 289, 31.10.2013, str. 2.

1

(2)  Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (UL L 243, 15.9.2009, str. 1).

2

(3)  Sklep Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 131, 1.6.2000, str. 43).

3

(4)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

4

---

OSNUTEK

SKLEP št. .../... SKUPNEGA ODBORA, USTANOVLJENEGA V SKLADU S SPORAZUMOM MED EVROPSKO UNIJO IN REPUBLIKO ARMENIJO O POENOSTAVITVI IZDAJANJA VIZUMOV

z dne ...

glede sprejetja skupnih smernic za izvajanje navedenega Sporazuma

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Armenijo o poenostavitvi izdajanja vizumov (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) in zlasti člena 12 Sporazuma,

ob upoštevanju, da je Sporazum začel veljati 1. januarja 2014 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP

Člen 1

Skupne smernice za izvajanje Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Armenijo o poenostavitvi izdajanja vizumov so določene v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V ...,

Za Evropsko unijo

Za Republiko Armenijo

---

(1)  
  UL L 289, 31.10.2013, str. 2.

1

---

PRILOGA

SKUPNE SMERNICE ZA IZVAJANJE SPORAZUMA MED EVROPSKO UNIJO IN REPUBLIKO ARMENIJO O POENOSTAVITVI IZDAJANJA VIZUMOV

Namen Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Armenijo o poenostavitvi izdajanja vizumov (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), ki je začel veljati 1. januarja 2014, je poenostaviti postopke za izdajanje vizumov za načrtovano bivanje državljanom Armenije za največ 90 dni v obdobju 180 dni, in sicer na podlagi vzajemnosti.

Sporazum na podlagi vzajemnosti določa pravno zavezujoče pravice in obveznosti, da se poenostavijo postopki za izdajanje vizumov državljanom Armenije.

Namen teh smernic, ki jih bo sprejel skupni odbor, ustanovljen v skladu s členom 12 Sporazuma (v nadaljnjem besedilu: skupni odbor), je zagotoviti, da diplomatska in konzularna predstavništva držav članic Unije (v nadaljnjem besedilu: države članice) usklajeno izvajajo Sporazum. Te smernice niso del Sporazuma in zato niso pravno zavezujoče. Vendar je zelo priporočljivo, da jih diplomatsko in konzularno osebje pri izvajanju Sporazuma dosledno upošteva.

Te smernice se bodo v okviru skupnega odbora posodabljale glede na izkušnje, pridobljene z izvajanjem Sporazuma.

Za zagotovitev trajnega in usklajenega izvajanja Sporazuma ter v skladu s poslovnikom skupnega odbora sta se pogodbenici za obravnavo nujnih zadev dogovorili o vzpostavitvi neuradnih stikov izven uradnih sestankov skupnega odbora. Podrobna poročila o teh zadevah in neuradnih stikih bodo predložena na naslednjem sestanku skupnega odbora.

I.   SPLOŠNA VPRAŠANJA

1.1   Namen in področje uporabe

Člen 1(1) Sporazuma določa:

„1.   Namen tega sporazuma je poenostaviti izdajanje vizumov državljanom Armenije za načrtovano bivanje za največ 90 dni v obdobju 180 dni.“.

Sporazum velja za vse državljane Armenije, ki zaprosijo za vizum za kratkoročno bivanje, ne glede na državo, v kateri prebivajo.

Sporazum ne velja za osebe brez državljanstva, ki imajo dovoljenje za prebivanje, ki ga izda Armenija. Za to kategorijo oseb veljajo pravila vizumskega pravnega reda Unije.

Od 10. januarja 2013 so vsi državljani Unije in državljani pridruženih schengenskih držav izvzeti iz vizumske obveznosti, kadar potujejo v Armenijo za obdobje do 90 dni ali so v tranzitu preko ozemlja Armenije.

Člen 1(2) Sporazuma določa:

„2.   Če bo Armenija ponovno uvedla vizumsko obveznost za državljane Unije ali določene kategorije državljanov Unije, se bodo enake poenostavitve, dodeljene po tem sporazumu državljanom Armenije, na podlagi vzajemnosti samodejno uporabljale za zadevne državljane Unije.“.

1.2   Področje uporabe Sporazuma

Člen 2 Sporazuma določa:

„1.   Poenostavitve vizumskih postopkov, določene v tem sporazumu, se za državljane Armenije uporabljajo samo, če ti niso izvzeti iz vizumske obveznosti z zakoni in drugimi predpisi Unije ali držav članic, s tem sporazumom ali drugimi mednarodnimi sporazumi.

2.   Nacionalno pravo Armenije ali držav članic ali pravo Unije se uporablja za zadeve, ki jih določbe tega sporazuma ne zajemajo, kot na primer zavrnitev izdaje vizuma, priznanje potnih listin, dokazila o zadostnih sredstvih za preživljanje ter zavrnitev vstopa in ukrepi izgona.“.

Sporazum, brez poseganja v člen 10 Sporazuma ne vpliva na veljavna pravila o vizumskih obveznostih in izvzetjih iz teh obveznosti. Člen 4 Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 (1) državam članicam na primer omogoča, da med ostalimi kategorijami oseb iz vizumske obveznosti izvzamejo člane civilnega letalskega in ladijskega osebja.

1

V tem okviru bi bilo treba dodati, da morajo v skladu s členom 21 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (2) vse schengenske države članice priznati vizume za dolgoročno bivanje in dovoljenja za prebivanje, ki jih izda katera koli od njih, kot veljavne listine za kratkoročno bivanje na svojih ozemljih. Vse schengenske države članice sprejemajo dovoljenja za prebivanje, vizume D in vizume za kratkoročno bivanje pridruženih schengenskih držav za vstop in kratkoročno bivanje ter obratno.

2

Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3) (v nadaljnjem besedilu:Vizumski zakonik) se uporablja za vsa vprašanja, ki jih Sporazum ne zajema, kot so določitev schengenske države članice pristojne za obravnavo prošnje za izdajo vizuma, obrazložitev zavrnitve izdaje vizuma, pravica do pritožbe zoper negativno odločitev in splošna pravila o osebnem razgovoru s prosilcem za vizum ter zagotavljanje vseh ustreznih informacij v zvezi s prošnjo za izdajo vizuma. Nadalje se schengenska pravila (to je zavrnitev vstopa na ozemlje, dokazila o zadostnih sredstvih za preživljanje itd.) in nacionalno pravo (to je priznanje potnih listin, ukrepi izgona itd.) še naprej uporabljajo tudi za zadeve, ki jih Sporazum ne zajema.

3

Tudi če so pogoji iz Sporazuma izpolnjeni, prosilec za vizum na primer predloži dokumentarna dokazila o namenu potovanja za kategorije iz člena 4, se izdaja vizuma še vedno lahko zavrne, če pogoji iz člena 6 Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta (4) (v nadaljnjem besedilu: Zakonik o schengenskih mejah) niso izpolnjeni, tj. oseba nima veljavne potne listine, v schengenskem informacijskem sistemu (SIS) je bil razpisan ukrep, oseba predstavlja grožnjo javnemu redu, notranji varnosti itd.

4

Druge možnosti iz Vizumskega zakonika, ki omogočajo prožnost pri izdajanju vizumov, se uporabljajo še naprej. Vizumi za večkratni vstop za daljše obdobje veljavnosti – do petih let – se lahko na primer poleg kategorij oseb iz člena 5 Sporazuma izdajo tudi drugim kategorijam oseb, če so izpolnjeni pogoji iz člena 24 Vizumskega zakonika. V enakem smislu se bodo še naprej uporabljale določbe člena 16(5) in (6) Vizumskega zakonika, ki omogočajo oprostitev ali zmanjšanje vizumske takse.

1.3   Vrste vizumov, ki spadajo na področje uporabe Sporazuma

V točki (d) člena 3 Sporazuma je „vizum“ opredeljen kot „dovoljenje, ki ga izda država članica za tranzit čez ozemlje držav članic ali načrtovano bivanje, ki ni daljše od 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni, na ozemlju držav članic“.

Poenostavitve, ki jih določa Sporazum, veljajo za enotne vizume, in za vizume z omejeno ozemeljsko veljavnostjo.

1.4   Izračun trajanja bivanja, dovoljenega z vizumom

Z Uredbo (EU) št. 610/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) je bil na novo opredeljen pojem kratkoročnega bivanja. Trenutna opredelitev kratkoročnega bivanja se glasi: „ki ni daljše od 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni, kar zajema vsak dan bivanja v zadnjem 180-dnevnem obdobju“. Ta opredelitev je začela veljati 18. oktobra 2013 in je vključena v Zakoniku o schengenskih mejah.

5

Za dan vstopa se bo pri izračunu uporabil prvi dan bivanja na ozemlju držav članic, za dan izstopa pa zadnji dan bivanja na ozemlju držav članic. Pojem „kateri koli“ se nanaša na „gibljivo“ 180-dnevno referenčno obdobje, ki upošteva vsak dan bivanja v obdobju zadnjih 180 dni, da se preveri, ali je zahteva v zvezi z 90 dnevi v 180-dnevnem obdobju še vedno izpolnjena. To pomeni, da odsotnost na ozemlju držav članic v neprekinjenem obdobju 90 dni omogoča novo bivanje do 90 dni.

Kalkulator za kratkoročno bivanje, ki se lahko uporabi za izračun obdobja dovoljenega bivanja v skladu z novimi pravili, je na voljo na spletu na naslednjem naslovu: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm.

Primer izračuna bivanja na podlagi sedanje opredelitve:

Oseba z vizumom za večkratni vstop za obdobje 1 leta (od 18. aprila 2014 do 18. aprila 2015) prvič vstopi 19. aprila 2014 in ostane tri dni. Ta oseba nato ponovno vstopi 18. junija 2014 in ostane 86 dni. Kakšno je stanje na posamezne datume? Kdaj bo ta oseba imela možnost, da znova vstopi?

11. septembra 2014: v zadnjih 180 dneh (od 16. marca 2014 do 11. septembra 2014) je oseba v državi bivala tri dni (od 19. do 21. aprila 2014) plus 86 dni (od 18. junija 2014 do 11. septembra 2014) = 89 dni = dovoljeno obdobje ni bilo prekoračeno. Oseba lahko v državi ostane še največ en dan.

16. oktobra 2014: oseba lahko vstopi in ostane dodatne tri dni. 16. oktobra 2014 postane bivanje na dan 19. aprila 2014 brezpredmetno (ne spada več v obdobje 180 dni); 17. oktobra 2014 postane bivanje na dan 20. aprila 2014 brezpredmetno (ne spada več v obdobje 180 dni itd.).

15. decembra 2014: oseba lahko vstopi in ostane dodatnih 86 dni (15. decembra 2014 postane bivanje na dan 18. junija 2014 brezpredmetno (ne spada več v obdobje 180 dni); 16. decembra 2014 postane bivanje na dan 19. junija 2014 brezpredmetno itd.).

1.5   Stanje v zvezi z državami članicami, ki schengenskega pravnega reda še ne uporabljajo v celoti, državami članicami, ki ne sodelujejo pri skupni vizumski politiki Unije, in pridruženimi državami

Države članice, ki so se Unije pridružile leta 2004 (Ciper, Češka republika, Estonija, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovaška in Slovenija), 2007 (Bolgarija in Romunija) in 2013 (Hrvaška), Sporazum zavezuje od začetka njegove veljavnosti.

Bolgarija, Ciper, Hrvaška in Romunija še ne izvajajo schengenskega pravnega reda v celoti. Te države bodo še naprej izdajale nacionalne vizume z veljavnostjo, omejeno na njihovo nacionalno ozemlje. Ko bodo navedene države članice začele izvajati schengenski pravni red v celoti, bodo uporabljale Sporazum v celoti.

Nacionalno pravo se še naprej uporablja za vsa vprašanja, ki jih Sporazum ne zajema, do datuma polnega izvajanja schengenskega pravnega reda s strani navedenih držav članic. Od tega datuma se bodo schengenska pravila/ in/ali nacionalno pravo uporabljali za zadeve, ki niso zajete s Sporazumom.

Bolgarija, Ciper, Hrvaška in Romunija lahko priznajo dovoljenja za prebivanje, vizume D in vizume za kratkoročno bivanje, ki so jih izdale vse schengenske države članice in pridružene države za kratkoročna bivanja na njihovem ozemlju (6).

6

Sporazum se ne uporablja za Dansko, Irsko in Združeno kraljestvo, vendar vsebuje skupne izjave, da bi bilo zaželeno, da bi te države članice sklenile dvostranske sporazume o poenostavitvi izdajanja vizumov z Armenijo.

Čeprav so Islandija, Lihtenštajn, Norveška in Švica pridružene schengenske države, jih Sporazum ne zavezuje. Vendar Sporazum vsebuje skupno izjavo, da bi bilo zaželeno, da bi te pridružene schengenske države brez odlašanja sklenile dvostranske sporazume o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje z Armenijo.

1.6   Sporazum in dvostranski sporazumi

Člen 13 Sporazuma določa:

„Od začetka veljavnosti ima ta sporazum prednost pred določbami vseh dvostranskih ali večstranskih sporazumov ali dogovorov, ki so bili sklenjeni med posamezno državo članico in Armenijo, če določbe slednjih sporazumov ali dogovorov zadevajo vprašanja, obravnavana v tem sporazumu.“

Z datumom začetka veljavnosti Sporazuma so se prenehale uporabljati določbe iz veljavnih dvostranskih sporazumov med državami članicami in Armenijo o vprašanjih, obravnavanih v Sporazumu. V skladu s pravom Unije morajo države članice sprejeti potrebne ukrepe za odpravo neskladnosti med njihovimi dvostranskimi sporazumi in Sporazumom.

Če je država članica sklenila dvostranski sporazum ali dogovor z Armenijo o vprašanjih, ki jih Sporazum ne zajema, se tak sporazum ali dogovor uporablja še naprej tudi po začetku veljavnosti Sporazuma.

II.   POSEBNE DOLOČBE

2.1   Pravila, ki se uporabljajo za vse prosilce za vizum

Opozoriti je treba, da se spodaj navedene poenostavitve glede vizumske takse, trajanja postopkov za obravnavo prošenj za izdajo vizuma, odhoda v primeru izgubljenih ali ukradenih listin in podaljšanja vizuma v izrednih okoliščinah uporabljajo za vse armenske prosilce za vizum in imetnike vizumov, vključno s turisti.

2.1.1   Takse za obravnavanje prošenj za izdajo vizuma

Člen 6(1) Sporazuma določa:

„1.   Taksa za obravnavanje prošenj za izdajo vizuma znaša 35 EUR.“.

V skladu s členom 6(1) Sporazuma taksa za obravnavanje prošnje za izdajo vizuma znaša 35 EUR. Ta taksa se uporablja za vse armenske prosilce za vizum (vključno s turisti) in zadeva vizume za kratkoročno bivanje, ne glede na število vstopov.

Člen 6(2) Sporazuma določa (opomba: kakršni koli izvedbeni dogovori so odvisni od kategorije):

„2.   Brez poseganja v odstavek 3 tega člena oprostitve plačila taks za obravnavanje prošenj za izdajo vizuma veljajo za naslednje kategorije oseb:

| (a) | upokojenci;“. |
| --- | --- |

(a)

upokojenci;“.

Prosilci za vizum iz te kategorije morajo za oprostitev plačila takse predložiti dokazilo o statusu upokojenca, to je upokojensko knjižico ali potrdilo o prejemanju pokojnine. Oprostitev plačila ni upravičena v primerih, kadar je namen potovanja opravljanje plačanega dela.

| „(b) | otroci, mlajši od 12 let;“. |
| --- | --- |

„(b)

Prosilci za vizum iz te kategorije morajo za oprostitev plačila takse predložiti dokazila, ki potrjujejo njihovo starost.

| „(c) | člani nacionalnih in regionalnih vlad ter ustavnih in vrhovnih sodišč, če niso s tem sporazumom izvzeti iz vizumske obveznosti;“. |
| --- | --- |

„(c)

Kot člani regionalnih vlad se obravnavajo člani teritorialne uprave, tj. guvernerji regij („marzpet“) in njihovi namestniki ter župan mesta Erevan in njegov namestnik. Prosilci za vizum iz te kategorije morajo za oprostitev plačila takse predložiti dokazila armenskih organov, ki potrjujejo njihovo funkcijo.

| „(d) | invalidi in po potrebi osebe, ki jih spremljajo;“. |
| --- | --- |

„(d)

Za oprostitev plačila takse bi bilo treba predložiti dokazila, da oba prosilca za vizum sodita v to kategorijo. V primeru invalidnosti morajo prosilci za vizum predložiti zdravniško potrdilo o invalidnosti. V primerih, kadar je invalidnost prosilcev za vizumočitna (slepe osebe, osebe z manjkajočimi udi), je sprejemljivo vizualno priznanje na konzularnem predstavništvu.

V utemeljenih primerih lahko prošnjo za izdajo vizuma vloži zastopnik ali skrbnik invalidne osebe.

| „(e) | bližnji sorodniki – zakonec, otroci (vključno s posvojenimi), starši (vključno s skrbniki), stari starši in vnuki – državljanov Armenije, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic, ali državljanov Unije, ki prebivajo na ozemlju države članice, katere državljani so; |
| --- | --- |

„(e)

bližnji sorodniki – zakonec, otroci (vključno s posvojenimi), starši (vključno s skrbniki), stari starši in vnuki – državljanov Armenije, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic, ali državljanov Unije, ki prebivajo na ozemlju države članice, katere državljani so;

| (f) | člani uradnih delegacij, vključno s stalnimi člani teh delegacij, ki v skladu z uradnim povabilom, naslovljenim na Armenijo, sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju ene od držav članic pripravijo medvladne organizacije; |
| --- | --- |

(f)

člani uradnih delegacij, vključno s stalnimi člani teh delegacij, ki v skladu z uradnim povabilom, naslovljenim na Armenijo, sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju ene od držav članic pripravijo medvladne organizacije;

| (g) | učenci, dijaki, študenti, podiplomski študenti in spremljajoči učitelji, ki potujejo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja, vključno s programi izmenjav in drugimi šolskimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

(g)

učenci, dijaki, študenti, podiplomski študenti in spremljajoči učitelji, ki potujejo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja, vključno s programi izmenjav in drugimi šolskimi dejavnostmi;

| (h) | novinarji in osebje tehnične ekipe, ki jim pomaga pri delu;“. |
| --- | --- |

(h)

novinarji in osebje tehnične ekipe, ki jim pomaga pri delu;“.

Prosilci za vizum iz te kategorije morajo za oprostitev plačila takse predložiti dokazilo, da so člani strokovnih novinarskih ali medijskih organizacij.

| „(i) | udeleženci mednarodnih športnih prireditev in osebe, ki jih spremljajo v strokovni ekipi;“. |
| --- | --- |

„(i)

Navijači se ne bodo obravnavali kot spremljevalno osebje.

| „(j) | predstavniki organizacij civilne družbe in osebe, ki jih vabijo neprofitne organizacije armenske skupnosti, registrirane v državah članicah, kadar potujejo zaradi strokovnega izobraževanja, seminarjev, konferenc, tudi v okviru programov izmenjav ali panarmenskih in skupnostnih podpornih programov;“. |
| --- | --- |

„(j)

Prosilci za vizum iz te kategorije morajo za oprostitev plačila takse predložiti dokazilo, da so člani organizacij civilne družbe ali neprofitnih organizacij.

| „(k) | udeleženci znanstvenih, akademskih, kulturnih in umetniških dejavnosti, vključno z univerzitetnimi in drugimi programi izmenjav; |
| --- | --- |

„(k)

udeleženci znanstvenih, akademskih, kulturnih in umetniških dejavnosti, vključno z univerzitetnimi in drugimi programi izmenjav;

| (l) | osebe, ki so predložile dokazila o nujnosti svojega potovanja iz humanitarnih razlogov, vključno zaradi prejema nujnega zdravljenja, in oseba, ki takšno osebo spremlja, ali zaradi udeležbe na pogrebu bližnjega sorodnika ali zaradi obiska bližnjega sorodnika, ki je hudo bolan.“. |
| --- | --- |

(l)

osebe, ki so predložile dokazila o nujnosti svojega potovanja iz humanitarnih razlogov, vključno zaradi prejema nujnega zdravljenja, in oseba, ki takšno osebo spremlja, ali zaradi udeležbe na pogrebu bližnjega sorodnika ali zaradi obiska bližnjega sorodnika, ki je hudo bolan.“.

Zgoraj omenjene kategorije oseb so oproščene plačila takse. Poleg tega so v skladu s členom 16(4) Vizumskega zakonika plačila takse oproščene tudi naslednje kategorije oseb:

| — | raziskovalci iz tretjih držav, ki v Evropsko unijo potujejo zaradi opravljanja znanstvenih raziskav, kakor je opredeljeno v Priporočilu št. 2005/761/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7); |
| --- | --- |

—

raziskovalci iz tretjih držav, ki v Evropsko unijo potujejo zaradi opravljanja znanstvenih raziskav, kakor je opredeljeno v Priporočilu št. 2005/761/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7);

7

| — | predstavniki neprofitnih organizacij, stari 25 let ali mlajši, ki se udeležujejo seminarjev, konferenc, športnih, kulturnih ali izobraževalnih dogodkov, ki jih organizirajo neprofitne organizacije. |
| --- | --- |

—

predstavniki neprofitnih organizacij, stari 25 let ali mlajši, ki se udeležujejo seminarjev, konferenc, športnih, kulturnih ali izobraževalnih dogodkov, ki jih organizirajo neprofitne organizacije.

Člen 16(6) Vizumskega zakonika določa:

„6.   V posameznih primerih se znesek vizumske takse, ki se zaračuna, lahko oprosti ali zniža, kadar ta ukrep pomaga spodbujati kulturne ali športne interese ter interese na področju zunanje politike, razvojne politike in na drugih področjih ključnega javnega pomena ali iz humanitarnih razlogov.“.

Člen 16(7) Vizumskega zakonika določa, da se vizumska taksa zaračuna v eurih, v nacionalni valuti tretje države ali v valuti, ki se navadno uporablja v tretji državi, kjer je prošnja oddana, in ni vračljiva, razen kadar prošnja ni dopustna ali kadar konzulat ni pristojen.

V izogib odstopanjem, ki bi lahko vodila k trgovanju z vizumi, bi morala diplomatska in konzularna predstavništva držav članic v Armeniji za vse armenske prosilce za vizum zagotoviti podobne vizumske takse, kadar se te zaračunajo v tuji valuti.

Armenski prosilci za vizum v skladu s členom 16(8) Vizumskega zakonika prejmejo potrdilo o plačani vizumski taksi.

Člen 6(3) Sporazuma določa:

„3.   Kadar država članica sodeluje z zunanjim ponudnikom storitev z namenom izdaje vizuma, lahko zunanji ponudnik storitev zaračuna takso za storitve. Navedena taksa je sorazmerna s stroški, ki jih ima zunanji ponudnik storitev pri opravljanju svojih storitev, in ne sme presegati 30 EUR. Države članice ohranijo možnost za vse prosilce, da prošnje vložijo neposredno na svojih konzulatih.“.

Kar zadeva podrobnosti sodelovanja z zunanjimi ponudniki storitev, člen 43 Vizumskega zakonika določa podrobne informacije v zvezi z njihovimi nalogami.

2.1.2   Trajanje postopkov obravnavanja prošenj za izdajo vizuma

Člen 7 Sporazuma določa:

„1.   Diplomatska in konzularna predstavništva držav članic sprejmejo odločitev o prošnji za izdajo vizuma v 10 koledarskih dneh od dneva prejema prošnje in dokumentov, potrebnih za izdajo vizuma.

2.   Čas za sprejetje odločitve o prošnji za izdajo vizuma se lahko v posameznih primerih podaljša na do 30 koledarskih dni, zlasti kadar je potreben nadaljnji pregled prošnje.

3.   Rok za sprejetje odločitve o prošnji za izdajo vizuma se lahko v nujnih primerih skrajša na dva delovna dneva ali manj.“.

Odločitev o prošnji za izdajo vizuma se načeloma sprejme v 10 koledarskih dneh od datuma vložitve prošnje za izdajo vizuma, ki je dopustna.

To obdobje se lahko v posameznih primerih podaljša na 30 koledarskih dni, zlasti kadar je treba prošnjo dodatno pregledati ali v primeru zastopanja, ko se opravi posvetovanje z organi zastopane države članice.

