# Europeiska unionens L 218/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 218 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången24 augusti 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 218

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången24 augusti 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2017/1495 av den 23 augusti 2017 om ändring av förordning (EG) nr 2073/2005 vad gäller Campylobacter i slaktkroppar av slaktkycklingar (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1496 av den 23 augusti 2017 om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  ) | 7 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1497 av den 23 augusti 2017 om återtagande av godtagandet av åtagandet för en exporterande tillverkare enligt genomförandebeslut 2013/707/EU som bekräftar godtagande av ett åtagande som erbjudits i samband med antidumpnings- och antisubventionsförfarandena avseende import av solcellsmoduler av kristallint kisel och väsentliga komponenter (dvs. celler) med ursprung i eller avsända från Folkrepubliken Kina under giltighetsperioden för slutgiltiga åtgärder | 10 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) 2017/1495 av den 23 augusti 2017 om ändring av förordning (EG) nr 2073/2005 vad gäller Campylobacter i slaktkroppar av slaktkycklingar (
  1
  )

Campylobacter

1

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1496 av den 23 augusti 2017 om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  )

1

7

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1497 av den 23 augusti 2017 om återtagande av godtagandet av åtagandet för en exporterande tillverkare enligt genomförandebeslut 2013/707/EU som bekräftar godtagande av ett åtagande som erbjudits i samband med antidumpnings- och antisubventionsförfarandena avseende import av solcellsmoduler av kristallint kisel och väsentliga komponenter (dvs. celler) med ursprung i eller avsända från Folkrepubliken Kina under giltighetsperioden för slutgiltiga åtgärder

10

| | | III   Andra akter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 61/16/KOL av den 16 mars 2016 om att avsluta den formella utredningen om påstått statligt stöd genom leasing av optisk fiber som tidigare använts för Natos räkning (Island) [2017/1498] | 19 |

III   Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 61/16/KOL av den 16 mars 2016 om att avsluta den formella utredningen om påstått statligt stöd genom leasing av optisk fiber som tidigare använts för Natos räkning (Island) [2017/1498]

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 24.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 218/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 218/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2017/1495

av den 23 augusti 2017

om ändring av förordning (EG) nr 2073/2005 vad gäller Campylobacter i slaktkroppar av slaktkycklingar

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (1), särskilt artikel 4.4, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 2073/2005 (2) fastställs mikrobiologiska kriterier för vissa mikroorganismer samt de tillämpningsbestämmelser som livsmedelsföretagare ska följa när det gäller de allmänna och specifika hygienkrav som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 852/2004. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 2073/2005 (2) fastställs mikrobiologiska kriterier för vissa mikroorganismer samt de tillämpningsbestämmelser som livsmedelsföretagare ska följa när det gäller de allmänna och specifika hygienkrav som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 852/2004.

| (2) | Förordning (EG) nr 2073/2005 anger särskilt processhygienkriterier vilka fastställer indikativa värden på den föroreningsnivå över vilket korrigerande åtgärder krävs för att bibehålla hygienen i processen i överensstämmelse med livsmedelslagstiftningen, |
| --- | --- |

(2)

Förordning (EG) nr 2073/2005 anger särskilt processhygienkriterier vilka fastställer indikativa värden på den föroreningsnivå över vilket korrigerande åtgärder krävs för att bibehålla hygienen i processen i överensstämmelse med livsmedelslagstiftningen,

| (3) | Enligt rapporten ”European Union summary report on trends and sources of zoonoses, zoonotic agents and food-borne outbreaks in 2015” (3) offentliggjord av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) och Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) är campylobacterinfektion hos människor den livsmedelsburna smitta i unionen med flest inrapporterade fall, omkring 230 000 årligen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt rapporten ”European Union summary report on trends and sources of zoonoses, zoonotic agents and food-borne outbreaks in 2015” (3) offentliggjord av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) och Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) är campylobacterinfektion hos människor den livsmedelsburna smitta i unionen med flest inrapporterade fall, omkring 230 000 årligen.

| (4) | 2010 offentliggjorde Efsa en analys av en grundläggande studie om förekomsten av Campylobacter hos slaktkycklingar (partier och slaktkroppar) (4). Den grundläggande studien genomfördes på slakterier 2008 för att få jämförbara siffror rörande förekomsten av och kontamineringsnivån hos slaktkycklingar i unionen. Efsa konstaterade att i genomsnitt 75,8 % av slaktkropparna av slaktkycklingar var kontaminerade, med betydande variation mellan medlemsstater och slakterier. |
| --- | --- |