Vsi ti roki začnejo teči šele takrat, ko je prošnja za izdajo vizuma popolna, to je od datuma prejema prošnje za izdajo vizuma in dokazil.

Pri diplomatskih in konzularnih predstavništvih držav članic, ki uporabljajo sistem naročanja, se obdobje pred naročenim obiskom načeloma ne šteje v obdobje obravnave prošnje. V zvezi s tem vprašanjem in drugimi praktičnimi navodili za vložitev prošnje za izdajo vizuma se uporabljajo splošna pravila iz člena 9 Vizumskega zakonika.

Kot določa člen 7(4) Sporazuma, če se za vložitev prošnje zahteva osebna zglasitev, mora „pristojni organ prosilcem to praviloma omogočiti v roku dveh tednov, odkar so ti za to zaprosili.“.

„V utemeljenih nujnih primerih“ (kadar prosilec zaradi okoliščin, ki jih ni mogel predvideti, prošnje za izdajo vizuma ni mogel vložiti prej) „lahko konzulat prosilcem dovoli, da oddajo vlogo, ne da bi se naročili, ali pa so na obisk naročeni takoj.“.

Pri naročanju na obisk bi bilo treba upoštevati morebitne nujne primere, na katere se sklicuje prosilec za vizum. Odločitev o krajšem času za sprejetje odločitve o prošnji za izdajo vizuma iz člena 7(3) Sporazuma sprejme konzularni uradnik.

2.1.3   Podaljšanje vizuma v izrednih okoliščinah

Člen 9 Sporazuma določa:

„Državljanom Armenije, ki zaradi višje sile ali humanitarnih razlogov ne morejo zapustiti ozemelj držav članic do datuma, navedenega v njihovih vizumih, se veljavnost njihovih vizumov brezplačno podaljša v skladu z zakonodajo, ki jo uporablja država članica prejemnica, za čas, ki je potreben za njihovo vrnitev v državo njihovega prebivališča.“.

Kar zadeva možnost podaljšanja veljavnosti vizuma iz utemeljenih osebnih razlogov, ko imetnik vizuma ozemlja države članice ne more zapustiti do datuma, navedenega na vizumski nalepki, se uporabljajo določbe člena 33 Vizumskega zakonika, če so v skladu s Sporazumom. Vendar se v skladu s Sporazumom v primeru višje sile ali humanitarnih razlogov vizum podaljša brezplačno.

višje sile ali humanitarnih razlogov

2.2   Pravila, ki se uporabljajo za nekatere kategorije prosilcev za vizum

2.2.1   Dokumentarna dokazila o namenu potovanja

Za kategorije oseb, navedene v členu 4(1) Sporazuma, se zahtevajo samo navedena dokumentarna dokazila o namenu potovanja. Kot je določeno v členu 4(3) Sporazuma, ni potrebna nobena druga utemeljitev, vabilo ali potrditev glede namena potovanja. Vendar pa to ne pomeni opustitve zahteve glede osebne zglasitve za vložitev prošnje za izdajo vizuma in predložitve dokazil o, na primer, sredstvih za preživljanje.

Če v posameznih primerih obstajajo dvomi o verodostojnosti dokumenta, ki dokazuje namen potovanja, lahko veleposlaništvo in/ali konzulat v skladu s členom 21(8) Vizumskega zakonika prosilca za vizum povabi na dodaten podroben razgovor, kjer je tega prosilca mogoče zaslišati o dejanskem namenu obiska ali njegovi nameri glede vrnitve. V takšnih posameznih primerih lahko dodatne dokumente predloži prosilec za vizum oziroma jih izjemoma zahteva konzularni uradnik. Skupni odbor bo pozorno spremljal to vprašanje.

Za kategorije oseb, ki niso navedene v členu 4(1) Sporazuma (na primer turisti), se še naprej uporabljajo splošna pravila glede dokumentacije, ki dokazuje namen potovanja. Enako velja za dokumente, ki zadevajo soglasje staršev za potovanja otrok, mlajših od 18 let.

Za vprašanja, ki jih Sporazum ne zajema, kot so priznanje potnih listin ter dokazila o zadostnih sredstvih za vrnitev in preživljanje, se uporabljajo schengenska pravila in nacionalno pravo.

Načeloma se izvirnik dokumenta, ki se zahteva v skladu s členom 4(1) Sporazuma, predloži skupaj s prošnjo za izdajo vizuma. Vendar lahko konzulat prošnjo za izdajo vizuma začne obravnavati na podlagi telefaksa ali kopije dokumenta. Kljub temu lahko konzulat pri prvi prošnji zahteva izvirnik dokumenta, poleg tega pa ga zahteva v posameznih primerih, ko obstajajo dvomi.

Člen 4(1) Sporazuma določa:

„1.   Za naslednje kategorije državljanov Armenije za utemeljitev namena potovanja v drugo pogodbenico zadostujejo naslednji dokumenti:

| (a) | za bližnje sorodnike – zakonce, otroke (vključno s posvojenimi), starše (vključno s skrbniki), stare starše in vnuke, ki so na obisku pri državljanih Armenije, ki zakonito prebivajo v državah članicah, ali pri državljanih Unije, ki prebivajo v državi članici, katere državljani so:






  — | pisna prošnja osebe, ki vabi;“. |
| --- | --- | --- |

(a)

za bližnje sorodnike – zakonce, otroke (vključno s posvojenimi), starše (vključno s skrbniki), stare starše in vnuke, ki so na obisku pri državljanih Armenije, ki zakonito prebivajo v državah članicah, ali pri državljanih Unije, ki prebivajo v državi članici, katere državljani so:

—

pisna prošnja osebe, ki vabi;“.

Točka (a) člena 4(1) Sporazuma ureja položaj armenskih bližnjih sorodnikov, ki potujejo v države članice, da bi obiskali državljane Armenije, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic, ali državljane Unije, ki prebivajo na ozemlju države članice, katere državljani so.

Pristojni organ mora potrditi verodostojnost podpisa osebe, ki vabi, v skladu z nacionalno zakonodajo države prebivališča. Povabilo bi morali potrditi pristojni organi. V primeru diplomatov, tehničnega in administrativnega osebja in drugih uradnikov, ki jih vlada Republike Armenije napoti v države članice, mora biti verodostojnost podpisa potrjena z dopisom ali verbalno noto vodje diplomatskega ali konzularnega predstavništva.

| „(b) | za člane uradnih delegacij, vključno s stalnimi člani teh delegacij, ki v skladu z uradnim povabilom, naslovljenim na Armenijo, sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju ene od držav članic pripravijo medvladne organizacije:






  — | dopis pristojnega armenskega organa, ki potrjuje, da je prosilec član oziroma stalni član njegove delegacije in potuje na ozemlje druge pogodbenice z namenom sodelovanja na zgoraj navedenih prireditvah; dopisu je priložena kopija uradnega povabila;“. |
| --- | --- | --- |

„(b)

—

dopis pristojnega armenskega organa, ki potrjuje, da je prosilec član oziroma stalni član njegove delegacije in potuje na ozemlje druge pogodbenice z namenom sodelovanja na zgoraj navedenih prireditvah; dopisu je priložena kopija uradnega povabila;“.

Ime prosilca za vizo mora biti navedeno v dopisu, ki ga izda pristojni organ in potrjuje, da je oseba del delegacije in potuje na ozemlje druge pogodbenice z namenom sodelovanja na uradnem srečanju. Ni pa nujno, da je ime prosilca za vizo navedeno v uradnem vabilu k sodelovanju na srečanju, čeprav je to lahko potrebno v primeru, ko je uradno vabilo naslovljeno na posamezno osebo.

Ta določba se uporablja za člane uradnih delegacij ne glede na to, katero vrsto potnega lista imajo.

| „(c) | za učence, dijake, študente, podiplomske študente in spremljajoče učitelje, ki potujejo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja, vključno v okviru programov izmenjav in drugih šolskih dejavnosti:






  — | pisna prošnja ali potrdilo o vpisu univerze, visoke šole ali šole, ki vabi, dijaške ali študentske izkaznice ali potrdila o tečajih, ki jih bo oseba obiskovala;“. |
| --- | --- | --- |

„(c)

—

pisna prošnja ali potrdilo o vpisu univerze, visoke šole ali šole, ki vabi, dijaške ali študentske izkaznice ali potrdila o tečajih, ki jih bo oseba obiskovala;“.

Študentska izkaznica se kot dokazilo o namenu potovanja sprejme le, če jo je izdala univerza, visoka šola ali šola, ki vabi in v kateri bo potekal študij ali strokovno izobraževanje.

| „(d) | za osebe, ki potujejo zaradi zdravljenja, in osebe, ki jih morajo spremljati:






  — | uradni dokument zdravstvene ustanove, ki potrjuje nujnost zdravstvene oskrbe v tej ustanovi in nujnost spremstva, ter dokazilo o zadostnih finančnih sredstvih za plačilo zdravljenja;“. |
| --- | --- | --- |

„(d)

—

uradni dokument zdravstvene ustanove, ki potrjuje nujnost zdravstvene oskrbe v tej ustanovi in nujnost spremstva, ter dokazilo o zadostnih finančnih sredstvih za plačilo zdravljenja;“.

Predložiti je treba dokument zdravstvene ustanove, ki potrjuje tri elemente (nujnost zdravstvene oskrbe v tej ustanovi, nujnost spremstva in dokazilo o zadostnih finančnih sredstvih za plačilo zdravljenja, npr. potrdilo o vnaprejšnjem plačilu).

| „(e) | za novinarje in osebje tehnične ekipe, ki jim pomaga pri delu:






  — | potrdilo ali drug dokument, ki ga izda strokovna organizacija ali delodajalec prosilca za vizum, ki dokazuje, da je zadevna oseba kvalificiran novinar ali član osebja tehnične ekipe, ki spremlja novinarje po poklicni dolžnosti, in navaja, da je namen potovanja opravljanje novinarskega dela;“. |
| --- | --- | --- |

„(e)

—

potrdilo ali drug dokument, ki ga izda strokovna organizacija ali delodajalec prosilca za vizum, ki dokazuje, da je zadevna oseba kvalificiran novinar ali član osebja tehnične ekipe, ki spremlja novinarje po poklicni dolžnosti, in navaja, da je namen potovanja opravljanje novinarskega dela;“.

Ta kategorija ne zajema samostojnih novinarjev in njihovih pomočnikov.

Predložiti je treba potrdilo ali dokument, ki dokazuje, da je prosilec za vizo kvalificiran novinar ali oseba, ki mu pomaga pri opravljanju tega dela, in izvirnik dokumenta, ki ga izda delodajalec navedene osebe in navaja, da je namen potovanja opravljanje novinarskega dela ali pomoč pri tem delu.

oseba, ki mu pomaga pri opravljanju tega dela

V Armeniji so številne strokovne organizacije, ki zastopajo interese novinarjev ali oseb, ki jim pomagajo pri opravljanju dela, in ki lahko izdajo potrdila, ki dokazujejo, da je oseba kvalificiran novinar ali oseba, ki mu pomaga pri opravljanju dela na določenem področju. Za oceno strokovnega statusa teh organizacij lahko konzulati obiščejo spletišče www.e-register.am. Konzulati lahko sprejmejo tudi potrdilo, ki ga izda delodajalec prosilca za vizum.

| „(f) | za udeležence mednarodnih športnih prireditev in osebe, ki jih spremljajo v strokovni ekipi:






  — | pisna prošnja organizacije, ki vabi, pristojnih organov, državnih športnih zvez ali nacionalnih olimpijskih komitejev držav članic;“. |
| --- | --- | --- |

„(f)

—

pisna prošnja organizacije, ki vabi, pristojnih organov, državnih športnih zvez ali nacionalnih olimpijskih komitejev držav članic;“.

Seznam spremljevalnega osebja pri mednarodnih športnih prireditvah bo omejen na tiste, ki športnike spremljajo po poklicni dolžnosti: trenerje, maserje, menedžerje, zdravstveno osebje in vodje športnih klubov. Navijači se ne bodo obravnavali kot spremljevalno osebje.

| „(g) | za poslovneže in predstavnike poslovnih organizacij:






  — | pisna prošnja subjekta, ki vabi: pravne osebe ali podjetja, organizacije, urada ali podružnice take pravne osebe ali podjetja, državnih in lokalnih organov držav članic ali organizacijskih odborov ali trgovinskih in industrijskih sejmov, konferenc in simpozijev, ki potekajo na ozemlju ene od držav članic; prošnjo potrdi pristojen organ v skladu z nacionalno zakonodajo;“. |
| --- | --- | --- |

„(g)

—

pisna prošnja subjekta, ki vabi: pravne osebe ali podjetja, organizacije, urada ali podružnice take pravne osebe ali podjetja, državnih in lokalnih organov držav članic ali organizacijskih odborov ali trgovinskih in industrijskih sejmov, konferenc in simpozijev, ki potekajo na ozemlju ene od držav članic; prošnjo potrdi pristojen organ v skladu z nacionalno zakonodajo;“.

Za preveritev obstoja poslovne organizacije lahko konzulati obiščejo spletišče www.e-register.am.

| „(h) | za predstavnike svobodnih poklicev, ki sodelujejo na mednarodnih sejmih, konferencah, simpozijih, seminarjih ali drugih podobnih prireditvah:






  — | pisna prošnja organizacije, ki vabi, ki potrjuje, da zadevna oseba sodeluje na prireditvi;. |
| --- | --- | --- |

„(h)

za predstavnike svobodnih poklicev, ki sodelujejo na mednarodnih sejmih, konferencah, simpozijih, seminarjih ali drugih podobnih prireditvah:

—

pisna prošnja organizacije, ki vabi, ki potrjuje, da zadevna oseba sodeluje na prireditvi;.

| (i) | za predstavnike organizacij civilne družbe in osebe, ki jih vabijo neprofitne organizacije armenske skupnosti, registrirane v državah članicah, kadar potujejo zaradi strokovnega izobraževanja, seminarjev, konferenc, tudi v okviru programov izmenjav ali panarmenskih in skupnostnih podpornih programov:






  — | pisna prošnja, ki jo izda organizacija, ki vabi, potrditev, da oseba zastopa organizacijo civilne družbe ali sodeluje v panarmenskih ali skupnostnih podpornih dejavnostih, in potrdilo ustreznega registra o ustanovitvi take organizacije, ki ga izda državni organ v skladu z nacionalno zakonodajo.“. |
| --- | --- | --- |

(i)

za predstavnike organizacij civilne družbe in osebe, ki jih vabijo neprofitne organizacije armenske skupnosti, registrirane v državah članicah, kadar potujejo zaradi strokovnega izobraževanja, seminarjev, konferenc, tudi v okviru programov izmenjav ali panarmenskih in skupnostnih podpornih programov:

—

pisna prošnja, ki jo izda organizacija, ki vabi, potrditev, da oseba zastopa organizacijo civilne družbe ali sodeluje v panarmenskih ali skupnostnih podpornih dejavnostih, in potrdilo ustreznega registra o ustanovitvi take organizacije, ki ga izda državni organ v skladu z nacionalno zakonodajo.“.

Predložiti je treba dokument organizacije civilne družbe, ki potrjuje, da prosilec za vizo zastopa to organizacijo.

Pristojni armenski državni organ, ki izda potrdilo o ustanovitvi organizacije civilne družbe, je ministrstvo za pravosodje.

Register, v katerem se registrirajo potrdila o ustanovitvi organizacij civilne družbe, je državni register pravnih oseb. Ministrstvo za pravosodje upravlja elektronsko podatkovno zbirko nevladnih organizacij, ki je na voljo na spletišču ministrstva za pravosodje: https://www.e-register.am/.

Posameznih članov organizacij civilne družbe Sporazum ne zajema.

| „(j) | za udeležence znanstvenih, akademskih, kulturnih in umetniških dejavnosti, vključno z univerzitetnimi in drugimi programi izmenjav:






  — | pisna prošnja organizacije, ki vabi, za udeležbo pri teh dejavnostih;“ |
| --- | --- | --- |

„(j)

—

pisna prošnja organizacije, ki vabi, za udeležbo pri teh dejavnostih;“

| „(k) | za voznike, ki opravljajo storitve mednarodnega prevoza blaga in oseb na ozemlja držav članic z vozili, ki so registrirana v Armeniji:






  — | pisna prošnja nacionalnega združenja (zveze) prevoznikov Armenije za mednarodni cestni prevoz z navedbo namena, načrtovane poti, trajanja in pogostosti potovanj;“. |
| --- | --- | --- |

„(k)

—

pisna prošnja nacionalnega združenja (zveze) prevoznikov Armenije za mednarodni cestni prevoz z navedbo namena, načrtovane poti, trajanja in pogostosti potovanj;“.

Armensko nacionalno združenje prevoznikov, pristojno za zagotavljanje pisnih prošenj poklicnim prevoznikom, je Združenje mednarodnih cestnih prevoznikov Armenije (AIRCA).

| „(l) | za udeležence programov uradnih izmenjav, ki jih organizirajo pobratena mesta in drugi občinski subjekti:






  — | pisna prošnja vodij uprave/županov teh mest ali občin;“. |
| --- | --- | --- |

„(l)

—

pisna prošnja vodij uprave/županov teh mest ali občin;“.

Vodja uprave/župan mesta ali drugega kraja, ki je pristojen za izdajo pisne prošnje, je vodja uprave/župan mesta, ki vabi, ali drugega kraja, kjer bo potekala dejavnost sodelovanja. Ta kategorija zajema le uradne dejavnosti sodelovanja.

| „(m) | za obisk vojaških in civilnih pokopališč:






  — | uradni dokument, ki potrjuje obstoj in ohranitev groba ter družinsko ali drugo razmerje med prosilcem in pokopanim.“. |
| --- | --- | --- |

„(m)

—

uradni dokument, ki potrjuje obstoj in ohranitev groba ter družinsko ali drugo razmerje med prosilcem in pokopanim.“.

Sporazum ne določa, ali bi morali zgoraj navedeni uradni dokument izdati organi države, v kateri se pokopališče nahaja, ali organi države, v kateri prebiva oseba, ki želi obiskati to pokopališče. Moralo bi veljati, da lahko tak uradni dokument izdajo pristojni organi katere koli od teh držav.

Predložiti je treba zgoraj navedeni uradni dokument, ki potrjuje obstoj in ohranitev groba ter družinsko ali drugo razmerje med prosilcem za vizo in pokopanim.

Sporazum ne uvaja novih pravil o odgovornosti za fizične ali pravne osebe, ki izdajajo pisne prošnje. V primeru izdaje lažnih pisnih prošenj se uporablja pravo Unije in/ali nacionalno pravo.

2.2.2   Izdajanje vizumov za večkratni vstop

Če mora prosilec za vizum pogosto potovati na ozemlje držav članic, se lahko vizumi za kratkoročno bivanje izdajo za več obiskov, pod pogojem, da ti obiski skupaj niso daljši od 90 dni v obdobju 180 dni.

Člen 5 Sporazuma določa:

„1.   Diplomatska in konzularna predstavništva držav članic izdajo vizume za večkratni vstop z veljavnostjo petih let za naslednje kategorije oseb:

| (a) | za zakonce, otroke (vključno s posvojenimi), ki so mlajši od 21 let ali vzdrževani, in starše (vključno s skrbniki) na obisku pri državljanih Armenije, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic, ali pri državljanih Unije, ki prebivajo na ozemlju države članice, katere državljani so; |
| --- | --- |

(a)

za zakonce, otroke (vključno s posvojenimi), ki so mlajši od 21 let ali vzdrževani, in starše (vključno s skrbniki) na obisku pri državljanih Armenije, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic, ali pri državljanih Unije, ki prebivajo na ozemlju države članice, katere državljani so;

| (b) | za člane nacionalnih in regionalnih vlad ter ustavnih in vrhovnih sodišč, če s tem sporazumom niso izvzeti iz vizumske obveznosti, pri izvajanju njihovih nalog; |
| --- | --- |

(b)

za člane nacionalnih in regionalnih vlad ter ustavnih in vrhovnih sodišč, če s tem sporazumom niso izvzeti iz vizumske obveznosti, pri izvajanju njihovih nalog;

| (c) | za stalne člane uradnih delegacij, ki na podlagi uradnega povabila, naslovljenega na Armenijo, redno sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju držav članic pripravijo medvladne organizacije. |
| --- | --- |

(c)

za stalne člane uradnih delegacij, ki na podlagi uradnega povabila, naslovljenega na Armenijo, redno sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju držav članic pripravijo medvladne organizacije.

Kadar sta potreba ali namen pogostih ali rednih potovanj očitno omejena na krajše obdobje, se veljavnost vizuma za večkratni vstop izjemoma omeji na ustrezno obdobje, zlasti kadar je

| — | čas veljavnosti dovoljenja za zakonito prebivanje državljanov Armenije, ki zakonito prebivajo v Uniji, za osebe iz točke (a), |
| --- | --- |

—

čas veljavnosti dovoljenja za zakonito prebivanje državljanov Armenije, ki zakonito prebivajo v Uniji, za osebe iz točke (a),

| — | mandat oseb iz točke (b), |
| --- | --- |

—

mandat oseb iz točke (b),

| — | čas veljavnosti statusa stalnega člana uradne delegacije za osebe iz točke (c), |
| --- | --- |

—

čas veljavnosti statusa stalnega člana uradne delegacije za osebe iz točke (c),

krajši od petih let.“.

Ob upoštevanju poklicnega statusa teh kategorij oseb ali njihovega družinskega razmerja z državljanom Armenije, ki zakonito prebiva na ozemlju držav članic, ali z državljanom Unije, ki prebiva v državi članici, katere državljanstvo ima ta oseba, je upravičeno, da se jim odobri vizum za večkratni vstop, z veljavnostjo pet let ali je omejen na njihov mandat ali njihovo zakonito prebivanje, če sta krajša od petih let.

Osebe iz točke (a) člena 5(1) Sporazuma morajo predložiti dokazilo o zakonitem prebivanju osebe, ki vabi.

Za osebe iz točke (b) člena 5(1) Sporazuma bi bilo treba predložiti potrdilo o poklicnem statusu in trajanju njihovega mandata.

Ta določba se ne uporablja za osebe iz točke (b) člena 5(1) Sporazuma, če so s Sporazumom izvzete iz vizumske obveznosti, tj. če imajo diplomatski potni list.

Osebe iz točke (c) člena 5(1) Sporazuma morajo predložiti dokazilo o svojem stalnem statusu uradnega člana delegacije in potrebi, da redno sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav.

Kadar sta potreba ali namen pogostih ali rednih potovanj očitno omejena na krajše obdobje, bo veljavnost vizuma za večkratni vstop omejena na navedeno obdobje.

„2.   Diplomatska in konzularna predstavništva držav članic izdajo vizume za večkratni vstop z veljavnostjo enega leta za naslednje kategorije oseb, če so v prejšnjem letu pridobile najmanj en vizum in ga uporabljale v skladu z zakoni, ki urejajo vstop v obiskano državo in bivanje v njej:

| (a) | za člane uradnih delegacij, ki v skladu z uradnim povabilom, naslovljenim na Armenijo, redno sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju držav članic pripravijo medvladne organizacije; |
| --- | --- |

(a)

za člane uradnih delegacij, ki v skladu z uradnim povabilom, naslovljenim na Armenijo, redno sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju držav članic pripravijo medvladne organizacije;

| (b) | za predstavnike organizacij civilne družbe in osebe, ki jih vabijo neprofitne organizacije armenske skupnosti, registrirane v državah članicah, kadar potujejo v države članice zaradi strokovnega izobraževanja, seminarjev, konferenc, tudi v okviru programov izmenjav ali panarmenskih in skupnostnih podpornih programov; |
| --- | --- |

(b)

za predstavnike organizacij civilne družbe in osebe, ki jih vabijo neprofitne organizacije armenske skupnosti, registrirane v državah članicah, kadar potujejo v države članice zaradi strokovnega izobraževanja, seminarjev, konferenc, tudi v okviru programov izmenjav ali panarmenskih in skupnostnih podpornih programov;

| (c) | za predstavnike svobodnih poklicev, ki sodelujejo na mednarodnih sejmih, konferencah, simpozijih, seminarjih ali drugih podobnih prireditvah in redno potujejo v države članice; |
| --- | --- |

(c)

za predstavnike svobodnih poklicev, ki sodelujejo na mednarodnih sejmih, konferencah, simpozijih, seminarjih ali drugih podobnih prireditvah in redno potujejo v države članice;

| (d) | za udeležence znanstvenih, kulturnih in umetniških dejavnosti, vključno z univerzitetnimi in drugimi programi izmenjav, ki redno potujejo v države članice; |
| --- | --- |

(d)

za udeležence znanstvenih, kulturnih in umetniških dejavnosti, vključno z univerzitetnimi in drugimi programi izmenjav, ki redno potujejo v države članice;

| (e) | za dijake, študente in podiplomske študente, ki redno potujejo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja, tudi v okviru programov izmenjav; |
| --- | --- |

(e)

za dijake, študente in podiplomske študente, ki redno potujejo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja, tudi v okviru programov izmenjav;

| (f) | za udeležence programov uradnih izmenjav, ki jih organizirajo pobratena mesta in drugi občinski subjekti; |
| --- | --- |

(f)

za udeležence programov uradnih izmenjav, ki jih organizirajo pobratena mesta in drugi občinski subjekti;

| (g) | za osebe, ki morajo na redne obiske zaradi zdravljenja, in osebe, ki jih morajo spremljati; |
| --- | --- |

(g)

za osebe, ki morajo na redne obiske zaradi zdravljenja, in osebe, ki jih morajo spremljati;

| (h) | novinarji in osebje tehnične ekipe, ki jim pomaga pri delu; |
| --- | --- |

(h)

novinarji in osebje tehnične ekipe, ki jim pomaga pri delu;

| (i) | za poslovneže in predstavnike poslovnih organizacij, ki redno potujejo v države članice; |
| --- | --- |

(i)

za poslovneže in predstavnike poslovnih organizacij, ki redno potujejo v države članice;

| (j) | za udeležence mednarodnih športnih prireditev in osebe, ki jih spremljajo v strokovni ekipi; |
| --- | --- |

(j)

za udeležence mednarodnih športnih prireditev in osebe, ki jih spremljajo v strokovni ekipi;

| (k) | za voznike, ki opravljajo storitve mednarodnega prevoza blaga in oseb na ozemlja držav članic z vozili, ki so registrirana v Armeniji. |
| --- | --- |

(k)

za voznike, ki opravljajo storitve mednarodnega prevoza blaga in oseb na ozemlja držav članic z vozili, ki so registrirana v Armeniji.

Kadar sta potreba ali namen pogostih ali rednih potovanj očitno omejena na krajše obdobje, se veljavnost vizuma za večkratni vstop izjemoma omeji na ustrezno obdobje.“.

Vizumi za večkratni vstop, z veljavnostjo enega leta, se načeloma izdajo zgoraj navedenim kategorijam prosilcev za vizum, če je prosilec za vizum v prejšnjem letu (12 mesecev) pridobil najmanj en vizum in ga je uporabljal v skladu z zakoni, ki urejajo vstop in bivanje na ozemlju obiskane države članice (na primer oseba obdobja ni prekoračila), ter če obstajajo razlogi, da zaprosi za izdajo vizuma za večkratni vstop.

Če izdaja vizuma, veljavnega za eno leto, ni upravičena, če na primer program izmenjave traja manj kot eno leto ali če osebi ni treba potovati v celem letu, se veljavnost vizuma določi na manj kot eno leto, če so izpolnjene druge zahteve za izdajo vizuma.

„3.   Diplomatska in konzularna predstavništva držav članic izdajo vizume za večkratni vstop z veljavnostjo najmanj dveh let in največ petih let za kategorije oseb iz odstavka 2 tega člena, če so v prejšnjih dveh letih uporabljale enoletni vizum za večkratni vstop v skladu z zakoni, ki urejajo vstop v obiskano državo in bivanje v njej, razen če sta potreba ali namen pogostih ali rednih potovanj očitno omejena na krajše obdobje; v tem primeru se veljavnost vizuma za večkratni vstop omeji na ustrezno obdobje.

4.   Skupno trajanje bivanja oseb iz odstavkov 1 do 3 tega člena na ozemljih držav članic ne sme biti daljše od 90 dni v obdobju 180 dni.“.

Vizumi za večkratni vstop z veljavnostjo od dveh do petih let se izdajo kategorijam prosilcev za vizum iz člena 5(2) Sporazuma, če so v prejšnjih dveh letih (24 mesecev) vizuma za večkratni vstop z veljavnostjo enega leta uporabljale v skladu z zakoni, ki urejajo vstop na ozemlja obiskanih držav članic in bivanje v njih, ter če so razlogi za prošnjo za izdajo vizuma za večkratni vstop še vedno veljavni. Opozoriti je treba, da se vizum z veljavnostjo od dveh do petih let izda le, če sta bila prosilcu za vizum v prejšnjih dveh letih (24 mesecev) izdana dva vizuma z veljavnostjo najmanj enega leta ter če je ta oseba vizuma uporabljala v skladu z zakoni, ki urejajo vstop na ozemlja obiskanih držav članic in bivanje v njih. Diplomatska in konzularna predstavništva držav članic na podlagi presoje vsake prošnje za izdajo vizuma odločijo o obdobju veljavnosti teh vizumov, to je od dveh do petih let.

Vizuma za večkratni vstop ni treba izdati, če prosilec predhodno izdanega vizuma ni uporabljal.

2.2.3   Imetniki diplomatskih potnih listov

Člen 10 Sporazuma določa:

„1.   Državljani Armenije, ki so imetniki veljavnih diplomatskih potnih listov, lahko vstopijo, zapustijo in so v tranzitu preko ozemelj držav članic brez vizumov.

2.   Osebe iz odstavka 1 tega člena lahko bivajo brez vizumov na ozemlju držav članic do 90 dni v obdobju 180 dni.“.

Sporazum ne zajema postopkov za napotitev diplomatov v države članice. Uporablja se običajni akreditacijski postopek.

III.   SODELOVANJE NA PODROČJU POTNIH LISTIN

V skupni izjavi, priloženi Sporazumu, pogodbenici soglašata, da bi moral skupni odbor oceniti učinek ravni varnosti zadevnih potnih listin na delovanje Sporazuma. Zato sta se pogodbenici dogovorili, da se bosta redno obveščali o ukrepih, sprejetih za preprečevanje pridobivanja več potnih listin pod različnimi imeni, o razvoju tehničnih vidikov varnosti potnih listin in o postopku preverjanja identitete ob izdaji potnih listin.

IV.   STATISTIČNI PODATKI

Da se skupnemu odboru omogoči učinkovito spremljanje izvajanje Sporazuma, morajo diplomatska in konzularna predstavništva držav članic vsakih šest mesecev Komisiji predložiti statistične podatke. Kadar je to mogoče, bi morali biti ti statistični podatki razčlenjeni po mesecih in vključevati:

| — | število posameznih vrst vizumov, izdanih različnim kategorijam oseb, ki jih zajema Sporazum; |
| --- | --- |

—

število posameznih vrst vizumov, izdanih različnim kategorijam oseb, ki jih zajema Sporazum;

| — | število zavrnitev izdaje vizuma različnim kategorijam oseb, ki jih zajema Sporazum; |
| --- | --- |

—

število zavrnitev izdaje vizuma različnim kategorijam oseb, ki jih zajema Sporazum;

| — | število izdanih vizumov za večkratni vstop; |
| --- | --- |

—

število izdanih vizumov za večkratni vstop;

| — | obdobje veljavnosti izdanih vizumov za večkratni vstop; |
| --- | --- |

—

obdobje veljavnosti izdanih vizumov za večkratni vstop;

| — | število vizumov, brezplačno izdanih različnim kategorijam oseb, ki jih zajema Sporazum. |
| --- | --- |

—

število vizumov, brezplačno izdanih različnim kategorijam oseb, ki jih zajema Sporazum.

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 81, 21.3.2001, str. 1).

1

(2)  
  UL L 239, 22.9.2000, str. 19.

2

(3)  Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (UL L 243, 15.9.2009, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL L 77, 23.3.2016, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) št. 610/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah), Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma, uredb Sveta (ES) št. 1683/95 in (ES) št. 539/2001 ter uredb (ES) št. 767/2008 in (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 182, 29.6.2013, str. 1).

5

(6)  Sklep št. 565/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o uvedbi poenostavljenega režima nadzora oseb na zunanjih mejah, ki temelji na tem, da Bolgarija, Hrvaška, Ciper in Romunija enostransko priznajo nekatere listine kot enakovredne svojim nacionalnim vizumom za tranzit čez svoje ozemlje ali predvideno bivanje na svojem ozemlju, ki ne presega 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju, ter o razveljavitvi odločb št. 895/2006/ES in št. 582/2008/ES (UL L 157, 27.5.2014, str. 23).

6

(7)  Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 za olajšanje izdaje enotnih vizumov, ki jih države članice izdajajo za kratkoročno bivanje raziskovalcem iz tretjih držav, ki potujejo znotraj Skupnosti z namenom izvajanja znanstvenih raziskav (UL L 289, 3.11.2005, str. 23).

7

---

| 26.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/60 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/60

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (SZVP) 2017/1948

z dne 25. oktobra 2017

o izvajanju Sklepa 2014/450/SZVP o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Sudanu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 31(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/450/SZVP z dne 10. julija 2014 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Sudanu in razveljavitvi Sklepa 2011/423/SZVP (1) ter zlasti člena 6 Sklepa,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 10. julija 2014 sprejel Sklep 2014/450/SZVP. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. julija 2014 sprejel Sklep 2014/450/SZVP.

| (2) | Odbor Varnostnega sveta Združenih narodov, ustanovljen v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1591 (2005), je 17. oktobra 2017 posodobil podatke v zvezi z eno osebo, za katero veljajo omejevalni ukrepi. |
| --- | --- |

(2)

Odbor Varnostnega sveta Združenih narodov, ustanovljen v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1591 (2005), je 17. oktobra 2017 posodobil podatke v zvezi z eno osebo, za katero veljajo omejevalni ukrepi.

| (3) | Prilogo k Sklepu 2014/450/SZVP bi bilo treba zato ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Prilogo k Sklepu 2014/450/SZVP bi bilo treba zato ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k Sklepu 2014/450/SZVP se spremeni, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 25. oktobra 2017

Za Svet

Predsednik

M. MAASIKAS

---

(1)  
  UL L 203, 11.7.2014, str. 106.

1

---

PRILOGA

Vnos v zvezi z „
  ALNSIEM, Musa Hilal Abdalla“ se nadomesti z naslednjim vnosom:

| „2. | ALNSIEM, Musa Hilal Abdalla

  Tudi: (a) Sheikh Musa Hilal (b) Abd Allah (c) Abdallah (d) AlNasim (e) Al Nasim (f) AlNaseem (g) Al Naseem (h) AlNasseem (i) Al Nasseem

  Funkcija: (a) nekdanji član nacionalne skupščine Sudana iz okrožja Al-Waha (b) nekdanji posebni svetovalec na ministrstvu za zvezne zadeve (c) vrhovni poglavar plemena Mahamid v severnem Darfurju

  Datum rojstva: (a) 1. januar 1964 (b) 1959

  Kraj rojstva: Kutum

  Državljanstvo: Sudan

  Naslov: (a) Kabkabiya, Sudan (b) Kutum, Sudan (prebiva v kraju Kabkabiya in mestu Kutum v severnem Darfurju; prebival je tudi v Kartumu)

  Potni list: (a) diplomatski potni list št. D014433, izdan 21. februarja 2013 (veljaven do 21. februarja 2015) (b) diplomatski potni list št. D009889, izdan 17. februarja 2011 (veljaven do 17. februarja 2013)

  Identifikacija: potrdilo o državljanstvu št. A0680623

  Datum uvrstitve na seznam ZN: 25. april 2006


  Drugi podatki: Spletna povezava do posebnega obvestila Interpola in Varnostnega sveta ZN: https://www.interpol.int/en/notice/search/un/5795065

  Informacije iz povzetka razlogov za uvrstitev na seznam, ki ga je pripravil Odbor za sankcije:

  Alnsiem je bil 25. aprila 2006 na podlagi odstavka 1 Resolucije 1672 (2006) uvrščen na seznam kot „vrhovni poglavar plemena Jalul v severnem Darfurju“.
  Organizacija Human Rights Watch v svojem poročilu navaja, da ima okrožnico lokalnega vladnega urada iz severnega Darfurja z dne 13. februarja 2004, v kateri slednji „lokalnim varnostnim enotam“ naroča, naj „dovolijo nadaljnje dejavnosti mudžahidov in prostovoljcev pod poveljstvom šejka Muse Hilala na območju [severnega Darfurja] in poskrbijo za njihove osnovne potrebev“. 400 pripadnikov Arabske milice je 28. septembra 2005 napadlo vasi Aro Sharrow (vključno s tamkajšnjim taboriščem za notranje razseljene osebe), Acho in Gozmena v zahodnem Darfurju. Prepričani smo tudi, da se je Musa Hilal udeležil napada na taborišče za notranje razseljene osebe v kraju Aro Sharrow; njegov sin je bil ubit med napadom Sudanske osvobodilne armade (SLA) na območju Shareia, zato je zdaj vpleten v osebno krvno maščevanje. Obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da je kot vrhovni poglavar neposredno odgovoren za ta dejanja ter za kršitve mednarodnega humanitarnega prava in prava človekovih pravic ter druga grozodejstva.“ |
| --- | --- |

„2.

Tudi: (a) Sheikh Musa Hilal (b) Abd Allah (c) Abdallah (d) AlNasim (e) Al Nasim (f) AlNaseem (g) Al Naseem (h) AlNasseem (i) Al Nasseem

Funkcija: (a) nekdanji član nacionalne skupščine Sudana iz okrožja Al-Waha (b) nekdanji posebni svetovalec na ministrstvu za zvezne zadeve (c) vrhovni poglavar plemena Mahamid v severnem Darfurju

Datum rojstva: (a) 1. januar 1964 (b) 1959

Kraj rojstva: Kutum

Državljanstvo: Sudan

Naslov: (a) Kabkabiya, Sudan (b) Kutum, Sudan (prebiva v kraju Kabkabiya in mestu Kutum v severnem Darfurju; prebival je tudi v Kartumu)

Potni list: (a) diplomatski potni list št. D014433, izdan 21. februarja 2013 (veljaven do 21. februarja 2015) (b) diplomatski potni list št. D009889, izdan 17. februarja 2011 (veljaven do 17. februarja 2013)

Identifikacija: potrdilo o državljanstvu št. A0680623

Datum uvrstitve na seznam ZN: 25. april 2006

Drugi podatki: Spletna povezava do posebnega obvestila Interpola in Varnostnega sveta ZN: https://www.interpol.int/en/notice/search/un/5795065

Informacije iz povzetka razlogov za uvrstitev na seznam, ki ga je pripravil Odbor za sankcije:

Alnsiem je bil 25. aprila 2006 na podlagi odstavka 1 Resolucije 1672 (2006) uvrščen na seznam kot „vrhovni poglavar plemena Jalul v severnem Darfurju“.

Organizacija Human Rights Watch v svojem poročilu navaja, da ima okrožnico lokalnega vladnega urada iz severnega Darfurja z dne 13. februarja 2004, v kateri slednji „lokalnim varnostnim enotam“ naroča, naj „dovolijo nadaljnje dejavnosti mudžahidov in prostovoljcev pod poveljstvom šejka Muse Hilala na območju [severnega Darfurja] in poskrbijo za njihove osnovne potrebev“. 400 pripadnikov Arabske milice je 28. septembra 2005 napadlo vasi Aro Sharrow (vključno s tamkajšnjim taboriščem za notranje razseljene osebe), Acho in Gozmena v zahodnem Darfurju. Prepričani smo tudi, da se je Musa Hilal udeležil napada na taborišče za notranje razseljene osebe v kraju Aro Sharrow; njegov sin je bil ubit med napadom Sudanske osvobodilne armade (SLA) na območju Shareia, zato je zdaj vpleten v osebno krvno maščevanje. Obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da je kot vrhovni poglavar neposredno odgovoren za ta dejanja ter za kršitve mednarodnega humanitarnega prava in prava človekovih pravic ter druga grozodejstva.“

---

| 26.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/62 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/62

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/1949

z dne 25. oktobra 2017

o razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/715/EU o opredelitvi tretje države, ki jo Komisija obravnava kot nesodelujočo tretjo državo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (1) ter zlasti člena 31 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Izvedbenim sklepom 2014/715/EU (2) je Komisija opredelila Šrilanko kot državo, ki jo obravnava kot nesodelujočo tretjo državo pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu (IUU) ribolovu, v skladu s členom 31(1) Uredbe (ES) št. 1005/2008. V navedenem sklepu je Komisija navedla razloge, zaradi katerih meni, da ta država ni izpolnila svojih obveznosti, da sprejme ukrepe za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje, ki so ji bile kot državi zastave, državi pristanišča, obalni državi ali državi trga naložene z mednarodnim pravom. |
| --- | --- |

(1)

Z Izvedbenim sklepom 2014/715/EU (2) je Komisija opredelila Šrilanko kot državo, ki jo obravnava kot nesodelujočo tretjo državo pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu (IUU) ribolovu, v skladu s členom 31(1) Uredbe (ES) št. 1005/2008. V navedenem sklepu je Komisija navedla razloge, zaradi katerih meni, da ta država ni izpolnila svojih obveznosti, da sprejme ukrepe za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje, ki so ji bile kot državi zastave, državi pristanišča, obalni državi ali državi trga naložene z mednarodnim pravom.

| (2) | Z Izvedbenim sklepom (EU) 2015/200 (3) je Svet Šrilanko vključil na seznam nesodelujočih držav, določen z Izvedbenim sklepom Sveta 2014/170/EU (4). |
| --- | --- |

(2)

Z Izvedbenim sklepom (EU) 2015/200 (3) je Svet Šrilanko vključil na seznam nesodelujočih držav, določen z Izvedbenim sklepom Sveta 2014/170/EU (4).

| (3) | Člen 18(1)(g) Uredbe (ES) št. 1005/2008 izključuje uvoz v Unijo ribiških proizvodov, kadar jih spremlja potrdilo o ulovu, ki so ga potrdili organi države zastave, ki je opredeljena kot nesodelujoča tretja država pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. |
| --- | --- |

(3)

Člen 18(1)(g) Uredbe (ES) št. 1005/2008 izključuje uvoz v Unijo ribiških proizvodov, kadar jih spremlja potrdilo o ulovu, ki so ga potrdili organi države zastave, ki je opredeljena kot nesodelujoča tretja država pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu.

| (4) | Na podlagi opredelitve kot nesodelujoče tretje države si je Šrilanka prizadevala sprejeti konkretne ukrepe za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi opredelitve kot nesodelujoče tretje države si je Šrilanka prizadevala sprejeti konkretne ukrepe za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti.

| (5) | Na podlagi podatkov, ki jih je prejela Komisija, se zdi, da je Šrilanka izpolnila zadevne obveznosti po mednarodnem pravu in sprejela ustrezen pravni okvir za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Šrilanka je uvedla ustrezen in učinkovit sistem spremljanja, nadzora in inšpekcij, in sicer z uvedbo dnevnika za beleženje podatkov o ulovu in radijskih klicnih znakov za ribiška plovila ter tako, da je celotno ladjevje za odprto morje opremila s sistemom za spremljanje plovil (VMS). Prav tako je uvedla sistem odvračilnih sankcij, pregledala svoj pravni okvir na področju ribištva in zagotovila pravilno izvajanje sistema potrdil o ulovu. Poleg tega je Šrilanka postopoma izboljševala svoje upoštevanje priporočil in resolucij regionalnih organizacij za upravljanje ribištva (RFMO), kot denimo ukrepov pomorske inšpekcije. Pravila regionalnih organizacij za upravljanje ribištva je prenesla v zakonodajo Šrilanke in sprejela lasten nacionalni akcijski načrt za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova, v skladu z mednarodnim akcijskim načrtom za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova Združenih narodov. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi podatkov, ki jih je prejela Komisija, se zdi, da je Šrilanka izpolnila zadevne obveznosti po mednarodnem pravu in sprejela ustrezen pravni okvir za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Šrilanka je uvedla ustrezen in učinkovit sistem spremljanja, nadzora in inšpekcij, in sicer z uvedbo dnevnika za beleženje podatkov o ulovu in radijskih klicnih znakov za ribiška plovila ter tako, da je celotno ladjevje za odprto morje opremila s sistemom za spremljanje plovil (VMS). Prav tako je uvedla sistem odvračilnih sankcij, pregledala svoj pravni okvir na področju ribištva in zagotovila pravilno izvajanje sistema potrdil o ulovu. Poleg tega je Šrilanka postopoma izboljševala svoje upoštevanje priporočil in resolucij regionalnih organizacij za upravljanje ribištva (RFMO), kot denimo ukrepov pomorske inšpekcije. Pravila regionalnih organizacij za upravljanje ribištva je prenesla v zakonodajo Šrilanke in sprejela lasten nacionalni akcijski načrt za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova, v skladu z mednarodnim akcijskim načrtom za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova Združenih narodov.

| (6) | Zato se zdi, da je Šrilanka izpolnila ustrezne obveznosti po mednarodnem pravu in da ukrepi, ki jih je uvedla Šrilanka kot država zastave, zadostujejo za zagotovitev skladnosti z določbami iz členov 94, 117 in 118 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu ter členov 18, 19, 20 in 23 Sporazuma Združenih narodov o staležih rib. |
| --- | --- |

(6)

Zato se zdi, da je Šrilanka izpolnila ustrezne obveznosti po mednarodnem pravu in da ukrepi, ki jih je uvedla Šrilanka kot država zastave, zadostujejo za zagotovitev skladnosti z določbami iz členov 94, 117 in 118 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu ter členov 18, 19, 20 in 23 Sporazuma Združenih narodov o staležih rib.

| (7) | Zato je možno sklepati, da so se razmere, zaradi katerih je bila Šrilanka opredeljena kot nesodelujoča tretja država, popravile in da je Šrilanka uvedla konkretne ukrepe, s katerimi lahko doseže trajno izboljšanje razmer. |
| --- | --- |

(7)

Zato je možno sklepati, da so se razmere, zaradi katerih je bila Šrilanka opredeljena kot nesodelujoča tretja država, popravile in da je Šrilanka uvedla konkretne ukrepe, s katerimi lahko doseže trajno izboljšanje razmer.

| (8) | Svet je zato sprejel Izvedbeni sklep (EU) 2016/992 (5), s katerim je črtal Šrilanko s seznama nesodelujočih držav. |
| --- | --- |

(8)

Svet je zato sprejel Izvedbeni sklep (EU) 2016/992 (5), s katerim je črtal Šrilanko s seznama nesodelujočih držav.

| (9) | V navedenih okoliščinah bi bilo treba Izvedbeni sklep Sveta 2014/715/EU razveljaviti z učinkom od začetka veljavnosti Izvedbenega sklepa (EU) 2016/992. |
| --- | --- |

(9)

V navedenih okoliščinah bi bilo treba Izvedbeni sklep Sveta 2014/715/EU razveljaviti z učinkom od začetka veljavnosti Izvedbenega sklepa (EU) 2016/992.

| (10) | Ta sklep ne izključuje nobenih morebitnih naknadnih ukrepov, ki bi jih Unija lahko sprejela v skladu z Uredbo (ES) št. 1005/2008, če bi dejstva pokazala, da Šrilanka ne izpolnjuje dolžnosti, naloženih z mednarodnim pravom, kot država zastave, država pristanišča, obalna ali trgovinska država, da sprejme ukrepe za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova, odvračanje od njega ter njegovo odpravljanje. |
| --- | --- |

(10)

Ta sklep ne izključuje nobenih morebitnih naknadnih ukrepov, ki bi jih Unija lahko sprejela v skladu z Uredbo (ES) št. 1005/2008, če bi dejstva pokazala, da Šrilanka ne izpolnjuje dolžnosti, naloženih z mednarodnim pravom, kot država zastave, država pristanišča, obalna ali trgovinska država, da sprejme ukrepe za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova, odvračanje od njega ter njegovo odpravljanje.

| (11) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo z dne 28. februarja 2017 – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo z dne 28. februarja 2017 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izvedbeni sklep 2014/715/EU se razveljavi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 22. junija 2016.

V Bruslju, 25. oktobra 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/715/EU z dne 14. oktobra 2014 o opredelitvi tretje države, ki jo Komisija obravnava kot nesodelujočo tretjo državo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (UL L 297, 15.10.2014, str. 13).

2

(3)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2015/200 z dne 26. januarja 2015 o spremembi Izvedbenega sklepa 2014/170/EU o pripravi seznama nesodelujočih tretjih držav pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu v skladu z Uredbo (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje, glede Šrilanke (UL L 33, 10.2.2015, str. 15).

3

(4)  Izvedbeni sklep Sveta 2014/170/EU z dne 24. marca 2014 o pripravi seznama nesodelujočih tretjih držav pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu v skladu z Uredbo (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (UL L 91, 27.3.2014, str. 43).

4

(5)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2016/992 z dne 16. junija 2016 o spremembi Izvedbenega sklepa 2014/170/EU o pripravi seznama nesodelujočih tretjih držav pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu v skladu z Uredbo (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje, glede Šrilanke (UL L 162, 21.6.2016, str. 15).

5

---

III Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 26.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/64 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/64

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 204/16/COL

z dne 23. novembra 2016

o domnevno nezakoniti državni pomoči, dodeljeni bankama Íslandsbanki hf. in Arion Bank hf. na podlagi posojilnih pogodb pod domnevno ugodnejšimi pogoji (Islandija) [2017/1950]

NADZORNI ORGAN EFTE (v nadaljnjem besedilu: nadzorni organ) je –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), zlasti člena 61 Sporazuma in Protokola 26 k Sporazumu,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču), zlasti člena 24 Sporazuma,

OB UPOŠTEVANJU Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3), zlasti člena 7(2) in člena 13 dela II,

PO POZIVU zainteresiranim stranem, naj predložijo pripombe, in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

DEJSTVA

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Nadzorni organ je 23. septembra 2013 prejel pritožbo v zvezi z domnevno nezakonito državno pomočjo v obliki dolgoročnega financiranja z ugodnimi obrestnimi merami, ki naj bi jo centralna banka Islandije dodelila bankama Íslandsbanki hf. (v nadaljnjem besedilu: banka ISB) in Arion Bank hf. (v nadaljnjem besedilu: banka Arion) (1). |
| --- | --- |

(1)

Nadzorni organ je 23. septembra 2013 prejel pritožbo v zvezi z domnevno nezakonito državno pomočjo v obliki dolgoročnega financiranja z ugodnimi obrestnimi merami, ki naj bi jo centralna banka Islandije dodelila bankama Íslandsbanki hf. (v nadaljnjem besedilu: banka ISB) in Arion Bank hf. (v nadaljnjem besedilu: banka Arion) (1).

1

| (2) | Nadzorni organ je z dopisom z dne 23. oktobra 2013 islandskim organom poslal zahtevo po informacijah (2), na katero so ti odgovorili 17. januarja 2014 (3). Predstavniki nadzornega organa in islandskih organov so o zadevi nato razpravljali na sestanku v Reykjaviku maja 2014. Razpravam je sledil dopis z dne 5. junija 2014 (4). Predstavniki nadzornega organa in islandskih organov, vključno s predstavnikom centralne banke Islandije, so o zadevi znova razpravljali na sestanku v Reykjaviku februarja 2015. Tem razpravam je sledil dopis z dne 24. februarja 2015 (5), na katerega so islandski organi odgovorili 1. aprila 2015 (6). |
| --- | --- |

(2)

Nadzorni organ je z dopisom z dne 23. oktobra 2013 islandskim organom poslal zahtevo po informacijah (2), na katero so ti odgovorili 17. januarja 2014 (3). Predstavniki nadzornega organa in islandskih organov so o zadevi nato razpravljali na sestanku v Reykjaviku maja 2014. Razpravam je sledil dopis z dne 5. junija 2014 (4). Predstavniki nadzornega organa in islandskih organov, vključno s predstavnikom centralne banke Islandije, so o zadevi znova razpravljali na sestanku v Reykjaviku februarja 2015. Tem razpravam je sledil dopis z dne 24. februarja 2015 (5), na katerega so islandski organi odgovorili 1. aprila 2015 (6).

2

3

4

5

6

| (3) | Nadzorni organ je z Odločbo št. 208/15/COL z dne 20. maja 2015 začel formalni postopek preiskave o domnevno nezakoniti državni pomoči, dodeljeni bankama ISB in Arion na podlagi dogovorov o preoblikovanju posojil pod domnevno ugodnejšimi pogoji. Islandski organi so z dopisom z dne 28. avgusta 2015 (7) predložili pripombe k odločbi nadzornega organa. Nadzorni organ je istega dne prejel tudi pripombe ene od dveh domnevnih upravičenk, tj. banke Arion (8). |
| --- | --- |

(3)

Nadzorni organ je z Odločbo št. 208/15/COL z dne 20. maja 2015 začel formalni postopek preiskave o domnevno nezakoniti državni pomoči, dodeljeni bankama ISB in Arion na podlagi dogovorov o preoblikovanju posojil pod domnevno ugodnejšimi pogoji. Islandski organi so z dopisom z dne 28. avgusta 2015 (7) predložili pripombe k odločbi nadzornega organa. Nadzorni organ je istega dne prejel tudi pripombe ene od dveh domnevnih upravičenk, tj. banke Arion (8).

7

8

| (4) | Odločitev glede začetka formalnega postopka preiskave je bila 24. septembra 2015 objavljena v Uradnem listu Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije (9). Centralna banka Islandije je z dopisom z dne 5. oktobra 2015 predložila pripombe k odločbi o začetku postopka (10). |
| --- | --- |

(4)

Odločitev glede začetka formalnega postopka preiskave je bila 24. septembra 2015 objavljena v Uradnem listu Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije (9). Centralna banka Islandije je z dopisom z dne 5. oktobra 2015 predložila pripombe k odločbi o začetku postopka (10).

Uradnem listu Evropske unije

Uradnemu listu Evropske unije

9

10

| (5) | Nadzorni organ je z dopisom z dne 14. junija 2016 od centralne banke Islandije ter bank ISB in Arion zahteval dodatne informacije (11). Islandski organi so jih predložili z dopisom z dne 20. septembra 2016 (12). |
| --- | --- |

(5)

Nadzorni organ je z dopisom z dne 14. junija 2016 od centralne banke Islandije ter bank ISB in Arion zahteval dodatne informacije (11). Islandski organi so jih predložili z dopisom z dne 20. septembra 2016 (12).

11

12

2.   OPIS UKREPOV

OPIS UKREPOV

2.1   OZADJE

| (6) | Zadevni ukrepi so povezani z zavarovanimi posojili in posojanjem vrednostnih papirjev centralne banke Islandije. Centralna banka Islandije v okviru svoje vloge centralne banke in zadnjega možnega posojilodajalca ter v skladu z denarno politiko drugih centralnih bank finančnim podjetjem zagotavlja kratkoročne kredite v obliki zavarovanih posojil v skladu z zadevnimi določbami pravil centralne banke Islandije. Finančne institucije lahko zaprosijo za posojila čez noč ali tedenska posojila z zavarovanjem, ki ga centralna banka Islandije šteje za primernega. |
| --- | --- |

(6)

Zadevni ukrepi so povezani z zavarovanimi posojili in posojanjem vrednostnih papirjev centralne banke Islandije. Centralna banka Islandije v okviru svoje vloge centralne banke in zadnjega možnega posojilodajalca ter v skladu z denarno politiko drugih centralnih bank finančnim podjetjem zagotavlja kratkoročne kredite v obliki zavarovanih posojil v skladu z zadevnimi določbami pravil centralne banke Islandije. Finančne institucije lahko zaprosijo za posojila čez noč ali tedenska posojila z zavarovanjem, ki ga centralna banka Islandije šteje za primernega.

| (7) | Zavarovana posojila so se leta 2007 in 2008 stalno zviševala, centralna banka Islandije pa je postala pomemben vir likvidnosti finančnih podjetij. Zavarovana posojila so bila najvišja 1. oktobra 2008, tik pred finančnim zlomom bank, ko je centralna banka Islandije finančnim institucijam posodila 520 milijard ISK. Centralna banka Islandije je zato oktobra 2008 ob finančnem zlomu treh komercialnih bank (Landsbankinn, Glitnir in Kaupthing) do teh domačih finančnih podjetij pridobila znatne terjatve, ki so bile krite z različnimi vrstami zavarovanj. Takrat je bilo skoraj 42 % zavarovanj za posojila centralne banke Islandije v obliki vrednostnih papirjev, za katere je jamčila zakladnica, ali vrednostnih papirjev s premoženjskim kritjem, približno 58 % osnovnega zavarovanja s premoženjem pa je zajemalo obveznice, ki so jih izdale banke Glitnir, Kaupthing in Landsbankinn (13). |
| --- | --- |

(7)

Zavarovana posojila so se leta 2007 in 2008 stalno zviševala, centralna banka Islandije pa je postala pomemben vir likvidnosti finančnih podjetij. Zavarovana posojila so bila najvišja 1. oktobra 2008, tik pred finančnim zlomom bank, ko je centralna banka Islandije finančnim institucijam posodila 520 milijard ISK. Centralna banka Islandije je zato oktobra 2008 ob finančnem zlomu treh komercialnih bank (Landsbankinn, Glitnir in Kaupthing) do teh domačih finančnih podjetij pridobila znatne terjatve, ki so bile krite z različnimi vrstami zavarovanj. Takrat je bilo skoraj 42 % zavarovanj za posojila centralne banke Islandije v obliki vrednostnih papirjev, za katere je jamčila zakladnica, ali vrednostnih papirjev s premoženjskim kritjem, približno 58 % osnovnega zavarovanja s premoženjem pa je zajemalo obveznice, ki so jih izdale banke Glitnir, Kaupthing in Landsbankinn (13).

13

2.2   POSOJILNA POGODBA, SKLENJENA Z BANKO ISB

| (8) | Z zlomom banke Glitnir leta 2008 so postale terjatve centralne banke Islandije zapadle in plačljive, zaradi česar je zadevna centralna banka postala upnica propadle banke. Z odločitvijo organa za finančni nadzor iz oktobra 2008 so bili načeloma vsa domača sredstva in vse obveznosti banke Glitnir (razen nekaterih izvzetih sredstev in obveznosti), vključno z njenimi neporavnanimi obveznostmi do centralne banke Islandije v višini približno 55,6 milijarde ISK, in posredno tudi lastništvo osnovnega zavarovanja s premoženjem (portfelj hipotekarnih kreditov), preneseni na banko ISB (14). |
| --- | --- |

(8)

Z zlomom banke Glitnir leta 2008 so postale terjatve centralne banke Islandije zapadle in plačljive, zaradi česar je zadevna centralna banka postala upnica propadle banke. Z odločitvijo organa za finančni nadzor iz oktobra 2008 so bili načeloma vsa domača sredstva in vse obveznosti banke Glitnir (razen nekaterih izvzetih sredstev in obveznosti), vključno z njenimi neporavnanimi obveznostmi do centralne banke Islandije v višini približno 55,6 milijarde ISK, in posredno tudi lastništvo osnovnega zavarovanja s premoženjem (portfelj hipotekarnih kreditov), preneseni na banko ISB (14).

14

| (9) | Ker je dolg centralni banki Islandije zajemal kratkoročna zavarovana posojila, bi takojšnje odplačilo resno vplivalo na likvidnostni položaj banke ISB in bi lahko ogrozilo njeno prestrukturiranje. Po navedbah centralne banke Islandije je bila njena druga možnost, da bi namesto tega izterjala dolg, ostal pa ji bi portfelj hipotekarnih kreditov. Tega bi centralna banka Islandije težko upravljala. Prodaja portfelja hipotekarnih kreditov se ob upoštevanju finančne krize in majhnega števila morebitnih kupcev na trgu takrat prav tako ni štela za eno od možnosti. |
| --- | --- |

(9)

Ker je dolg centralni banki Islandije zajemal kratkoročna zavarovana posojila, bi takojšnje odplačilo resno vplivalo na likvidnostni položaj banke ISB in bi lahko ogrozilo njeno prestrukturiranje. Po navedbah centralne banke Islandije je bila njena druga možnost, da bi namesto tega izterjala dolg, ostal pa ji bi portfelj hipotekarnih kreditov. Tega bi centralna banka Islandije težko upravljala. Prodaja portfelja hipotekarnih kreditov se ob upoštevanju finančne krize in majhnega števila morebitnih kupcev na trgu takrat prav tako ni štela za eno od možnosti.

| (10) | Zato je banka ISB zahtevala ponovno pogajanje o svojem dolgu s centralno banko Islandije, da bi se ta pretvoril v dolgoročni dolg z razumnim profilom amortizacije in tako ne bi dodatno negativno vplival na likvidnostni položaj banke ISB. Po pogajanjih med banko ISB in centralno banko Islandije je bil 11. septembra 2009 dosežen dogovor, v skladu s katerim je banka ISB za centralno banko Islandije izdala samostojne obveznice v višini 55,6 milijarde ISK. Zavarovane so bile z istim ali podobnim portfeljem hipotekarnih kreditov kot krite obveznice, ki jih je banka Glitnir izdala v preteklosti. Obveznice so presežno zavarovane, razmerje med vrednostjo kredita in vrednostjo zastavljenih nepremičnin pa znaša 70 % (15). Dospelost obveznice je deset let, pri čemer obrestna mera znaša 4,5 % in je vezana na indeks cen življenjskih potrebščin. |
| --- | --- |

(10)

Zato je banka ISB zahtevala ponovno pogajanje o svojem dolgu s centralno banko Islandije, da bi se ta pretvoril v dolgoročni dolg z razumnim profilom amortizacije in tako ne bi dodatno negativno vplival na likvidnostni položaj banke ISB. Po pogajanjih med banko ISB in centralno banko Islandije je bil 11. septembra 2009 dosežen dogovor, v skladu s katerim je banka ISB za centralno banko Islandije izdala samostojne obveznice v višini 55,6 milijarde ISK. Zavarovane so bile z istim ali podobnim portfeljem hipotekarnih kreditov kot krite obveznice, ki jih je banka Glitnir izdala v preteklosti. Obveznice so presežno zavarovane, razmerje med vrednostjo kredita in vrednostjo zastavljenih nepremičnin pa znaša 70 % (15). Dospelost obveznice je deset let, pri čemer obrestna mera znaša 4,5 % in je vezana na indeks cen življenjskih potrebščin.

15

2.3   POSOJILNA POGODBA, SKLENJENA Z BANKO ARION

| (11) | Oktobra 2008 je bilo jasno, da banke Kaupthing ni več mogoče rešiti, zato je njene dejavnosti prevzel organ za finančni nadzor. Ta se je v skladu z zakonom št. 125/2008 o organu za izplačila iz državne blagajne zaradi nepredvidenih razmer na finančnem trgu itd. (v nadaljnjem besedilu: zakon o izrednih razmerah), ki je bil sprejet 6. oktobra 2008, odločil, da banko Kaupthing razdeli na staro in novo banko. Nova banka, ki je pozneje postala banka Arion, je načeloma prevzela večino domačih sredstev in obveznosti. Vendar zavarovane obveznosti do centralne banke Islandije in zadevno zavarovanje, vključno s portfeljem stanovanjskih posojil, niso bili preneseni (16). Nadzor nad staro banko je prevzel odbor za reševanje, pozneje pa so bili zanjo uvedeni likvidacijski postopki, katerih cilj je bil končno prenehanje opravljanja vseh dejavnosti. |
| --- | --- |

(11)

Oktobra 2008 je bilo jasno, da banke Kaupthing ni več mogoče rešiti, zato je njene dejavnosti prevzel organ za finančni nadzor. Ta se je v skladu z zakonom št. 125/2008 o organu za izplačila iz državne blagajne zaradi nepredvidenih razmer na finančnem trgu itd. (v nadaljnjem besedilu: zakon o izrednih razmerah), ki je bil sprejet 6. oktobra 2008, odločil, da banko Kaupthing razdeli na staro in novo banko. Nova banka, ki je pozneje postala banka Arion, je načeloma prevzela večino domačih sredstev in obveznosti. Vendar zavarovane obveznosti do centralne banke Islandije in zadevno zavarovanje, vključno s portfeljem stanovanjskih posojil, niso bili preneseni (16). Nadzor nad staro banko je prevzel odbor za reševanje, pozneje pa so bili zanjo uvedeni likvidacijski postopki, katerih cilj je bil končno prenehanje opravljanja vseh dejavnosti.

16

| (12) | Banka Kaupthing, vlada in banka Arion so 3. septembra 2009 dosegle dogovor o kapitalizaciji banke Arion in podlagi za nadomestilo, ki ga banka Kaupthing plača banki Arion (v nadaljnjem besedilu: dogovor o kapitalizaciji z banko Kaupthing). V skladu s tem dogovorom je imela banka Kaupthing možnost, da prevzame nadzor nad banko Arion z vpisom novega osnovnega kapitala, ki bi ga plačala iz lastnih sredstev stare banke (tj. iz sredstev, ki niso bila prenesena v skladu z odločitvijo organa za finančni nadzor, kot je bilo opisano). |
| --- | --- |

(12)

Banka Kaupthing, vlada in banka Arion so 3. septembra 2009 dosegle dogovor o kapitalizaciji banke Arion in podlagi za nadomestilo, ki ga banka Kaupthing plača banki Arion (v nadaljnjem besedilu: dogovor o kapitalizaciji z banko Kaupthing). V skladu s tem dogovorom je imela banka Kaupthing možnost, da prevzame nadzor nad banko Arion z vpisom novega osnovnega kapitala, ki bi ga plačala iz lastnih sredstev stare banke (tj. iz sredstev, ki niso bila prenesena v skladu z odločitvijo organa za finančni nadzor, kot je bilo opisano).

| (13) | Preden bi se banka Kaupthing lahko odločila, ali bo pridobila večinski lastniški delež v banki Arion, se je morala s centralno banko Islandije dogovoriti glede poravnave neporavnanih terjatev, saj so bila z nekaterimi sredstvi, ki bi jih potrebovala za plačilo novega osnovnega kapitala, zavarovana posojila centralne banke Islandije banki Kaupthing, vključno s portfeljem stanovanjskih posojil. Zato so finančno ministrstvo, centralna banka Islandije in odbor za reševanje banke Kaupthing 30. novembra 2009 sklenili dogovor o poravnavi terjatev centralne banke Islandije do banke Kaupthing (v nadaljnjem besedilu: dogovor o poravnavi). Poravnava posojil čez noč je bila obravnavana v členu 3 dogovora o poravnavi, v katerem so se stranke v posebnem obrazcu, priloženemu dogovoru kot Dodatek II, dogovorile, da bo banka Arion prevzela dolg banke Kaupthing do centralne banke Islandije z izdajo obveznic v višini približno [...] (*1) milijard ISK, centralna banka Islandije pa bi portfelj stanovanjskih posojil dodelila banki Arion. |
| --- | --- |

(13)

Preden bi se banka Kaupthing lahko odločila, ali bo pridobila večinski lastniški delež v banki Arion, se je morala s centralno banko Islandije dogovoriti glede poravnave neporavnanih terjatev, saj so bila z nekaterimi sredstvi, ki bi jih potrebovala za plačilo novega osnovnega kapitala, zavarovana posojila centralne banke Islandije banki Kaupthing, vključno s portfeljem stanovanjskih posojil. Zato so finančno ministrstvo, centralna banka Islandije in odbor za reševanje banke Kaupthing 30. novembra 2009 sklenili dogovor o poravnavi terjatev centralne banke Islandije do banke Kaupthing (v nadaljnjem besedilu: dogovor o poravnavi). Poravnava posojil čez noč je bila obravnavana v členu 3 dogovora o poravnavi, v katerem so se stranke v posebnem obrazcu, priloženemu dogovoru kot Dodatek II, dogovorile, da bo banka Arion prevzela dolg banke Kaupthing do centralne banke Islandije z izdajo obveznic v višini približno [...] (*1) milijard ISK, centralna banka Islandije pa bi portfelj stanovanjskih posojil dodelila banki Arion.

*1

| (14) | Banka Arion in centralna banka Islandije sta 22. januarja 2010 sklenili posojilno pogodbo, ki je bila po navedbah zadevnih bank formalna izvedba člena 3 dogovora o poravnavi in dogovora o kapitalizaciji, tj. ko so upniki banke Kaupthing postali lastniki banke Arion. Posojilna pogodba je nadomestila zgoraj navedeno obveznico. Posojilna pogodba je v bistvu odražala pogoje obveznice, le da je bila njena glavnica denominirana v eurih, ameriških dolarjih in švicarskih frankih, ne v islandskih kronah. Ta sprememba denominacije valute je bila v skladu s pogoji dogovora o poravnavi, ki so določali, da bi morala banka Arion kljub valuti, v kateri je denominirana glavnica, plačati obresti in obroke v tujih valutah v obsegu, v katerem banka to zmore. V dogovoru o poravnavi je bilo določeno tudi, da mora banka Arion centralni banki Islandije predložiti utemeljen pisni zahtevek, če ne bi zmogla plačevati v tujih valutah in bi želela plačevati v islandskih kronah. |
| --- | --- |

(14)

Banka Arion in centralna banka Islandije sta 22. januarja 2010 sklenili posojilno pogodbo, ki je bila po navedbah zadevnih bank formalna izvedba člena 3 dogovora o poravnavi in dogovora o kapitalizaciji, tj. ko so upniki banke Kaupthing postali lastniki banke Arion. Posojilna pogodba je nadomestila zgoraj navedeno obveznico. Posojilna pogodba je v bistvu odražala pogoje obveznice, le da je bila njena glavnica denominirana v eurih, ameriških dolarjih in švicarskih frankih, ne v islandskih kronah. Ta sprememba denominacije valute je bila v skladu s pogoji dogovora o poravnavi, ki so določali, da bi morala banka Arion kljub valuti, v kateri je denominirana glavnica, plačati obresti in obroke v tujih valutah v obsegu, v katerem banka to zmore. V dogovoru o poravnavi je bilo določeno tudi, da mora banka Arion centralni banki Islandije predložiti utemeljen pisni zahtevek, če ne bi zmogla plačevati v tujih valutah in bi želela plačevati v islandskih kronah.

| (15) | S posojilno pogodbo je bilo zagotovljeno sedemletno posojilo z možnostjo podaljšanja dvakrat za tri leta v višini [...] milijona EUR, [...] milijonov USD in [...] milijonov CHF. Banki Arion je bilo dovoljeno spreminjanje kombinacije valut, v katerih je treba vrniti posojilo. Obresti, ki se plačujejo, so bile EURIBOR/LIBOR + 300 bazičnih točk. Portfelj stanovanjskih posojil banke Arion se je uporabil kot zavarovanje za centralno banko Islandije. |
| --- | --- |

(15)

S posojilno pogodbo je bilo zagotovljeno sedemletno posojilo z možnostjo podaljšanja dvakrat za tri leta v višini [...] milijona EUR, [...] milijonov USD in [...] milijonov CHF. Banki Arion je bilo dovoljeno spreminjanje kombinacije valut, v katerih je treba vrniti posojilo. Obresti, ki se plačujejo, so bile EURIBOR/LIBOR + 300 bazičnih točk. Portfelj stanovanjskih posojil banke Arion se je uporabil kot zavarovanje za centralno banko Islandije.

3.   PRITOŽBA

PRITOŽBA

| (16) | Po navedbah pritožnika posojilni pogodbi med banko ISB, banko Arion in centralno banko Islandije v odločbah nadzornega organa, s katerima je bila bankama ISB in Arion odobrena pomoč za prestrukturiranje, nista bili ocenjeni (17). Ker v teh primerih ukrepi niso bili obravnavani, je po mnenju pritožnika pomembno pridobiti mnenje nadzornega organa o (i) združljivosti teh dodatnih domnevnih ukrepov pomoči s Sporazumom EGP in (ii) posledicah, ker islandski organi niso priglasili teh ukrepov. |
| --- | --- |

(16)

Po navedbah pritožnika posojilni pogodbi med banko ISB, banko Arion in centralno banko Islandije v odločbah nadzornega organa, s katerima je bila bankama ISB in Arion odobrena pomoč za prestrukturiranje, nista bili ocenjeni (17). Ker v teh primerih ukrepi niso bili obravnavani, je po mnenju pritožnika pomembno pridobiti mnenje nadzornega organa o (i) združljivosti teh dodatnih domnevnih ukrepov pomoči s Sporazumom EGP in (ii) posledicah, ker islandski organi niso priglasili teh ukrepov.

17

| (17) | Po navedbah pritožnika takrat, ko je centralna banka Islandije sklenila posojilni pogodbi z bankama Arion in ISB, druge banke na Islandiji niso imele možnosti, da prejmejo tako financiranje od centralne banke Islandije ali drugih vladnih agencij. Zato trdi, da je bila pomoč selektivna, saj je bila dodeljena izključno nekaterim finančnim institucijam, ki konkurirajo na islandskem bančnem trgu. Po njegovem mnenju je bila banki ISB z dodelitvijo posojila dodeljena pomoč, da centralni banki Islandije ni bilo treba izvršiti izdaje kritih obveznic, v primeru banke Arion pa je bilo posojilo dodeljeno, da bi se zagotovila ustrezna uravnoteženost njenega valutnega tveganja. Trdi, da so bile druge finančne institucije, ki niso prejele take pomoči, prisiljene v prodajo sredstev na trgu, na katerem so imeli prednost kupci. |
| --- | --- |

(17)

Po navedbah pritožnika takrat, ko je centralna banka Islandije sklenila posojilni pogodbi z bankama Arion in ISB, druge banke na Islandiji niso imele možnosti, da prejmejo tako financiranje od centralne banke Islandije ali drugih vladnih agencij. Zato trdi, da je bila pomoč selektivna, saj je bila dodeljena izključno nekaterim finančnim institucijam, ki konkurirajo na islandskem bančnem trgu. Po njegovem mnenju je bila banki ISB z dodelitvijo posojila dodeljena pomoč, da centralni banki Islandije ni bilo treba izvršiti izdaje kritih obveznic, v primeru banke Arion pa je bilo posojilo dodeljeno, da bi se zagotovila ustrezna uravnoteženost njenega valutnega tveganja. Trdi, da so bile druge finančne institucije, ki niso prejele take pomoči, prisiljene v prodajo sredstev na trgu, na katerem so imeli prednost kupci.

| (18) | Po navedbah pritožnika sta banki ISB in Arion s posojilnima pogodbama pridobili jasno prednost v obliki dolgoročnega financiranja z ugodnimi obrestnimi merami, ki so bile nižje od tržnih obrestnih mer in drugim udeležencem na trgu niso bile na voljo. Po njegovem mnenju v teh nemirnih časih na finančnih trgih takih pogodb ne bi sklenil noben zasebni vlagatelj. V podporo svoji trditvi, da so bile obrestne mere takrat nižje od tržnih obrestnih mer, je predložil podatke o razmikih kreditne izmenjave islandske vlade v letu 2009 in obrestnih merah, ki so v letu 2009 veljale na izdajo obveznic HFF150224 in HFF150434, ki ju je izdal islandski finančni stanovanjski sklad. Pritožnik trdi, da so ukrepi okrepili položaj bank ISB in Arion na bančnem trgu in torej vplivali na položaj drugih udeležencev na trgu. |
| --- | --- |

(18)

Po navedbah pritožnika sta banki ISB in Arion s posojilnima pogodbama pridobili jasno prednost v obliki dolgoročnega financiranja z ugodnimi obrestnimi merami, ki so bile nižje od tržnih obrestnih mer in drugim udeležencem na trgu niso bile na voljo. Po njegovem mnenju v teh nemirnih časih na finančnih trgih takih pogodb ne bi sklenil noben zasebni vlagatelj. V podporo svoji trditvi, da so bile obrestne mere takrat nižje od tržnih obrestnih mer, je predložil podatke o razmikih kreditne izmenjave islandske vlade v letu 2009 in obrestnih merah, ki so v letu 2009 veljale na izdajo obveznic HFF150224 in HFF150434, ki ju je izdal islandski finančni stanovanjski sklad. Pritožnik trdi, da so ukrepi okrepili položaj bank ISB in Arion na bančnem trgu in torej vplivali na položaj drugih udeležencev na trgu.

| (19) | Nazadnje pritožnik trdi, da sta načrta prestrukturiranja bank ISB in Arion, ki ju je izvedla islandska vlada in za katera je nadzorni organ ugotovil, da sta združljiva pomoč v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP, zadoščala za odpravo motnje v islandskem gospodarstvu. Po njegovem mnenju dodatni ukrepi pomoči, izvedeni z zgoraj navedenimi dogovori, niso bili potrebni, primerni ali sorazmerni za obnovo islandskega bančnega sistema in zato pomenijo nezdružljivo državno pomoč. |
| --- | --- |

(19)

Nazadnje pritožnik trdi, da sta načrta prestrukturiranja bank ISB in Arion, ki ju je izvedla islandska vlada in za katera je nadzorni organ ugotovil, da sta združljiva pomoč v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP, zadoščala za odpravo motnje v islandskem gospodarstvu. Po njegovem mnenju dodatni ukrepi pomoči, izvedeni z zgoraj navedenimi dogovori, niso bili potrebni, primerni ali sorazmerni za obnovo islandskega bančnega sistema in zato pomenijo nezdružljivo državno pomoč.

4.   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (20) | Nadzorni organ je v Odločbi št. 208/15/COL predhodno ocenil, ali bi lahko kratkoročni krediti, ki jih je centralna banka Islandije zagotovila bankama Glitnir in Kaupthing, ter posojilni pogodbi, ki ju je centralna banka Islandije sklenila z bankama Arion in ISB, pomenili državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, in če bi lahko pomenili, ali bi se lahko državna pomoč štela za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(20)

Nadzorni organ je v Odločbi št. 208/15/COL predhodno ocenil, ali bi lahko kratkoročni krediti, ki jih je centralna banka Islandije zagotovila bankama Glitnir in Kaupthing, ter posojilni pogodbi, ki ju je centralna banka Islandije sklenila z bankama Arion in ISB, pomenili državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, in če bi lahko pomenili, ali bi se lahko državna pomoč štela za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP.

| (21) | Kar zadeva kratkoročna zavarovana posojila centralne banke Islandije bankam in drugim finančnim institucijam, je nadzorni organ ugotovil, da so bili pogoji iz smernic o bančništvu (18) glede likvidnostne pomoči in posojil centralne banke izpolnjeni. V skladu s tem je ugotovil, da kratkoročni krediti, ki jih je centralna banka Islandije zagotovila bankama Glitnir in Kaupthing, ne pomenijo državne pomoči. |
| --- | --- |

(21)

Kar zadeva kratkoročna zavarovana posojila centralne banke Islandije bankam in drugim finančnim institucijam, je nadzorni organ ugotovil, da so bili pogoji iz smernic o bančništvu (18) glede likvidnostne pomoči in posojil centralne banke izpolnjeni. V skladu s tem je ugotovil, da kratkoročni krediti, ki jih je centralna banka Islandije zagotovila bankama Glitnir in Kaupthing, ne pomenijo državne pomoči.

18

| (22) | Vendar je nadzorni organ glede posojilnih pogodb med centralno banko Islandije ter bankama Arion in ISB pod domnevno ugodnejšimi pogoji predhodno ugotovil, da ni mogoče izključiti, da pomenita državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. V Odločbi 208/15/COL so bili opredeljeni naslednji vidiki:






  (i) | nadzorni organ je opozoril, da bi se za javno podporo, ki jo dodeli centralna banka, lahko štelo, da jo je mogoče pripisati državi, in zato pomeni prenos državnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

(22)

Vendar je nadzorni organ glede posojilnih pogodb med centralno banko Islandije ter bankama Arion in ISB pod domnevno ugodnejšimi pogoji predhodno ugotovil, da ni mogoče izključiti, da pomenita državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. V Odločbi 208/15/COL so bili opredeljeni naslednji vidiki:

(i)

nadzorni organ je opozoril, da bi se za javno podporo, ki jo dodeli centralna banka, lahko štelo, da jo je mogoče pripisati državi, in zato pomeni prenos državnih sredstev;

| (ii) | nadzorni organ je izrazil pomisleke glede tega, ali so bili ukrepi, ki se ocenjujejo, skladni z ravnanjem zasebnega upnika v primerljivem pravnem in dejanskem položaju. Iz predhodne ocene nadzornega organa je zato razvidno, da gospodarske prednosti v korist bank ISB in Arion ni mogoče izključiti; |
| --- | --- |

(ii)

nadzorni organ je izrazil pomisleke glede tega, ali so bili ukrepi, ki se ocenjujejo, skladni z ravnanjem zasebnega upnika v primerljivem pravnem in dejanskem položaju. Iz predhodne ocene nadzornega organa je zato razvidno, da gospodarske prednosti v korist bank ISB in Arion ni mogoče izključiti;

| (iii) | ker ni bil predložen noben dokaz, da sta bili domnevno ugodni posojilni pogodbi dani na voljo vsem podjetjem v dejanskem in pravnem položaju, ki je primerljiv s položajem bank ISB in Arion, je bilo predhodno mnenje nadzornega organa, da se ukrepi zdijo selektivni; |
| --- | --- |

(iii)

ker ni bil predložen noben dokaz, da sta bili domnevno ugodni posojilni pogodbi dani na voljo vsem podjetjem v dejanskem in pravnem položaju, ki je primerljiv s položajem bank ISB in Arion, je bilo predhodno mnenje nadzornega organa, da se ukrepi zdijo selektivni;

| (iv) | nazadnje, nadzorni organ je opozoril, da banki ISB in Arion sicer trenutno poslujeta zlasti na islandskem trgu, ne glede na to pa zagotavljata finančne storitve, ki so v celoti odprte za konkurenco in trgovino v EGP. Zato je njegovo predhodno mnenje, da bi ukrep lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino v EGP. |
| --- | --- |

(iv)

nazadnje, nadzorni organ je opozoril, da banki ISB in Arion sicer trenutno poslujeta zlasti na islandskem trgu, ne glede na to pa zagotavljata finančne storitve, ki so v celoti odprte za konkurenco in trgovino v EGP. Zato je njegovo predhodno mnenje, da bi ukrep lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino v EGP.

| (23) | Po mnenju nadzornega organa je treba predložiti dodatne dokaze, da bi se lahko ugotovilo, ali bi se posojilni pogoji lahko šteli za združljive z delovanjem Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(23)

Po mnenju nadzornega organa je treba predložiti dodatne dokaze, da bi se lahko ugotovilo, ali bi se posojilni pogoji lahko šteli za združljive z delovanjem Sporazuma EGP.

| (24) | Zato je imel nadzorni organ po predhodni oceni pomisleke, ali zadevni ukrepi in zlasti posojilni pogoji pomenijo državno pomoč, in če jo, ali bi se lahko šteli za združljive z delovanjem Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(24)

Zato je imel nadzorni organ po predhodni oceni pomisleke, ali zadevni ukrepi in zlasti posojilni pogoji pomenijo državno pomoč, in če jo, ali bi se lahko šteli za združljive z delovanjem Sporazuma EGP.

5.   PRIPOMBE CENTRALNE BANKE ISLANDIJE

PRIPOMBE CENTRALNE BANKE ISLANDIJE

5.1   SPLOŠNO

| (25) | Centralna banka Islandije opozarja, da je nadzorni organ prestrukturiranje islandskega finančnega sistema in pravnih temeljev ter vladno izvedbo prestrukturiranja že predhodno obravnaval, med drugim v odločbah o pomoči za prestrukturiranje za banki ISB in Arion. Po njenem mnenju ni logično, da se ukrepi, ki se preiskujejo v tej zadevi, vzamejo iz konteksta in ocenijo kot samostojni instrumenti. |
| --- | --- |

(25)

Centralna banka Islandije opozarja, da je nadzorni organ prestrukturiranje islandskega finančnega sistema in pravnih temeljev ter vladno izvedbo prestrukturiranja že predhodno obravnaval, med drugim v odločbah o pomoči za prestrukturiranje za banki ISB in Arion. Po njenem mnenju ni logično, da se ukrepi, ki se preiskujejo v tej zadevi, vzamejo iz konteksta in ocenijo kot samostojni instrumenti.

| (26) | Po navedbah centralne banke Islandije ni realno, da bi centralna banka izvršila zavarovanje, kot je tisto v primeru bank Kaupthing (Arion) in ISB. S prisvojitvijo takega zavarovanja bi centralna banka Islandije prevzela vlogo komercialne banke z enim največjih portfeljev stanovanjskih posojil na Islandiji. To ne bi bilo v skladu z vlogo, ki jo ima kot centralna banka. Obstajalo je tudi veliko tveganje destabilizacije dejavnosti bank Arion in ISB, ki bi ogrozila finančno stabilnost. Nadzorni organ mora upoštevati pravno obveznost centralne banke Islandije, da spodbuja finančno stabilnost. Če bi centralna banka Islandije izterjala terjatev do banke ISB, bi bila likvidnost banke ISB prešibka, da bi lahko delovala kot zdrava banka, zato centralna banka Islandije ne bi mogla izterjati celotne terjatve. |
| --- | --- |

(26)

Po navedbah centralne banke Islandije ni realno, da bi centralna banka izvršila zavarovanje, kot je tisto v primeru bank Kaupthing (Arion) in ISB. S prisvojitvijo takega zavarovanja bi centralna banka Islandije prevzela vlogo komercialne banke z enim največjih portfeljev stanovanjskih posojil na Islandiji. To ne bi bilo v skladu z vlogo, ki jo ima kot centralna banka. Obstajalo je tudi veliko tveganje destabilizacije dejavnosti bank Arion in ISB, ki bi ogrozila finančno stabilnost. Nadzorni organ mora upoštevati pravno obveznost centralne banke Islandije, da spodbuja finančno stabilnost. Če bi centralna banka Islandije izterjala terjatev do banke ISB, bi bila likvidnost banke ISB prešibka, da bi lahko delovala kot zdrava banka, zato centralna banka Islandije ne bi mogla izterjati celotne terjatve.

| (27) | Centralna banka Islandije opozarja, da v smernicah o bančništvu na žalost ni obravnavano, kaj se zgodi, ko zapadejo terjatve, ki izhajajo iz operacij denarne politike, in mora centralna banka sprejeti ukrepe za izterjavo terjatev in prisvojitev premoženja, ki je predloženo kot zavarovanje. Trdi, da bi bilo treba preoblikovanje terjatev centralne banke Islandije v posojilni pogodbi šteti za običajno nadaljevanje ukrepov upnikov, s katerimi naj bi se kar najbolj izterjale terjatve, ki izhajajo iz kratkoročnih kreditov, ne pa za nova finančna sredstva, zagotovljena bankama Arion in ISB. |
| --- | --- |

(27)

Centralna banka Islandije opozarja, da v smernicah o bančništvu na žalost ni obravnavano, kaj se zgodi, ko zapadejo terjatve, ki izhajajo iz operacij denarne politike, in mora centralna banka sprejeti ukrepe za izterjavo terjatev in prisvojitev premoženja, ki je predloženo kot zavarovanje. Trdi, da bi bilo treba preoblikovanje terjatev centralne banke Islandije v posojilni pogodbi šteti za običajno nadaljevanje ukrepov upnikov, s katerimi naj bi se kar najbolj izterjale terjatve, ki izhajajo iz kratkoročnih kreditov, ne pa za nova finančna sredstva, zagotovljena bankama Arion in ISB.

5.2   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

| (28) | Centralna banka Islandije glede tega, ali je bila s posojilnima pogodbama zadevnima bankama zagotovljena prednost, najprej trdi, da prvotna zamuda pri plačilih glede na izredne okoliščine, ki so bile na Islandiji po zlomu bančnega sistema oktobra 2008, ni pomenila državne pomoči. Tega, da je banka ISB plačila poravnala septembra 2009, banka Kaupthing pa novembra 2009, po mnenju centralne banke Islandije ni mogoče šteti za zamudo, saj je na Islandiji potekalo celovito prestrukturiranje bank s pomočjo Mednarodnega denarnega sklada in je bilo veliko negotovosti glede vrednotenja sredstev bank. |
| --- | --- |

(28)

Centralna banka Islandije glede tega, ali je bila s posojilnima pogodbama zadevnima bankama zagotovljena prednost, najprej trdi, da prvotna zamuda pri plačilih glede na izredne okoliščine, ki so bile na Islandiji po zlomu bančnega sistema oktobra 2008, ni pomenila državne pomoči. Tega, da je banka ISB plačila poravnala septembra 2009, banka Kaupthing pa novembra 2009, po mnenju centralne banke Islandije ni mogoče šteti za zamudo, saj je na Islandiji potekalo celovito prestrukturiranje bank s pomočjo Mednarodnega denarnega sklada in je bilo veliko negotovosti glede vrednotenja sredstev bank.

| (29) | Centralna banka Islandije poudarja, da je pravno obvezana k ohranjanju finančne stabilnosti in nadzoru nad deviznimi bilancami kreditnih institucij. Zato je bila pravno obvezana reševati takratne resne razmere. Sklenitev posojilnih pogodb je bila v teh okoliščinah najbolj razumna gospodarska odločitev. Centralna banka Islandije poudarja, da prisvojitev zavarovanja ne bi bila le v nasprotju z njeno vlogo centralne banke, ampak bi zaradi nje na koncu tudi izterjala manj kratkoročnega dolga. |
| --- | --- |

(29)

Centralna banka Islandije poudarja, da je pravno obvezana k ohranjanju finančne stabilnosti in nadzoru nad deviznimi bilancami kreditnih institucij. Zato je bila pravno obvezana reševati takratne resne razmere. Sklenitev posojilnih pogodb je bila v teh okoliščinah najbolj razumna gospodarska odločitev. Centralna banka Islandije poudarja, da prisvojitev zavarovanja ne bi bila le v nasprotju z njeno vlogo centralne banke, ampak bi zaradi nje na koncu tudi izterjala manj kratkoročnega dolga.

| (30) | Poleg tega so bili po mnenju centralne banke Islandije pogoji posojilnih pogodb, tj. obrestne mere in zavarovanje, zanjo ugodni. Navaja razpoložljive informacije o izdanih instrumentih po svetu in tudi pogoje pri drugih instrumentih, ki so jih takrat sklenile zadevne strani (banka Arion, banka ISB, centralna banka Islandije, druge nacionalne finančne institucije in država) (19). Zato so bili po njenem mnenju pogoji posojilnih pogodb v obeh primerih v celoti usklajeni s takratnimi običajnimi pogoji na trgu in torej povsem v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(30)

Poleg tega so bili po mnenju centralne banke Islandije pogoji posojilnih pogodb, tj. obrestne mere in zavarovanje, zanjo ugodni. Navaja razpoložljive informacije o izdanih instrumentih po svetu in tudi pogoje pri drugih instrumentih, ki so jih takrat sklenile zadevne strani (banka Arion, banka ISB, centralna banka Islandije, druge nacionalne finančne institucije in država) (19). Zato so bili po njenem mnenju pogoji posojilnih pogodb v obeh primerih v celoti usklajeni s takratnimi običajnimi pogoji na trgu in torej povsem v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

19

| (31) | Glede vprašanja, ali sta bili ti posojilni pogodbi selektivni, centralna banka Islandije trdi, da so se vsa podjetja v primerljivem pravnem in dejanskem položaju obravnavala enako. V zvezi s tem ugotavlja, da je tudi Straumur, zasebna islandska investicijska banka, s centralno banko Islandije sklenila dogovor o poravnavi kratkoročnega dolga (20). Poleg tega banka MP Bank po navedbah centralne banke Islandije ni bila v podobnem dejanskem ali pravnem položaju, saj njeni kratkoročni dolgovi niso bili zavarovani s sredstvi, ki so primerljiva s portfeljem stanovanjskih posojil, ampak z javnimi vrednostnimi papirji, kot so instrumenti zakladnice in podobni varni instrumenti, tj. s sredstvi z določeno vrednostjo, s katerimi je enostavno trgovati in s katerih prisvojitvijo ni nobenih stroškov. Zato centralna banka Islandije zavrača trditev, da drugim bankam na Islandiji ni bila dana možnost, da prejmejo tako financiranje od centralne banke Islandije ali drugih vladnih agencij. |
| --- | --- |

(31)

Glede vprašanja, ali sta bili ti posojilni pogodbi selektivni, centralna banka Islandije trdi, da so se vsa podjetja v primerljivem pravnem in dejanskem položaju obravnavala enako. V zvezi s tem ugotavlja, da je tudi Straumur, zasebna islandska investicijska banka, s centralno banko Islandije sklenila dogovor o poravnavi kratkoročnega dolga (20). Poleg tega banka MP Bank po navedbah centralne banke Islandije ni bila v podobnem dejanskem ali pravnem položaju, saj njeni kratkoročni dolgovi niso bili zavarovani s sredstvi, ki so primerljiva s portfeljem stanovanjskih posojil, ampak z javnimi vrednostnimi papirji, kot so instrumenti zakladnice in podobni varni instrumenti, tj. s sredstvi z določeno vrednostjo, s katerimi je enostavno trgovati in s katerih prisvojitvijo ni nobenih stroškov. Zato centralna banka Islandije zavrača trditev, da drugim bankam na Islandiji ni bila dana možnost, da prejmejo tako financiranje od centralne banke Islandije ali drugih vladnih agencij.

20

| (32) | Nazadnje centralna banka Islandije opozarja, da mora nadzorni organ upoštevati, da v obdobju, v katerem sta bili sklenjeni posojilni pogodbi, ni bilo dejansko nobene konkurence med islandskimi finančnimi podjetji in drugimi finančnimi podjetji v EGP. Islandski parlament je novembra 2008 sprejel zakon št. 134/2008 o spremembi zakona št. 87/1992 o tujih valutah, s katerim so bile uvedene omejitve čezmejnih kapitalskih tokov in s tem povezanih menjalniških poslov, zaradi česar tuji finančni subjekti niso mogli konkurirati na islandskem trgu (21). Zato centralna banka Islandije trdi, da ukrepi niso mogli izkrivljati konkurence in vplivati na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(32)

Nazadnje centralna banka Islandije opozarja, da mora nadzorni organ upoštevati, da v obdobju, v katerem sta bili sklenjeni posojilni pogodbi, ni bilo dejansko nobene konkurence med islandskimi finančnimi podjetji in drugimi finančnimi podjetji v EGP. Islandski parlament je novembra 2008 sprejel zakon št. 134/2008 o spremembi zakona št. 87/1992 o tujih valutah, s katerim so bile uvedene omejitve čezmejnih kapitalskih tokov in s tem povezanih menjalniških poslov, zaradi česar tuji finančni subjekti niso mogli konkurirati na islandskem trgu (21). Zato centralna banka Islandije trdi, da ukrepi niso mogli izkrivljati konkurence in vplivati na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP.

21

| (33) | Centralna banka Islandije na podlagi navedenega trdi, da sklenitev posojilnih pogodb ne more pomeniti državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(33)

Centralna banka Islandije na podlagi navedenega trdi, da sklenitev posojilnih pogodb ne more pomeniti državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

5.3   ZDRUŽLJIVOST

| (34) | Če bi nadzorni organ kljub temu menil, da ukrepi pomenijo državno pomoč, centralna banka Islandije trdi, da jih je treba šteti za združljive s Sporazumom EGP na podlagi njegovega člena 61(3)(b), saj so bili sestavni deli ukrepov, ki so bili potrebni, sorazmerni in primerni za odpravo resne motnje v islandskem gospodarstvu ter so bili torej neposredno povezani z ukrepi pomoči za prestrukturiranje, ki jih je nadzorni organ odobril v odločbah o pomoči za prestrukturiranje za banki Arion in ISB. |
| --- | --- |

(34)

Če bi nadzorni organ kljub temu menil, da ukrepi pomenijo državno pomoč, centralna banka Islandije trdi, da jih je treba šteti za združljive s Sporazumom EGP na podlagi njegovega člena 61(3)(b), saj so bili sestavni deli ukrepov, ki so bili potrebni, sorazmerni in primerni za odpravo resne motnje v islandskem gospodarstvu ter so bili torej neposredno povezani z ukrepi pomoči za prestrukturiranje, ki jih je nadzorni organ odobril v odločbah o pomoči za prestrukturiranje za banki Arion in ISB.

6.   PRIPOMBE BANKE ARION

PRIPOMBE BANKE ARION

6.1   SPLOŠNO

| (35) | Tudi banka Arion trdi, da se ukrepi, ki se preiskujejo v tej zadevi, ne morejo vzeti iz konteksta in oceniti kot samostojni instrumenti. Navaja, da je nadzorni organ prestrukturiranje in kapitalizacijo banke Arion preiskal in odobril že v odločbi o pomoči za prestrukturiranje za banko Arion. |
| --- | --- |

(35)

Tudi banka Arion trdi, da se ukrepi, ki se preiskujejo v tej zadevi, ne morejo vzeti iz konteksta in oceniti kot samostojni instrumenti. Navaja, da je nadzorni organ prestrukturiranje in kapitalizacijo banke Arion preiskal in odobril že v odločbi o pomoči za prestrukturiranje za banko Arion.

| (36) | Banka Arion opozarja, da je bila denominacija posojila v tujih valutah namesto v islandskih kronah v skladu s pogoji dogovora o poravnavi, ki je določal, da bi morala banka Arion plačati obresti in obroke v tujih valutah v obsegu, v katerem to zmore, in da sme v islandskih kronah plačati le v izrednih okoliščinah. Opozarja tudi, da lahko posojilojemalec v skladu s členom 4 dogovora o poravnavi z dovoljenjem posojilodajalca delno ali v celotispremeni denominacijo dolga. Pogoji posojilne pogodbe so torej v celoti v skladu s pogoji dogovora o poravnavi. Banka Arion poudarja, da je nadzorni organ pogoje dogovora o poravnavi pregledal in odobril že v odločbi o pomoči za prestrukturiranje za banko Arion (22). |
| --- | --- |

(36)

Banka Arion opozarja, da je bila denominacija posojila v tujih valutah namesto v islandskih kronah v skladu s pogoji dogovora o poravnavi, ki je določal, da bi morala banka Arion plačati obresti in obroke v tujih valutah v obsegu, v katerem to zmore, in da sme v islandskih kronah plačati le v izrednih okoliščinah. Opozarja tudi, da lahko posojilojemalec v skladu s členom 4 dogovora o poravnavi z dovoljenjem posojilodajalca delno ali v celotispremeni denominacijo dolga. Pogoji posojilne pogodbe so torej v celoti v skladu s pogoji dogovora o poravnavi. Banka Arion poudarja, da je nadzorni organ pogoje dogovora o poravnavi pregledal in odobril že v odločbi o pomoči za prestrukturiranje za banko Arion (22).

22

| (37) | Po navedbah banke Arion trditev nadzornega organa v Odločbi št. 208/15/COL, da bi brez portfelja stanovanjskih posojil banka Arion imela majhno možnost preživetja, ne drži. Po navedbah banke Arion je bil portfelj stanovanjskih posojil res koristna pridobitev, saj je vključeval posojila nekaterih ključnih strank banke Arion, banka pa ga je tudi servisirala. Banka Kaupthing je v skladu z dogovorom o poravnavi (in ne odločitvijo organa za finančni nadzor) portfelj stanovanjskih posojil lahko prenesla na banko Arion v okviru njene kapitalizacije. Če člena 3 dogovora o poravnavi ne bi bilo (in torej ne bi bilo prenosa portfelja stanovanjskih posojil), bi portfelj stanovanjskih posojil zamenjala druga sredstva, da bi se izpolnile zahteve glede kapitalizacije in prestrukturiranja banke Arion. |
| --- | --- |

(37)

Po navedbah banke Arion trditev nadzornega organa v Odločbi št. 208/15/COL, da bi brez portfelja stanovanjskih posojil banka Arion imela majhno možnost preživetja, ne drži. Po navedbah banke Arion je bil portfelj stanovanjskih posojil res koristna pridobitev, saj je vključeval posojila nekaterih ključnih strank banke Arion, banka pa ga je tudi servisirala. Banka Kaupthing je v skladu z dogovorom o poravnavi (in ne odločitvijo organa za finančni nadzor) portfelj stanovanjskih posojil lahko prenesla na banko Arion v okviru njene kapitalizacije. Če člena 3 dogovora o poravnavi ne bi bilo (in torej ne bi bilo prenosa portfelja stanovanjskih posojil), bi portfelj stanovanjskih posojil zamenjala druga sredstva, da bi se izpolnile zahteve glede kapitalizacije in prestrukturiranja banke Arion.

6.2   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

| (38) | Po navedbah banke Arion bi se lahko položaj centralne banke Islandije štel za položaj zasebnega vlagatelja, ki izvršuje terjatve do banke Kaupthing, kot je bilo podrobno pojasnjeno v dogovoru o poravnavi, v skladu z veljavnimi pravili, s katerimi se urejajo likvidacijski postopki (23). Dodelitev portfelja stanovanjskih posojil v skladu z dogovorom o poravnavi in sklenitev posojilne pogodbe sta bili izvedeni pod pogoji, ki so bili v celoti skladni s takratnimi običajnimi pogoji na trgu. Zato je ravnanje centralne banke Islandije v skladu z zahtevami merila zasebnega upnika. Centralna banka Islandije torej banki Arion ni zagotovila prednosti, ki bi jo bilo mogoče kakor koli šteti za državno pomoč. |
| --- | --- |

(38)

Po navedbah banke Arion bi se lahko položaj centralne banke Islandije štel za položaj zasebnega vlagatelja, ki izvršuje terjatve do banke Kaupthing, kot je bilo podrobno pojasnjeno v dogovoru o poravnavi, v skladu z veljavnimi pravili, s katerimi se urejajo likvidacijski postopki (23). Dodelitev portfelja stanovanjskih posojil v skladu z dogovorom o poravnavi in sklenitev posojilne pogodbe sta bili izvedeni pod pogoji, ki so bili v celoti skladni s takratnimi običajnimi pogoji na trgu. Zato je ravnanje centralne banke Islandije v skladu z zahtevami merila zasebnega upnika. Centralna banka Islandije torej banki Arion ni zagotovila prednosti, ki bi jo bilo mogoče kakor koli šteti za državno pomoč.

23

| (39) | Po mnenju banke Arion je mogoče glavne točke, ki bi jih bilo treba upoštevati pri oceni, ali bi hipotetični zasebni upnik sklenil dogovor o poravnavi in posojilno pogodbo, povzeti, kot sledi:






  (i) | za centralno banko Islandije je bila to ekonomsko in funkcionalno edina smiselna možnost. S prisvojitvijo portfelja stanovanjskih posojil bi centralna banka Islandije na koncu izterjala manjši znesek kratkoročnega dolga; |
| --- | --- | --- |

(39)

Po mnenju banke Arion je mogoče glavne točke, ki bi jih bilo treba upoštevati pri oceni, ali bi hipotetični zasebni upnik sklenil dogovor o poravnavi in posojilno pogodbo, povzeti, kot sledi:

(i)

za centralno banko Islandije je bila to ekonomsko in funkcionalno edina smiselna možnost. S prisvojitvijo portfelja stanovanjskih posojil bi centralna banka Islandije na koncu izterjala manjši znesek kratkoročnega dolga;

| (ii) | centralna banka Islandije kot zavarovani upnik je izčrpala vse druge možnosti, ki so bile takrat na voljo; |
| --- | --- |

(ii)

centralna banka Islandije kot zavarovani upnik je izčrpala vse druge možnosti, ki so bile takrat na voljo;

| (iii) | dolžnica, banka Kaupthing, je bila v likvidacijskem postopku, zato je bilo treba kratkoročni dolg zaključiti v skladu z zakonom št. 21/1991 o stečajnem postopku; |
| --- | --- |

(iii)

dolžnica, banka Kaupthing, je bila v likvidacijskem postopku, zato je bilo treba kratkoročni dolg zaključiti v skladu z zakonom št. 21/1991 o stečajnem postopku;

| (iv) | ukrepi so bili v skladu s ciljem vlade, da domači del starih bank preseli na nove banke; |
| --- | --- |

(iv)

ukrepi so bili v skladu s ciljem vlade, da domači del starih bank preseli na nove banke;

| (v) | prestrukturiranje in kapitalizacija banke Arion sta bila del splošnega prestrukturiranja finančnega sektorja; |
| --- | --- |

(v)

prestrukturiranje in kapitalizacija banke Arion sta bila del splošnega prestrukturiranja finančnega sektorja;

| (vi) | pogoji posojilne pogodbe, tj. obrestne mere in zavarovanje, so bili za centralno banko Islandije ugodni. To je razvidno iz razpoložljivih informacij o izdanih instrumentih po svetu in tudi pogojev pri drugih instrumentih, ki so jih takrat sklenile zadevne strani (tj. banka Arion, centralna banka Islandije, druge nacionalne finančne institucije in država). |
| --- | --- |

(vi)

pogoji posojilne pogodbe, tj. obrestne mere in zavarovanje, so bili za centralno banko Islandije ugodni. To je razvidno iz razpoložljivih informacij o izdanih instrumentih po svetu in tudi pogojev pri drugih instrumentih, ki so jih takrat sklenile zadevne strani (tj. banka Arion, centralna banka Islandije, druge nacionalne finančne institucije in država).

| (40) | Ker je nadzorni organ v Odločbi št. 208/15/COL menil, da je težko določiti ustrezna referenčna merila za obrestne mere med finančno krizo, je banka Arion predložila informacije o kritih obveznicah in nadrejenih nezavarovanih obveznicah, ki so jih v zadevnem obdobju izdale banke v Evropi. Posojilo, ki ga je zagotovila centralna banka Islandije, je zavarovano zlasti s hipotekami, zato banka Arion trdi, da je primerljivo s kritimi obveznicami, ki so jih leta 2009 izdale evropske banke in so bile zavarovane s stanovanjskimi hipotekami. Po navedbah banke Arion je iz nabora podatkov, ki ga je predložila (24), razvidno, da so bili razmiki pri financiranju, ki so jih plačevale evropske banke, od 0,1 % do 1,90 % nad medbančnimi obrestnimi merami, pri čemer je bil srednji razmik 0,72 %. Najvišje obrestne mere za krite obveznice sta plačali banki Bank of Ireland septembra2009 (1,9 % nad medbančnimi obrestnimi merami) in EBS Mortgage finance iz Irske (1,75 % nad medbančnimi obrestnimi merami) novembra 2009. Po navedbah banke Arion je težko razumeti, kako bi se lahko dolžniški instrument, ki je zavarovan s hipotekami in drugimi visokokakovostnimi sredstvi ter na katerega se obračuna obrestna mera LIBOR + 3,00 %, štel za državno pomoč, če so bili takrat najvišji stroški financiranja, ki jih je imela evropska banka s hipotekarnim zavarovanjem s premoženjem, medbančne obrestne mere + 1,9 %. |
| --- | --- |

(40)

Ker je nadzorni organ v Odločbi št. 208/15/COL menil, da je težko določiti ustrezna referenčna merila za obrestne mere med finančno krizo, je banka Arion predložila informacije o kritih obveznicah in nadrejenih nezavarovanih obveznicah, ki so jih v zadevnem obdobju izdale banke v Evropi. Posojilo, ki ga je zagotovila centralna banka Islandije, je zavarovano zlasti s hipotekami, zato banka Arion trdi, da je primerljivo s kritimi obveznicami, ki so jih leta 2009 izdale evropske banke in so bile zavarovane s stanovanjskimi hipotekami. Po navedbah banke Arion je iz nabora podatkov, ki ga je predložila (24), razvidno, da so bili razmiki pri financiranju, ki so jih plačevale evropske banke, od 0,1 % do 1,90 % nad medbančnimi obrestnimi merami, pri čemer je bil srednji razmik 0,72 %. Najvišje obrestne mere za krite obveznice sta plačali banki Bank of Ireland septembra2009 (1,9 % nad medbančnimi obrestnimi merami) in EBS Mortgage finance iz Irske (1,75 % nad medbančnimi obrestnimi merami) novembra 2009. Po navedbah banke Arion je težko razumeti, kako bi se lahko dolžniški instrument, ki je zavarovan s hipotekami in drugimi visokokakovostnimi sredstvi ter na katerega se obračuna obrestna mera LIBOR + 3,00 %, štel za državno pomoč, če so bili takrat najvišji stroški financiranja, ki jih je imela evropska banka s hipotekarnim zavarovanjem s premoženjem, medbančne obrestne mere + 1,9 %.

24

| (41) | Po navedbah banke Arion je bila sprememba pogojev v posojilni pogodbi v primerjavi s pogoji dogovora o poravnavi, ki so se nanašali na denominacijo glavnice v eurih, ameriških dolarjih in švicarskih frankih namesto v islandskih kronah, za centralno banko Islandije ugodna. Banka Arion opozarja, da so bile na Islandiji od zloma bančnega sistema jeseni 2008 uvedene stroge omejitve čezmejnega pretoka kapitala in povezanih menjalniških poslov. Z uporabo merila zasebnega upnika v teh okoliščinah je mogoča le ugotovitev, da bi zasebni upnik dal prednost denominaciji v tujih valutah namesto v islandskih kronah. Taka sprememba denominacije bi bila torej v korist upnika, ne dolžnika. |
| --- | --- |

(41)

Po navedbah banke Arion je bila sprememba pogojev v posojilni pogodbi v primerjavi s pogoji dogovora o poravnavi, ki so se nanašali na denominacijo glavnice v eurih, ameriških dolarjih in švicarskih frankih namesto v islandskih kronah, za centralno banko Islandije ugodna. Banka Arion opozarja, da so bile na Islandiji od zloma bančnega sistema jeseni 2008 uvedene stroge omejitve čezmejnega pretoka kapitala in povezanih menjalniških poslov. Z uporabo merila zasebnega upnika v teh okoliščinah je mogoča le ugotovitev, da bi zasebni upnik dal prednost denominaciji v tujih valutah namesto v islandskih kronah. Taka sprememba denominacije bi bila torej v korist upnika, ne dolžnika.

| (42) | Banka Arion primerja tudi dogovor o poravnavi (v nadaljnjem besedilu: dogovor z banko LBI), ki sta ga decembra 2009 sklenili „nova“ banka Landsbankinn (v nadaljnjem besedilu: banka NBI) in „stara“ banka Landsbankinn (v nadaljnjem besedilu: banka LBI). Dogovor z banko LBI je obsegal izdajo nadrejene zavarovane obveznice, denominirane v eurih, britanskih funtih in ameriških dolarjih, v vrednosti 247 milijard ISK v tuji valuti za deset let, ki jo je banka NBI izdala banki LBI. Poleg tega je bila v začetku leta 2013 izdana pogojno zamenljiva obveznica v vrednosti 92 milijard ISK v tuji valuti. Ti nadrejeni zavarovani obveznici sta bili nadomestilo za sredstva in obveznosti, ki so se z odločitvijo organa za finančni nadzor o odtujitvi sredstev in odgovornosti banke LBI banki NBI 9. oktobra 2008 prenesle z banke LBI. Ti nadrejeni zavarovani obveznici dospeta oktobra 2018, v prvih petih letih pa ni obročnega odplačevanja. Obrestni meri sta EURIBOR/LIBOR + 175 bazičnih točk za prvih pet let in EURIBOR/LIBOR + 290 bazičnih točk za ostalih pet let. Zavarovani sta z nabori posojil strankam banke Landsbankinn (25). |
| --- | --- |

(42)

Banka Arion primerja tudi dogovor o poravnavi (v nadaljnjem besedilu: dogovor z banko LBI), ki sta ga decembra 2009 sklenili „nova“ banka Landsbankinn (v nadaljnjem besedilu: banka NBI) in „stara“ banka Landsbankinn (v nadaljnjem besedilu: banka LBI). Dogovor z banko LBI je obsegal izdajo nadrejene zavarovane obveznice, denominirane v eurih, britanskih funtih in ameriških dolarjih, v vrednosti 247 milijard ISK v tuji valuti za deset let, ki jo je banka NBI izdala banki LBI. Poleg tega je bila v začetku leta 2013 izdana pogojno zamenljiva obveznica v vrednosti 92 milijard ISK v tuji valuti. Ti nadrejeni zavarovani obveznici sta bili nadomestilo za sredstva in obveznosti, ki so se z odločitvijo organa za finančni nadzor o odtujitvi sredstev in odgovornosti banke LBI banki NBI 9. oktobra 2008 prenesle z banke LBI. Ti nadrejeni zavarovani obveznici dospeta oktobra 2018, v prvih petih letih pa ni obročnega odplačevanja. Obrestni meri sta EURIBOR/LIBOR + 175 bazičnih točk za prvih pet let in EURIBOR/LIBOR + 290 bazičnih točk za ostalih pet let. Zavarovani sta z nabori posojil strankam banke Landsbankinn (25).

25

| (43) | Po navedbah banke Arion se lahko pogoji dogovora z banko LBI štejejo za neposredno primerljive s pogoji iz posojilne pogodbe. Povzetek razlik:






  (i) | stopnja 175 bazičnih točk/290 bazičnih točk zasebnega posojilodajalca v primerjavi s 300 bazičnimi točkami centralne banke Islandije na podlagi posojilne pogodbe; |
| --- | --- | --- |

(43)

Po navedbah banke Arion se lahko pogoji dogovora z banko LBI štejejo za neposredno primerljive s pogoji iz posojilne pogodbe. Povzetek razlik:

(i)

stopnja 175 bazičnih točk/290 bazičnih točk zasebnega posojilodajalca v primerjavi s 300 bazičnimi točkami centralne banke Islandije na podlagi posojilne pogodbe;

| (ii) | glavnica zasebnega posojilodajalca v višini skoraj 350 milijard ISK v primerjavi z [...] milijardami ISK centralne banke Islandije na podlagi posojilne pogodbe; |
| --- | --- |

(ii)

glavnica zasebnega posojilodajalca v višini skoraj 350 milijard ISK v primerjavi z [...] milijardami ISK centralne banke Islandije na podlagi posojilne pogodbe;

| (iii) | skupina zavarovanih posojil strankam za zasebnega posojilodajalca v primerjavi z raznoliko skupino domačih izpostavljenosti, zavarovanih z državnimi, občinskimi in stanovanjskimi hipotekami centralni banki Islandije na podlagi posojilne pogodbe. |
| --- | --- |

(iii)

skupina zavarovanih posojil strankam za zasebnega posojilodajalca v primerjavi z raznoliko skupino domačih izpostavljenosti, zavarovanih z državnimi, občinskimi in stanovanjskimi hipotekami centralni banki Islandije na podlagi posojilne pogodbe.

| (44) | Vse navedene razlike med tema primeroma so po mnenju banke Arion ugodnejše za posojilno pogodbo in centralno banko Islandije, tj. višja obrestna mera, manjša glavnica in močnejša skupina zavarovanj s premoženjem, čeprav gre v tem primeru za zasebnega posojilodajalca. To pomeni, da so pogoji financiranja, ki je bilo banki Arion zagotovljeno na podlagi posojilne pogodbe, v skladu s takrat prevladujočimi pogoji na trgu. |
| --- | --- |

(44)

Vse navedene razlike med tema primeroma so po mnenju banke Arion ugodnejše za posojilno pogodbo in centralno banko Islandije, tj. višja obrestna mera, manjša glavnica in močnejša skupina zavarovanj s premoženjem, čeprav gre v tem primeru za zasebnega posojilodajalca. To pomeni, da so pogoji financiranja, ki je bilo banki Arion zagotovljeno na podlagi posojilne pogodbe, v skladu s takrat prevladujočimi pogoji na trgu.

| (45) | Na kratko, banka Arion trdi, da sklenitev posojilne pogodbe med centralno banko Islandije in banko Arion ne more pomeniti državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(45)

Na kratko, banka Arion trdi, da sklenitev posojilne pogodbe med centralno banko Islandije in banko Arion ne more pomeniti državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

6.3   ZDRUŽLJIVOST

| (46) | Če bi nadzorni organ kljub navedenim trditvam menil, da ukrepi pomenijo državno pomoč, banka Arion trdi, da so ti ukrepi združljivi s Sporazumom EGP na podlagi njegovega člena 61(3)(b). |
| --- | --- |

(46)

Če bi nadzorni organ kljub navedenim trditvam menil, da ukrepi pomenijo državno pomoč, banka Arion trdi, da so ti ukrepi združljivi s Sporazumom EGP na podlagi njegovega člena 61(3)(b).

| (47) | Ker so bili zadevni ukrepi neločljivi del končne kapitalizacije banke Arion in načrta prestrukturiranja banke Arion, ki je bil predložen nadzornemu organu, banka Arion trdi, da teh ukrepov ni mogoče ločiti od skupne ocene, ki jo je nadzorni organ podal v navedeni zadevi. Zato so zajeti v odločbi nadzornega organa o pomoči za prestrukturiranje za banko Arion. |
| --- | --- |

(47)

Ker so bili zadevni ukrepi neločljivi del končne kapitalizacije banke Arion in načrta prestrukturiranja banke Arion, ki je bil predložen nadzornemu organu, banka Arion trdi, da teh ukrepov ni mogoče ločiti od skupne ocene, ki jo je nadzorni organ podal v navedeni zadevi. Zato so zajeti v odločbi nadzornega organa o pomoči za prestrukturiranje za banko Arion.

| (48) | Banka Arion meni tudi, da če je po mnenju nadzornega organa mogoče znova obravnavati določen del posla, ki ga je nadzorni organ pregledal in odobril že v odločbi o pomoči za prestrukturiranje za banko Arion, potem bi moral nadzorni organ upoštevati celotni dejanski in pravni položaj. Ocena združljivosti zadevnih ukrepov, ki jo poda nadzorni organ, bi zato morala biti v skladu z oceno iz odločbe o pomoči za prestrukturiranje za banko Arion, in bi morala zlasti proučiti, ali so bila izpolnjena merila veljavnih smernic o državni pomoči. |
| --- | --- |

(48)

Banka Arion meni tudi, da če je po mnenju nadzornega organa mogoče znova obravnavati določen del posla, ki ga je nadzorni organ pregledal in odobril že v odločbi o pomoči za prestrukturiranje za banko Arion, potem bi moral nadzorni organ upoštevati celotni dejanski in pravni položaj. Ocena združljivosti zadevnih ukrepov, ki jo poda nadzorni organ, bi zato morala biti v skladu z oceno iz odločbe o pomoči za prestrukturiranje za banko Arion, in bi morala zlasti proučiti, ali so bila izpolnjena merila veljavnih smernic o državni pomoči.

7.   PRIPOMBE BANKE ISB

PRIPOMBE BANKE ISB

| (49) | Banka ISB je zagotovila informacije o pogojih podobnih obveznic, zavarovanih s premoženjem, ki so v Evropi veljali ob sklenitvi dogovora s centralno banko Islandije. Po njenih navedbah so takrat v Evropi podobne obveznice, zavarovane s premoženjem, pri trgovanju dosegale po 40–80 bazičnih točk več kot obveznice z državnim jamstvom. Banka ISB je predložila graf, ki za tri države, tj. Francijo, Nemčijo in Španijo, prikazuje podatke iz leta 2009 o razliki v razmikih za razmike med donosnostjo kritih obveznic in donosnostjo državnih vrednostnih papirjev. Razmiki med donosnostjo kritih obveznic na osnovi indeksov iBoxx (26) so tehtano povprečje vseh neporavnanih obveznosti iz naslova kritih obveznic iz zadevnih držav s povprečnim trajanjem indeksov v razponu od pet do sedem let.



  bazične točke
  GER COV – Sov
  FRA Cov – Sov
  ESP Cov - Sov
  01.ian..09
  01.ian..10
  01.ian..11
  01.ian..12
  01.ian..13
  01.ian..14
  01.ian..15
  01.ian..16
  200
  150
  100
  50
  0
  -50 |
| --- | --- |

(49)

Banka ISB je zagotovila informacije o pogojih podobnih obveznic, zavarovanih s premoženjem, ki so v Evropi veljali ob sklenitvi dogovora s centralno banko Islandije. Po njenih navedbah so takrat v Evropi podobne obveznice, zavarovane s premoženjem, pri trgovanju dosegale po 40–80 bazičnih točk več kot obveznice z državnim jamstvom. Banka ISB je predložila graf, ki za tri države, tj. Francijo, Nemčijo in Španijo, prikazuje podatke iz leta 2009 o razliki v razmikih za razmike med donosnostjo kritih obveznic in donosnostjo državnih vrednostnih papirjev. Razmiki med donosnostjo kritih obveznic na osnovi indeksov iBoxx (26) so tehtano povprečje vseh neporavnanih obveznosti iz naslova kritih obveznic iz zadevnih držav s povprečnim trajanjem indeksov v razponu od pet do sedem let.

26

bazične točke

GER COV – Sov

FRA Cov – Sov

ESP Cov - Sov

01.ian..09

01.ian..10

01.ian..11

01.ian..12

01.ian..13

01.ian..14

01.ian..15

01.ian..16

200

150

100

50

0

-50

| (50) | Kot je razvidno z grafa, je razmik v tem obdobju precej nihal in je na primer pri Španiji trenutno negativen. Leta 2009 je bila razlika v razmikih za te tri države v razponu od 40 do 160 bazičnih točk. |
| --- | --- |

(50)

Kot je razvidno z grafa, je razmik v tem obdobju precej nihal in je na primer pri Španiji trenutno negativen. Leta 2009 je bila razlika v razmikih za te tri države v razponu od 40 do 160 bazičnih točk.

II.   OCENA

OCENA

1.   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

| (51) | Nadzorni organ bo v naslednjih poglavjih ocenil, ali posojilni pogodbi, sklenjeni med centralno banko Islandije ter bankama ISB in Arion, vključujeta državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(51)

Nadzorni organ bo v naslednjih poglavjih ocenil, ali posojilni pogodbi, sklenjeni med centralno banko Islandije ter bankama ISB in Arion, vključujeta državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

| (52) | Ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, če so kumulativno izpolnjeni naslednji pogoji: ukrep (i) dodeli država ali je dodeljen iz državnih sredstev, (ii) podjetju zagotavlja gospodarsko prednost, (iii) je selektiven ter (iv) bi lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med pogodbenicami. |
| --- | --- |

(52)

Ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, če so kumulativno izpolnjeni naslednji pogoji: ukrep (i) dodeli država ali je dodeljen iz državnih sredstev, (ii) podjetju zagotavlja gospodarsko prednost, (iii) je selektiven ter (iv) bi lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med pogodbenicami.

| (53) | Predhodno bi bilo treba opozoriti, da v denarni politiki ni vsesplošne izjeme od uporabe pravil o državni pomoči (27). Izvzetje likvidnostne pomoči iz uporabe prava o državni pomoči, kot je navedeno v odstavku (21), je omejeno na ukrepe, ki izpolnjujejo pogoje, naštete v točki 51 smernic nadzornega organa o bančništvu iz leta 2008 in točki 62 smernic nadzornega organa o bančništvu iz leta 2013 (28). To ne pomeni, da so vsi ukrepi centralnih bank izvzeti iz uporabe pravil o državni pomoči. Nadzorni organ v tem primeru meni, da dolgoročnaposojila, ki jih je zagotavljala centralna banka Islandije, niso v skladu s pogoji iz navedenih točk smernic o bančništvu iz let 2008 in 2013, saj so bili ukrepi povezani z ukrepi za prestrukturiranje, zagotovljenimi zadevnima bankama. Zato mora ukrepe oceniti na podlagi pogojev iz člena 61(1) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(53)

Predhodno bi bilo treba opozoriti, da v denarni politiki ni vsesplošne izjeme od uporabe pravil o državni pomoči (27). Izvzetje likvidnostne pomoči iz uporabe prava o državni pomoči, kot je navedeno v odstavku (21), je omejeno na ukrepe, ki izpolnjujejo pogoje, naštete v točki 51 smernic nadzornega organa o bančništvu iz leta 2008 in točki 62 smernic nadzornega organa o bančništvu iz leta 2013 (28). To ne pomeni, da so vsi ukrepi centralnih bank izvzeti iz uporabe pravil o državni pomoči. Nadzorni organ v tem primeru meni, da dolgoročnaposojila, ki jih je zagotavljala centralna banka Islandije, niso v skladu s pogoji iz navedenih točk smernic o bančništvu iz let 2008 in 2013, saj so bili ukrepi povezani z ukrepi za prestrukturiranje, zagotovljenimi zadevnima bankama. Zato mora ukrepe oceniti na podlagi pogojev iz člena 61(1) Sporazuma EGP.

27

28

1.1   OBSTOJ DRŽAVNIH SREDSTEV

| (54) | V skladu s členom 61(1) Sporazuma EGP mora ukrep dodeliti država ali mora biti dodeljen iz državnih sredstev, da se lahko šteje za državno pomoč. |
| --- | --- |

(54)

V skladu s členom 61(1) Sporazuma EGP mora ukrep dodeliti država ali mora biti dodeljen iz državnih sredstev, da se lahko šteje za državno pomoč.

| (55) | Za namen člena 61(1) Sporazuma EGP država zajema vse organe javne uprave, od centralne ravni države do mestne ravni ali najnižje upravne ravni, pa tudi javna podjetja in organe (29). |
| --- | --- |

(55)

Za namen člena 61(1) Sporazuma EGP država zajema vse organe javne uprave, od centralne ravni države do mestne ravni ali najnižje upravne ravni, pa tudi javna podjetja in organe (29).

29

| (56) | Ukrepi, ki se preiskujejo, so v obliki posojilnih pogodb med centralno banko Islandije ter bankama Arion in ISB pod domnevno ugodnimi pogoji. |
| --- | --- |

(56)

Ukrepi, ki se preiskujejo, so v obliki posojilnih pogodb med centralno banko Islandije ter bankama Arion in ISB pod domnevno ugodnimi pogoji.

| (57) | Da bi se ugotovilo, ali dolgoročna posojila, ki jih je zagotovila centralna banka Islandije, vključujejo državna sredstva, je treba oceniti, ali se lahko za ukrepe centralne banke šteje, da jih je mogoče pripisati državi. Centralne banke so na splošno neodvisne od centralne vlade. Vendar ni pomembno, ali je institucija v javnem sektorju avtonomna ali ne (30). Poleg tega je na splošno sprejeto, da centralne banke opravljajo javno nalogo. Nadzorni organ opozarja, da lahko v skladu z ustaljeno sodno prakso finančna podpora institucije, ki služi javnemu namenu, pomeni dodelitev državne pomoči (31). Za javno podporo, ki jo dodeli centralna banka, se torej prav tako lahko šteje, da jo je mogoče pripisati državi in zato pomeni državno pomoč (32). Dejansko v skladu s smernicami o bančništvu iz leta 2013 sredstva, ki jih centralna banka zagotovi posameznim kreditnim institucijam, na splošno pomenijo prenos državnih sredstev (33). |
| --- | --- |

(57)

Da bi se ugotovilo, ali dolgoročna posojila, ki jih je zagotovila centralna banka Islandije, vključujejo državna sredstva, je treba oceniti, ali se lahko za ukrepe centralne banke šteje, da jih je mogoče pripisati državi. Centralne banke so na splošno neodvisne od centralne vlade. Vendar ni pomembno, ali je institucija v javnem sektorju avtonomna ali ne (30). Poleg tega je na splošno sprejeto, da centralne banke opravljajo javno nalogo. Nadzorni organ opozarja, da lahko v skladu z ustaljeno sodno prakso finančna podpora institucije, ki služi javnemu namenu, pomeni dodelitev državne pomoči (31). Za javno podporo, ki jo dodeli centralna banka, se torej prav tako lahko šteje, da jo je mogoče pripisati državi in zato pomeni državno pomoč (32). Dejansko v skladu s smernicami o bančništvu iz leta 2013 sredstva, ki jih centralna banka zagotovi posameznim kreditnim institucijam, na splošno pomenijo prenos državnih sredstev (33).

30

31

32

33

| (58) | Vendar se lahko ne glede na te pripombe vprašanje, ali je zadevni posojilni pogodbi dodelila država ali sta bili dodeljeni iz državnih sredstev, pusti odprto glede na ugotovitev iz naslednjega oddelka, da z zadevnimi ukrepi bankama ni bila zagotovljena gospodarska prednost. |
| --- | --- |

(58)

Vendar se lahko ne glede na te pripombe vprašanje, ali je zadevni posojilni pogodbi dodelila država ali sta bili dodeljeni iz državnih sredstev, pusti odprto glede na ugotovitev iz naslednjega oddelka, da z zadevnimi ukrepi bankama ni bila zagotovljena gospodarska prednost.

1.2   PREDNOST

| (59) | Da bi ukrepi pomenili državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, morajo podjetju zagotavljati prednost. |
| --- | --- |

(59)

Da bi ukrepi pomenili državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, morajo podjetju zagotavljati prednost.

| (60) | Prednost v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP je vsaka gospodarska korist, ki je podjetje ne bi pridobilo pod običajnimi tržnimi pogoji, s čimer je v ugodnejšem položaju kot njegovi konkurenti. Pomemben je le učinek ukrepa na podjetje, ne pa vzrok ali cilj posredovanja države (34). Da bi ukrep pomenil pomoč, je lahko v obliki pozitivne gospodarske prednosti, pa tudi razbremenitve gospodarskih bremen. Slednje je obsežna kategorija, ki obsega vsak ukrep za znižanje stroškov, ki bi običajno bremenili proračun podjetja. Vprašanje, ali bi se za sklenitev posojilnih pogodb lahko štelo, da je bila z njo bankama ISB in Arion zagotovljena prednost, je nazadnje odvisno od tega, ali bi zasebni upnik, ki je primerljive velikosti kot javni organ in posluje pod enakimi tržnimi pogoji, dodelil podobno posojilo pod podobnimi pogoji. |
| --- | --- |

(60)

Prednost v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP je vsaka gospodarska korist, ki je podjetje ne bi pridobilo pod običajnimi tržnimi pogoji, s čimer je v ugodnejšem položaju kot njegovi konkurenti. Pomemben je le učinek ukrepa na podjetje, ne pa vzrok ali cilj posredovanja države (34). Da bi ukrep pomenil pomoč, je lahko v obliki pozitivne gospodarske prednosti, pa tudi razbremenitve gospodarskih bremen. Slednje je obsežna kategorija, ki obsega vsak ukrep za znižanje stroškov, ki bi običajno bremenili proračun podjetja. Vprašanje, ali bi se za sklenitev posojilnih pogodb lahko štelo, da je bila z njo bankama ISB in Arion zagotovljena prednost, je nazadnje odvisno od tega, ali bi zasebni upnik, ki je primerljive velikosti kot javni organ in posluje pod enakimi tržnimi pogoji, dodelil podobno posojilo pod podobnimi pogoji.

34

| (61) | Da bi se ugotovilo, ali je javni organ ravnal kot kateri koli udeleženec v tržnem gospodarstvu v podobnem položaju, je treba upoštevati le koristi in obveznosti, povezane z vlogo države ali javnega organa kotgospodarskega subjekta, in ne tistih, ki so povezane z njeno javno oblastjo (35). Poleg tega je treba za ugotovitev, ali je posredovanje države v skladu s tržnimi pogoji, to proučiti predhodno in pri tem upoštevati le informacije, ki so bile na voljo ob sprejetju odločitve o posredovanju. Če posebne tržne informacije o dani dolžniški transakciji niso na voljo, se lahko poleg tega skladnost dolžniškega instrumenta s tržnimi pogoji ugotovi na podlagi primerjave s primerljivimi tržnimi transakcijami, tj. s primerjalno analizo. |
| --- | --- |

(61)

Da bi se ugotovilo, ali je javni organ ravnal kot kateri koli udeleženec v tržnem gospodarstvu v podobnem položaju, je treba upoštevati le koristi in obveznosti, povezane z vlogo države ali javnega organa kotgospodarskega subjekta, in ne tistih, ki so povezane z njeno javno oblastjo (35). Poleg tega je treba za ugotovitev, ali je posredovanje države v skladu s tržnimi pogoji, to proučiti predhodno in pri tem upoštevati le informacije, ki so bile na voljo ob sprejetju odločitve o posredovanju. Če posebne tržne informacije o dani dolžniški transakciji niso na voljo, se lahko poleg tega skladnost dolžniškega instrumenta s tržnimi pogoji ugotovi na podlagi primerjave s primerljivimi tržnimi transakcijami, tj. s primerjalno analizo.

35

| (62) | Merilo zasebnega upnika, ki so ga razvila in izpopolnila sodišča Evropske unije (36), se uporablja za ugotavljanje, ali pogoji, pod katerimi se bo poplačala terjatev javnega upnika, po možnosti z reprogramiranjem plačil, pomenijo državno pomoč. Kadar je država v takem položaju, ne kot vlagatelj ali nosilec projekta, ampak kot upnik, ki si prizadeva kar najbolj izterjati neporavnan dolg, prizanesljiva obravnava sama po sebi v obliki odloga plačila morda ne bo zadoščala za predpostavko o ugodni obravnavi v smislu državne pomoči. V takih okoliščinah se ravnanje javnega upnika primerja z ravnanjem hipotetičnega zasebnega upnika v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Ključno vprašanje je, ali bi zasebni upnik dolžniku v podobnih okoliščinah zagotovil podobno obravnavo. |
| --- | --- |

(62)

Merilo zasebnega upnika, ki so ga razvila in izpopolnila sodišča Evropske unije (36), se uporablja za ugotavljanje, ali pogoji, pod katerimi se bo poplačala terjatev javnega upnika, po možnosti z reprogramiranjem plačil, pomenijo državno pomoč. Kadar je država v takem položaju, ne kot vlagatelj ali nosilec projekta, ampak kot upnik, ki si prizadeva kar najbolj izterjati neporavnan dolg, prizanesljiva obravnava sama po sebi v obliki odloga plačila morda ne bo zadoščala za predpostavko o ugodni obravnavi v smislu državne pomoči. V takih okoliščinah se ravnanje javnega upnika primerja z ravnanjem hipotetičnega zasebnega upnika v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Ključno vprašanje je, ali bi zasebni upnik dolžniku v podobnih okoliščinah zagotovil podobno obravnavo.

36

| (63) | Preden se posojilni pogodbi ocenita, se postavlja vprašanje, ali bi lahko prvotna zamuda pri poravnavi plačil, za katero se šteje, da je trajala od približno oktobra 2008 do konca leta 2009, vključevala državno pomoč. Na splošno lahko odločitve javnih organov, da dopustijo zamude pri plačilu posojila, dolžniku zagotovijo prednost in vključujejo državno pomoč. Začasni odlog plačila bi verjetno ustrezal ravnanju zasebnega upnika in zato ne bi pomenil državne pomoči, vendar bi se lahko tako ravnanje, ki je sprva skladno s tržnimi pogoji, spremenilo v državno pomoč v primerih dolgotrajnih zamud pri plačilu (37). |
| --- | --- |

(63)

Preden se posojilni pogodbi ocenita, se postavlja vprašanje, ali bi lahko prvotna zamuda pri poravnavi plačil, za katero se šteje, da je trajala od približno oktobra 2008 do konca leta 2009, vključevala državno pomoč. Na splošno lahko odločitve javnih organov, da dopustijo zamude pri plačilu posojila, dolžniku zagotovijo prednost in vključujejo državno pomoč. Začasni odlog plačila bi verjetno ustrezal ravnanju zasebnega upnika in zato ne bi pomenil državne pomoči, vendar bi se lahko tako ravnanje, ki je sprva skladno s tržnimi pogoji, spremenilo v državno pomoč v primerih dolgotrajnih zamud pri plačilu (37).

37

| (64) | Z vidika zasebnega upnika je izterjava zapadle terjatve samoumevna. To velja tudi, če je podjetje dolžnik v finančnih težavah, in v primeru insolventnosti. Zasebni upniki v takih okoliščinah običajno niso pripravljeni sprejeti dodatnega odloga plačila, če od tega nimajo nobene jasne koristi. Nasprotno, ko dolžnik zaide v finančne težave, bi se mu dodatna posojila dodelila le pod strožjimi pogoji, npr. z višjo obrestno mero ali obsežnejšim zavarovanjem, saj je odplačilo ogroženo. Izjeme so lahko upravičene v posameznih primerih, kadar se zdi neizterjava ekonomsko razumnejša možnost. Tak primer bi bil, ko se z neizterjavo zagotovijo bistveno boljše možnosti za izterjavo precej večjega deleža terjatev v primerjavi z drugimi možnimi alternativami ali če se je tako mogoče izogniti še večjim posledičnim izgubam. V interesu zasebnega upnika je lahko, da ohranja poslovanje podjetja dolžnika, namesto da likvidira njegova sredstva, in tako v določenih okoliščinah izterja le del dolga. Kadar se zasebni upnik strinja, da svoje terjatve ne izterja v celoti, od dolžnika običajno zahteva, naj zagotovi dodatno zavarovanje. Kadar to ni mogoče, kot v primeru dolžnikov v finančnih težavah, zasebni upnik zahteva zagotovilo, da bo prejel najvišje nadomestilo, če se bo finančni položaj dolžnika pozneje izboljšal. Če dolžnik ne zagotovi zadostnega zavarovanja ali obvez, se zasebni upnik na splošno ne bi strinjal s sklenitvijo dogovorov o reprogramiranju dolga ali dolžniku zagotovil dodatnih posojil. |
| --- | --- |

(64)

Z vidika zasebnega upnika je izterjava zapadle terjatve samoumevna. To velja tudi, če je podjetje dolžnik v finančnih težavah, in v primeru insolventnosti. Zasebni upniki v takih okoliščinah običajno niso pripravljeni sprejeti dodatnega odloga plačila, če od tega nimajo nobene jasne koristi. Nasprotno, ko dolžnik zaide v finančne težave, bi se mu dodatna posojila dodelila le pod strožjimi pogoji, npr. z višjo obrestno mero ali obsežnejšim zavarovanjem, saj je odplačilo ogroženo. Izjeme so lahko upravičene v posameznih primerih, kadar se zdi neizterjava ekonomsko razumnejša možnost. Tak primer bi bil, ko se z neizterjavo zagotovijo bistveno boljše možnosti za izterjavo precej večjega deleža terjatev v primerjavi z drugimi možnimi alternativami ali če se je tako mogoče izogniti še večjim posledičnim izgubam. V interesu zasebnega upnika je lahko, da ohranja poslovanje podjetja dolžnika, namesto da likvidira njegova sredstva, in tako v določenih okoliščinah izterja le del dolga. Kadar se zasebni upnik strinja, da svoje terjatve ne izterja v celoti, od dolžnika običajno zahteva, naj zagotovi dodatno zavarovanje. Kadar to ni mogoče, kot v primeru dolžnikov v finančnih težavah, zasebni upnik zahteva zagotovilo, da bo prejel najvišje nadomestilo, če se bo finančni položaj dolžnika pozneje izboljšal. Če dolžnik ne zagotovi zadostnega zavarovanja ali obvez, se zasebni upnik na splošno ne bi strinjal s sklenitvijo dogovorov o reprogramiranju dolga ali dolžniku zagotovil dodatnih posojil.

| (65) | Kar zadeva prvotno zamudo pri poravnavi plačil, po mnenju centralne banke Islandije tega, da je banka ISB plačila poravnala septembra 2009, banka Kaupthing pa novembra 2009, glede na izredne okoliščine, ki so bile na Islandiji po zlomu bančnega sistema oktobra 2008, ni mogoče šteti za zamudo. V obdobju od zloma do poravnave terjatev je na Islandiji potekalo celovito prestrukturiranje bank s pomočjo Mednarodnega denarnega sklada, bilo pa je tudi precej negotovosti glede poštenega vrednotenja sredstev bank. Zato je centralna bankaIslandije kot upnica bank potrebovala čas, da ustrezno ovrednoti sredstva, uporabljena za zavarovanje. Nadzorni organ je ocenil te trditve in meni, da je centralna banka Islandije v zvezi s prvotno zamudo ravnala v skladu z merilom zasebnega upnika. |
| --- | --- |

(65)

Kar zadeva prvotno zamudo pri poravnavi plačil, po mnenju centralne banke Islandije tega, da je banka ISB plačila poravnala septembra 2009, banka Kaupthing pa novembra 2009, glede na izredne okoliščine, ki so bile na Islandiji po zlomu bančnega sistema oktobra 2008, ni mogoče šteti za zamudo. V obdobju od zloma do poravnave terjatev je na Islandiji potekalo celovito prestrukturiranje bank s pomočjo Mednarodnega denarnega sklada, bilo pa je tudi precej negotovosti glede poštenega vrednotenja sredstev bank. Zato je centralna bankaIslandije kot upnica bank potrebovala čas, da ustrezno ovrednoti sredstva, uporabljena za zavarovanje. Nadzorni organ je ocenil te trditve in meni, da je centralna banka Islandije v zvezi s prvotno zamudo ravnala v skladu z merilom zasebnega upnika.

| (66) | Nadzorni organ mora oceniti tudi, ali bi se zasebni upnik s podobnimi kratkoročnimi terjatvami do bank, ki nista poravnali obveznosti, strinjal s prenosom portfelja stanovanjskih posojil pod navedenimi pogoji in posledično sklenitvijo posojilnih pogodb z novimi bankami pod enakimi pogoji. |
| --- | --- |

(66)

Nadzorni organ mora oceniti tudi, ali bi se zasebni upnik s podobnimi kratkoročnimi terjatvami do bank, ki nista poravnali obveznosti, strinjal s prenosom portfelja stanovanjskih posojil pod navedenimi pogoji in posledično sklenitvijo posojilnih pogodb z novimi bankami pod enakimi pogoji.

| (67) | Nadzorni organ opozarja, da se je centralna banka Islandije po zlomu bank Glitnir in Kaupthing jeseni 2008 znašla v položaju, v katerem je bilo nerealno pričakovati, da bo izvršila zavarovanje, kot je tisto v primeru bank Kaupthing (Arion) in ISB. Ob upoštevanju, da sta portfelja posojil zajemala velik del strank bank Arion in ISB, bi prisvojitev takega zavarovanja lahko ogrozila finančno stabilnost bank Arion in ISB ter ti finančni ustanovi prisilila v stečaj. Izvršitev zavarovanja bi pomenila tudi dodatne upravne stroške za centralno banko Islandije. Poleg tega centralna banka Islandije, če bi se portfelja posojil prodajala, tudi ne bi imela nobenega zagotovila, da bo povračilo sprejemljivo, in glede na takratno stanje na trgu na Islandiji je bilo malo verjetno, da bi se našli vlagatelji z zadostno kapitalsko močjo za nakup portfeljev. Zato bi centralna banka Islandije s prisvojitvijo portfeljev stanovanjskih posojil – z izvršitvijo zavarovanja ali po stečaju – na koncu izterjala manjši znesek kratkoročnega dolga. |
| --- | --- |

(67)

Nadzorni organ opozarja, da se je centralna banka Islandije po zlomu bank Glitnir in Kaupthing jeseni 2008 znašla v položaju, v katerem je bilo nerealno pričakovati, da bo izvršila zavarovanje, kot je tisto v primeru bank Kaupthing (Arion) in ISB. Ob upoštevanju, da sta portfelja posojil zajemala velik del strank bank Arion in ISB, bi prisvojitev takega zavarovanja lahko ogrozila finančno stabilnost bank Arion in ISB ter ti finančni ustanovi prisilila v stečaj. Izvršitev zavarovanja bi pomenila tudi dodatne upravne stroške za centralno banko Islandije. Poleg tega centralna banka Islandije, če bi se portfelja posojil prodajala, tudi ne bi imela nobenega zagotovila, da bo povračilo sprejemljivo, in glede na takratno stanje na trgu na Islandiji je bilo malo verjetno, da bi se našli vlagatelji z zadostno kapitalsko močjo za nakup portfeljev. Zato bi centralna banka Islandije s prisvojitvijo portfeljev stanovanjskih posojil – z izvršitvijo zavarovanja ali po stečaju – na koncu izterjala manjši znesek kratkoročnega dolga.

| (68) | Zaradi takega položaja se je centralna banka Islandije torej odločila, da sklene posojilni pogodbi in si zagotovi poplačilo svojih terjatev v celoti, z obrestmi in brez upravnih stroškov. Posojilni pogodbi sta bili torej sklenjeni, da bi se zagotovila največja izterjava, ki bi bila v tistem času mogoča. |
| --- | --- |

(68)

Zaradi takega položaja se je centralna banka Islandije torej odločila, da sklene posojilni pogodbi in si zagotovi poplačilo svojih terjatev v celoti, z obrestmi in brez upravnih stroškov. Posojilni pogodbi sta bili torej sklenjeni, da bi se zagotovila največja izterjava, ki bi bila v tistem času mogoča.

| (69) | Nadzorni organ na podlagi navedenega meni, da si je centralna banka Islandije s sklenitvijo posojilnih pogodb prizadevala za optimizacijo izterjave svojih terjatev. |
| --- | --- |

(69)

Nadzorni organ na podlagi navedenega meni, da si je centralna banka Islandije s sklenitvijo posojilnih pogodb prizadevala za optimizacijo izterjave svojih terjatev.

| (70) | Nadzorni organ mora oceniti tudi, ali bi pogoji iz posojilnih pogodb in zlasti veljavne obrestne mere imeli zadostno vrednost za zasebnega upnika, da bi izpolnili zahtevo merila zasebnega upnika. |
| --- | --- |

(70)

Nadzorni organ mora oceniti tudi, ali bi pogoji iz posojilnih pogodb in zlasti veljavne obrestne mere imeli zadostno vrednost za zasebnega upnika, da bi izpolnili zahtevo merila zasebnega upnika.

| (71) | Nadzorni organ je v Odločbi št. 208/15/COL ugotovil, da je težko določiti ustrezna referenčna merila za obrestne mere med finančno krizo. V odgovor so banki ISB in Arion ter centralna banka Islandije predložile dodatne informacije in pripombe. |
| --- | --- |

(71)

Nadzorni organ je v Odločbi št. 208/15/COL ugotovil, da je težko določiti ustrezna referenčna merila za obrestne mere med finančno krizo. V odgovor so banki ISB in Arion ter centralna banka Islandije predložile dodatne informacije in pripombe.

| (72) | Banka ISB trdi, da so obrestne mere v skladu s takratnimi obrestnimi merami podobnih obveznic, zavarovanih s premoženjem. Dospelost obveznice banke ISB je deset let, obrestna mera znaša 4,5 % in je vezana na indeks cen življenjskih potrebščin, obveznica pa je presežno zavarovana, z razmerjem med vrednostjo kredita in vrednostjo zastavljenih nepremičnin, ki znaša 70 %. Obrestna mera je bila določena na približno 50 bazičnih točk višje kot za obveznice stanovanjskega finančnega sklada z državnim jamstvom na dan izdaje. Za primerjavo, običajne obrestne mere v Evropi v tistem obdobju za podobne vrednostne papirje s premoženjskim kritjem so bile za 40–80 bazičnih točk višje kot za tiste z državnim jamstvom. Banka ISB je predložila tudi graf, iz katerega je razvidno, da so bile leta 2009 razlike v razmikih za Francijo, Nemčijo in Španijo v razponu od 40 do 160 bazičnih točk. |
| --- | --- |

(72)

Banka ISB trdi, da so obrestne mere v skladu s takratnimi obrestnimi merami podobnih obveznic, zavarovanih s premoženjem. Dospelost obveznice banke ISB je deset let, obrestna mera znaša 4,5 % in je vezana na indeks cen življenjskih potrebščin, obveznica pa je presežno zavarovana, z razmerjem med vrednostjo kredita in vrednostjo zastavljenih nepremičnin, ki znaša 70 %. Obrestna mera je bila določena na približno 50 bazičnih točk višje kot za obveznice stanovanjskega finančnega sklada z državnim jamstvom na dan izdaje. Za primerjavo, običajne obrestne mere v Evropi v tistem obdobju za podobne vrednostne papirje s premoženjskim kritjem so bile za 40–80 bazičnih točk višje kot za tiste z državnim jamstvom. Banka ISB je predložila tudi graf, iz katerega je razvidno, da so bile leta 2009 razlike v razmikih za Francijo, Nemčijo in Španijo v razponu od 40 do 160 bazičnih točk.

| (73) | Podobno banka Arion trdi, da je bila njena posojilna pogodba s centralno banko Islandije sklenjena pod tržnimi pogoji. Med drugim jo primerja s primerljivim dogovorom med bankama NBI in LBI. Oba dogovora sta bila sklenjena približno hkrati, tj. ob koncu leta 2009 in začetku leta 2010, ter sta zajemala podobno poravnavo terjatev. Iz primerjave je razvidno, da so bili pogoji iz posojilne pogodbe za banko Arion strožji od tistih iz dogovora z banko LBI, ki je vključeval zasebnega posojilodajalca. Dejansko se zdi, da so se v dogovoru z banko LBI zahtevale nižje obrestne mere in da je zajemal višjo glavnico, zavarovanje pa je bilo šibkejše in manj raznoliko kot pri posojilni pogodbi z banko Arion. |
| --- | --- |

(73)

Podobno banka Arion trdi, da je bila njena posojilna pogodba s centralno banko Islandije sklenjena pod tržnimi pogoji. Med drugim jo primerja s primerljivim dogovorom med bankama NBI in LBI. Oba dogovora sta bila sklenjena približno hkrati, tj. ob koncu leta 2009 in začetku leta 2010, ter sta zajemala podobno poravnavo terjatev. Iz primerjave je razvidno, da so bili pogoji iz posojilne pogodbe za banko Arion strožji od tistih iz dogovora z banko LBI, ki je vključeval zasebnega posojilodajalca. Dejansko se zdi, da so se v dogovoru z banko LBI zahtevale nižje obrestne mere in da je zajemal višjo glavnico, zavarovanje pa je bilo šibkejše in manj raznoliko kot pri posojilni pogodbi z banko Arion.

| (74) | Banka Arion je v dopisu z dne 31. marca 2015 (38) predložila dodatne informacije o kritih obveznicah in nadrejenih nezavarovanih obveznicah, ki so jih banke v Evropi izdale od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2010. Ob upoštevanju, da je posojilo, ki ga je zagotovila centralna banka Islandije, zavarovano zlasti s hipotekami, banka Arion trdi, da je primerljivo s kritimi obveznicami, ki so jih leta 2009 izdale evropske bankein so bile zavarovane s stanovanjskimi hipotekami. Kot je bilo navedeno, so bili v skladu z naborom podatkov, ki ga je predložila banka Arion, razmiki pri financiranju, ki so jih plačevale evropske banke, od 0,1 % do 1,90 % nad medbančnimi obrestnimi merami, pri čemer je bil srednji razmik 0,72 %. Najvišje obrestne mere za krite obveznice sta plačali banki Bank of Ireland septembra 2009 (1,9 % nad medbančnimi obrestnimi merami) in EBS Mortgage iz Irske (1,75 % nad medbančnimi obrestnimi merami) novembra 2009. |
| --- | --- |

(74)

Banka Arion je v dopisu z dne 31. marca 2015 (38) predložila dodatne informacije o kritih obveznicah in nadrejenih nezavarovanih obveznicah, ki so jih banke v Evropi izdale od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2010. Ob upoštevanju, da je posojilo, ki ga je zagotovila centralna banka Islandije, zavarovano zlasti s hipotekami, banka Arion trdi, da je primerljivo s kritimi obveznicami, ki so jih leta 2009 izdale evropske bankein so bile zavarovane s stanovanjskimi hipotekami. Kot je bilo navedeno, so bili v skladu z naborom podatkov, ki ga je predložila banka Arion, razmiki pri financiranju, ki so jih plačevale evropske banke, od 0,1 % do 1,90 % nad medbančnimi obrestnimi merami, pri čemer je bil srednji razmik 0,72 %. Najvišje obrestne mere za krite obveznice sta plačali banki Bank of Ireland septembra 2009 (1,9 % nad medbančnimi obrestnimi merami) in EBS Mortgage iz Irske (1,75 % nad medbančnimi obrestnimi merami) novembra 2009.

38

| (75) | Centralna banka Islandije trdi tudi, da so bili pogoji posojilnih pogodb, tj. obrestne mere in zavarovanje, zanjo ugodni. Po njenem mnenju je to razvidno iz razpoložljivih informacij o izdanih instrumentih po svetu (kot je dokazala banka Arion, glej zgoraj) in tudi pogojev pri drugih takrat sklenjenih instrumentih, vključno z dogovorom z banko LBI. |
| --- | --- |

(75)

Centralna banka Islandije trdi tudi, da so bili pogoji posojilnih pogodb, tj. obrestne mere in zavarovanje, zanjo ugodni. Po njenem mnenju je to razvidno iz razpoložljivih informacij o izdanih instrumentih po svetu (kot je dokazala banka Arion, glej zgoraj) in tudi pogojev pri drugih takrat sklenjenih instrumentih, vključno z dogovorom z banko LBI.

| (76) | Nadzorni organ opozarja, da se za posojilni pogodbi, sklenjeni med centralno banko Islandije in zadevnima bankama, obračunava obrestna mera LIBOR + 3,00 %, zavarovani pa sta s hipotekami in drugimi sredstvi. Kot je razvidno iz informacij, ki sta jih predložili banki ISB in Arion, je obrestna mera precej višja od povprečnih obrestnih mer za primerljive dolžniške instrumente, ki so bili sklenjeni v zadevnem obdobju, in celo presegajo najvišje stroške financiranja katere koli druge evropske banke v tistem času, ki so se zavarovale s hipotekami (tj. banka Bank of Ireland, medbančne obrestne mere + 1,9 %). Nadzorni organ meni, da so informacije glede primerljivih dolžniških instrumentov, ki sta jih predložili banki, zanesljive in da so natančno ponazorile tržne pogoje ob sklenitvi posojilnih pogodb. Ker so se o teh obrestnih merah dogovorile zasebne strani, nadzorni organ meni, da so ustreznejše referenčno merilo za določitev takratnih tržnih obrestnih mer kot razmiki kreditne izmenjave in obrestne mere na obveznice stanovanjskega finančnega sklada, ki jih je navedel pritožnik. |
| --- | --- |

(76)

Nadzorni organ opozarja, da se za posojilni pogodbi, sklenjeni med centralno banko Islandije in zadevnima bankama, obračunava obrestna mera LIBOR + 3,00 %, zavarovani pa sta s hipotekami in drugimi sredstvi. Kot je razvidno iz informacij, ki sta jih predložili banki ISB in Arion, je obrestna mera precej višja od povprečnih obrestnih mer za primerljive dolžniške instrumente, ki so bili sklenjeni v zadevnem obdobju, in celo presegajo najvišje stroške financiranja katere koli druge evropske banke v tistem času, ki so se zavarovale s hipotekami (tj. banka Bank of Ireland, medbančne obrestne mere + 1,9 %). Nadzorni organ meni, da so informacije glede primerljivih dolžniških instrumentov, ki sta jih predložili banki, zanesljive in da so natančno ponazorile tržne pogoje ob sklenitvi posojilnih pogodb. Ker so se o teh obrestnih merah dogovorile zasebne strani, nadzorni organ meni, da so ustreznejše referenčno merilo za določitev takratnih tržnih obrestnih mer kot razmiki kreditne izmenjave in obrestne mere na obveznice stanovanjskega finančnega sklada, ki jih je navedel pritožnik.

| (77) | Kar zadeva posojilno pogodbo, sklenjeno z banko Arion, nadzorni organ opozarja, da posojilo ni bilo denominirano v islandskih kronah, ampak v tujih valutah. Vendar je bila ta sprememba denominacije valute, kot je navedla banka Arion, v skladu s pogoji dogovora o poravnavi, ki je določal, da bi morala banka Arion plačati obresti in obroke v tujih valutah v obsegu, v katerem to zmore, in da lahko z dovoljenjem posojilodajalca delno ali v celoti spremeni denominacijo dolga. Kot je bilo ugotovljeno, je nadzorni organ pregledal in odobril pogoje dogovora o poravnavi že v odločbi o pomoči za prestrukturiranje za banko Arion. Poleg tega bi zasebni upnik, kot je opozorila banka Arion, zaradi strogih omejitev čezmejnega pretoka kapitala na Islandiji in povezanih menjalniških poslov najverjetneje dal prednost denominaciji v tuji valuti in ne v islandskih kronah. Taka sprememba denominacije bi bila torej v korist upnika, ne dolžnika. |
| --- | --- |

(77)

Kar zadeva posojilno pogodbo, sklenjeno z banko Arion, nadzorni organ opozarja, da posojilo ni bilo denominirano v islandskih kronah, ampak v tujih valutah. Vendar je bila ta sprememba denominacije valute, kot je navedla banka Arion, v skladu s pogoji dogovora o poravnavi, ki je določal, da bi morala banka Arion plačati obresti in obroke v tujih valutah v obsegu, v katerem to zmore, in da lahko z dovoljenjem posojilodajalca delno ali v celoti spremeni denominacijo dolga. Kot je bilo ugotovljeno, je nadzorni organ pregledal in odobril pogoje dogovora o poravnavi že v odločbi o pomoči za prestrukturiranje za banko Arion. Poleg tega bi zasebni upnik, kot je opozorila banka Arion, zaradi strogih omejitev čezmejnega pretoka kapitala na Islandiji in povezanih menjalniških poslov najverjetneje dal prednost denominaciji v tuji valuti in ne v islandskih kronah. Taka sprememba denominacije bi bila torej v korist upnika, ne dolžnika.

| (78) | Nadzorni organ ob upoštevanju takratnih tržnih parametrov in predloženih dokazov ugotavlja, da bi bili posojilni pogoji posojilnih pogodb na splošno in zlasti obrestne mere za zasebnega upnika v primerljivem dejanskem in pravnem položaju enako sprejemljivi. |
| --- | --- |

(78)

Nadzorni organ ob upoštevanju takratnih tržnih parametrov in predloženih dokazov ugotavlja, da bi bili posojilni pogoji posojilnih pogodb na splošno in zlasti obrestne mere za zasebnega upnika v primerljivem dejanskem in pravnem položaju enako sprejemljivi.

| (79) | Nadzorni organ ob upoštevanju navedenega ugotavlja, da posojilni pogodbi med centralno banko Islandije ter bankama ISB in Arion zadevnima bankama nista zagotovili gospodarske prednosti. |
| --- | --- |

(79)

Nadzorni organ ob upoštevanju navedenega ugotavlja, da posojilni pogodbi med centralno banko Islandije ter bankama ISB in Arion zadevnima bankama nista zagotovili gospodarske prednosti.

1.3   SELEKTIVNOST, IZKRIVLJANJE KONKURENCE IN VPLIV NA TRGOVINO MED POGODBENICAMI

| (80) | Da bi se ukrep štel za državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, mora biti selektiven ter sposoben izkrivljati konkurenco in vplivati na trgovino med pogodbenicami. Ker nadzorni organ ugotavlja, da v tej zadevi ni bila zagotovljena gospodarska prednost in ker kumulativni pogoji za obstoj državne pomoči zato niso izpolnjeni, mu v zvezi s tem ni treba podati nadaljnje ocene. |
| --- | --- |

(80)

Da bi se ukrep štel za državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, mora biti selektiven ter sposoben izkrivljati konkurenco in vplivati na trgovino med pogodbenicami. Ker nadzorni organ ugotavlja, da v tej zadevi ni bila zagotovljena gospodarska prednost in ker kumulativni pogoji za obstoj državne pomoči zato niso izpolnjeni, mu v zvezi s tem ni treba podati nadaljnje ocene.

2.   SKLEPNA UGOTOVITEV

SKLEPNA UGOTOVITEV

| (81) | Nadzorni organ na podlagi opravljene ocene meni, da posojilni pogodbi, ki ju je centralna banka Islandije sklenila z bankama ISB in Arion, ne pomenita državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP – |
| --- | --- |

(81)

Nadzorni organ na podlagi opravljene ocene meni, da posojilni pogodbi, ki ju je centralna banka Islandije sklenila z bankama ISB in Arion, ne pomenita državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Posojilni pogodbi, sklenjeni med centralno banko Islandije in banko Íslandsbanki hf. oziroma banko Arion banki hf., ne pomenita državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Uradna preiskava je s tem zaključena.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Islandijo.

Člen 3

Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 23. novembra 2016

Za Nadzorni organ Efte

Sven Erik SVEDMAN

Predsednik

Helga JÓNSDÓTTIR

Članica kolegija

---

(1)  Dokument št. 684053.

1

(2)  Dokument št. 685741.

2

(3)  Odgovor islandskih organov je zajemal dopise centralne banke Islandije (dokument št. 696093), banke ISB (dokument št. 696092) in banke Arion (dokument št. 696089).

3

(4)  Dokument št. 709261.

4

(5)  Dokument št. 745267.

5

(6)  Odgovor islandskih organov je zajemal dopisa centralne banke Islandije (dokument št. 753104) in banke Arion (dokument št. 753101).

6

(7)  Dokument št. 771173.

7

(8)  Dokument št. 771174.

8

(9)  Odločba nadzornega organa Efte št. 208/15/COL z dne 20. maja 2015 o domnevno nezakoniti državni pomoči, dodeljeni bankama Íslandsbanki hf. in Arion Bank hf. na podlagi dogovorov o preoblikovanju posojil pod domnevno ugodnejšimi pogoji (v nadaljnjem besedilu: Odločba št. 208/15/COL) (UL C 316, 24.9.2015, str. 6, in Dopolnilo EGP št. 57, 24.9.2015, str. 1). Na voljo na spletnem naslovu: http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/208-15-COL.pdf.

9

(10)  Dokument št. 775870.

10

(11)  Dokument št. 808042.

11

(12)  Dokumenti št. 819287, 819289, 819291, 819293 in 819295.

12

(13)  Za pregled gibanj zavarovanih posojil glej letno poročilo centralne banke Islandije za leto 2008, strani 9–11, na voljo na spletnem naslovu http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=7076.

13

(14)  Banka Glitnir je vzpostavila program kritih obveznic, v skladu s katerim je bil portfelj hipotekarnih kreditov prodan skladu banke Glitni (Glitni banka Fund, GLB), ta pa je jamčil za obveznice (obveznosti banke Glitnir), ki so bile izdane v okviru programa kritih obveznic. Krite obveznice niso bile prodane vlagateljem, ampak so bile uporabljene kot zavarovanje pri poslih začasne prodaje s centralno banko Islandije. Z odločitvijo organa za finančni nadzor z dne 14. oktobra 2008 so bile med drugim vse kosovne delnice iz sklada prenesene na banko ISB. Neporavnane obveznosti iz naslova kritih obveznic je imela v lasti centralna banka Islandije kot zavarovanje za neporavnani dolg banke Glitnir, ki ji ga je ta dolgovala, zdaj pa je bil dodeljen banki ISB in je ob sprejetju zadevne odločitve finančnega nadzornega organa znašal približno 55 milijard ISK. Banka ISB je morala upravljati sklad in izvesti vsa odplačila prvotnega dolga, da bi zaščitila sredstva (portfelj hipotekarnih kreditov), ter plačati provizije vsem zadevnim udeležencem v prvotnem dolžniškem programu. Ker so bili z upravljanjem sklada in odplačevanjem posojil prek sklada povezani predvidljivi stroški in zapleti, je banka ISB zahtevala ponovno pogajanje o dolgu s centralno banko Islandije, da bi med drugim poskusila podaljšati rok za poplačilo dolga.

14

(15)  Razmerje med vrednostjo kredita in vrednostjo zastavljenih nepremičnin je finančni izraz, ki ga posojilodajalci uporabljajo za izražanje razmerja med vrednostjo kredita in vrednostjo kupljenega sredstva.

15

(16)  Glej poročilo finančnega ministra o prestrukturiranju komercialnih bank, str. 13–17. Na voljo na spletnem naslovu: http://www.althingi.is/altext/pdf/139/s/1213.pdf.

16

(*1)  Za informacije v oglatih oklepajih velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti.

*1

(17)  Javna različica Odločbe nadzornega organa Efte št. 244/12/COL z dne 27. junija 2012 o pomoči za prestrukturiranje za banko Íslandsbanki (v nadaljnjem besedilu: odločba o pomoči za prestrukturiranje za banko ISB) (UL L 144, 15.5.2014, str. 70, in Dopolnilo EGP št. 28, 15.5.2014, str. 1) in javna različica Odločbe nadzornega organa Efte št. 291/12/COL z dne 11. julija 2012 o pomoči za prestrukturiranje banki Arion Bank (v nadaljnjem besedilu: odločba o pomoči za prestrukturiranje za banko Arion) (UL L 144, 15.5.2014, str. 169, in Dopolnilo EGP št. 28, 15.5.2014, str. 89), točke 86, 149, 168 in 238.

17

(18)  Smernice o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. decembra 2013 dalje (v nadaljnjem besedilu: smernice o bančništvu iz leta 2013) (UL L 264, 4.9.2014, str. 6, in Dopolnilo EGP št. 50, 4.9.2014, str. 1), točka 62, ki so nadomestile Smernice o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami (v nadaljnjem besedilu: smernice o bančništvu iz leta 2008) (UL L 17, 20.1.2011, str. 1, in Dopolnilo EGP št. 3, 20.1.2011, str. 1), točka 51.

18

(19)  Dokument št. 819287.

19

(20)  Glej: http://www.almchf.com/new-and-events/nr/121.

20

(21)  Zadeva E-03/11, Pálmi Sigmarsson proti Seðlabanki Íslands, Poročilo sodišča Efte za leto 2011, str. 430.

21

(22)  Odločba o pomoči za prestrukturiranje za banko Arion, točke 86, 149, 168 in 238.

22

(23)  Finančno reorganizacijo in insolventnost kreditnih institucij, kot je banka Kaupthing, urejajo določbe zakona št. 161/2002 o finančnih podjetjih, ki vsebuje poseben sklop predpisov glede insolventnosti, tega pa dopolnjujejo splošne določbe zakona št. 21/1991 o stečajnem postopku, ki se na Islandiji uporabljajo za vse zadeve, povezane z insolventnostjo. Likvidacijski postopki so v številnih pogledih podobni stečajnim postopkom in dejansko so v likvidacijske postopke s sklicevanjem vključene številne določbe zakona o stečajnem postopku, na primer določbe o obdelavi terjatev in druge določbe, ki zagotavljajo enako obravnavo upnikov.

23

(24)  Glej priloge od 1 do 3 k dopisu banke Arion z dne 31. marca 2015 (dokument št. 753101).

24

(25)  Dokument št. 696088.

25

(26)  Indeksi trga obveznic iBoxx so referenčna merila za poklicno rabo in zajemajo izdajo likvidnih obveznic, uvrščenih v naložbene razrede.

26

(27)  Glej sodbo v zadevi C-57/86, Helenska republika proti Komisiji, ECLI:EU:C:1988:284, točka 9.

27

(28)  Čeprav smernice o bančništvu iz leta 2008 ne veljajo več, so veljale ob sprejetju spornih ukrepov in zato jih mora nadzorni organ v tem primeru uporabiti.

28

(29)  Sodba v zadevi C-248/84, Nemčija proti Komisiji, ECLI:EU:C:1987:437, točka 17.

29

(30)  Sodba v zadevi T-358/94, Air France proti Komisiji, ECLI:EU:T:1996:194, točke od 58 do 62.

30

(31)  Sodbi v zadevi C-173/73, Italija proti Komisiji, ECLI:EU:C:1974:71, točka 16, in zadevi C-78/76, Steinicke in Weinling proti Nemčiji, ECLI:EU:C:1977:52.

31

(32)  Glej Odločbo Komisije 2000/600/ES z dne 10. novembra 1999 v zadevi Banco di Sicilia in Sicilcassa (UL L 256, 10.10.2000, str. 21), točki 48 in 49, v katerih je brez nadaljnje razprave sprejeto, da predplačila, ki jih je banka Banca d'Italia dodelila bankama v težavah, pomenijo finančno pomoč države.

32

(33)  Smernice o bančništvu iz leta 2013, točka 62.

33

(34)  Sodba v zadevi C-173/73, Italija proti Komisiji, ECLI:EU:C:1974:71, točka 13.

34

(35)  Sodbe v zadevi C-124/10 P, Komisija proti EDF, ECLI:EU:C:2012:318, točke od 79 do 81; zadevi C-234/84, Belgija proti Komisiji, ECLI:EU:C:1986:302, točka 14; zadevi C-40/85, Belgija proti Komisiji, ECLI:EU:C:1986:305, točka 13; združenih zadevah od C-278/92 do C-280/92, Španija proti Komisiji, ECLI:EU:C:1994:325, točka 22, in zadevi C-334/99, Nemčija proti Komisiji, ECLI:EU:C:2003:55, točka 134.

35

(36)  Glej sodbe v zadevi C-342/96, Španija proti Komisiji, ECLI:EU:C:1999:210, točka 46 in naslednje; zadevi T-46/97, SIC proti Komisiji, ECLI:EU:T:2000:123, točka 98 in naslednje; zadevi C-256/97, DM Transport, ECLI:EU:C:1999:332, točka 19 in naslednje; zadevi C-480/98, Španija proti Komisiji, ECLI:EU:C:2000:559, točka 19 in naslednje; zadevi T-152/99, HAMSA proti Komisiji, ECLI:EU:T:2002:188, točka 167; zadevi C-276/02, Španija proti Komisiji, ECLI:EU:C:2004:521, točka 31 in naslednje; zadevi T-36/99, Lenzig proti Komisiji, ECLI:EU:T:2004:312, točka 134 in naslednje; zadevi T-198/01, Technische Glaswerke Ilmenau proti Komisiji, ECLI:EU:T:2004:222, točka 97 in naslednje; zadevi C-525/04 P, Španija proti Komisiji, ECLI:EU:C:2007:698, točka 43 in naslednje; zadevi T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies proti Komisiji, ECLI:EU:T:2007:253, in zadevi T-1/08, Buzek Automotive proti Komisiji, ECLI:EU:T:2011:216, točka 65 in naslednje.

36

(37)  Glej sklepne predloge generalnega pravobranilca F. G. Jacobsa v zadevi C-256/97, DM Transport, ECLI:EU:C:1998:436, točka 38.

37

(38)  Dokument št. 753101.

38

---