(4)

2010 offentliggjorde Efsa en analys av en grundläggande studie om förekomsten av Campylobacter hos slaktkycklingar (partier och slaktkroppar) (4). Den grundläggande studien genomfördes på slakterier 2008 för att få jämförbara siffror rörande förekomsten av och kontamineringsnivån hos slaktkycklingar i unionen. Efsa konstaterade att i genomsnitt 75,8 % av slaktkropparna av slaktkycklingar var kontaminerade, med betydande variation mellan medlemsstater och slakterier.

| (5) | Enligt Efsas vetenskapliga yttrande om sambandet mellan risken för campylobacterinfektion hos människor och slaktkycklingkött (5), som offentliggjordes 2010, så är det sannolikt att hantering, beredning och konsumtion av slaktkycklingkött står för 20–30 % av alla fall av campylobacterinfektion hos människor, medan 50–80 % av fallen kan anses bero på att det finns en reservoar i kycklingpopulationen. |
| --- | --- |

(5)

Enligt Efsas vetenskapliga yttrande om sambandet mellan risken för campylobacterinfektion hos människor och slaktkycklingkött (5), som offentliggjordes 2010, så är det sannolikt att hantering, beredning och konsumtion av slaktkycklingkött står för 20–30 % av alla fall av campylobacterinfektion hos människor, medan 50–80 % av fallen kan anses bero på att det finns en reservoar i kycklingpopulationen.

| (6) | I Efsas vetenskapliga yttrande om möjliga bekämpningsåtgärder rörande Campylobacter längs hela produktionskedjan för fjäderfäkött som offentliggjordes 2011 (6) föreslås ett antal bekämpningsåtgärder både på gårdsnivå och på slakterier, vidare har Efsa beräknat hur åtgärderna, inklusive införandet av ett processhygienkriterium för Campylobacter, skulle kunna bidra till att minska antalet humanfall. Efsa beräknar att de risker för människors hälsa som konsumtion av slaktkycklingkött innebär skulle kunna minskas med mer än 50 % om slaktkropparna innehöll maximalt 1 000 cfu/g samt framhåller att det är stora skillnaderna i kontaminering mellan nackskinnsprover och prover från bröstskinnet. |
| --- | --- |

(6)

I Efsas vetenskapliga yttrande om möjliga bekämpningsåtgärder rörande Campylobacter längs hela produktionskedjan för fjäderfäkött som offentliggjordes 2011 (6) föreslås ett antal bekämpningsåtgärder både på gårdsnivå och på slakterier, vidare har Efsa beräknat hur åtgärderna, inklusive införandet av ett processhygienkriterium för Campylobacter, skulle kunna bidra till att minska antalet humanfall. Efsa beräknar att de risker för människors hälsa som konsumtion av slaktkycklingkött innebär skulle kunna minskas med mer än 50 % om slaktkropparna innehöll maximalt 1 000 cfu/g samt framhåller att det är stora skillnaderna i kontaminering mellan nackskinnsprover och prover från bröstskinnet.

| (7) | 2012 offentliggjorde Efsa också ett vetenskapligt yttrande om vilka risker för människors hälsa som bör beaktas vid besiktning av slaktkycklingkött; i yttrandet anges att Campylobacter har hög relevans när det gäller människors hälsa (7) och det rekommenderas att nuvarande besiktningsrutiner rörande fjäderfäslaktkroppar anpassas för att även omfatta Campylobacter. Efsa föreslår framför allt att det införs ett processhygienkriterium för Campylobacter på slaktkroppar av slaktkycklingar. |
| --- | --- |

(7)

2012 offentliggjorde Efsa också ett vetenskapligt yttrande om vilka risker för människors hälsa som bör beaktas vid besiktning av slaktkycklingkött; i yttrandet anges att Campylobacter har hög relevans när det gäller människors hälsa (7) och det rekommenderas att nuvarande besiktningsrutiner rörande fjäderfäslaktkroppar anpassas för att även omfatta Campylobacter. Efsa föreslår framför allt att det införs ett processhygienkriterium för Campylobacter på slaktkroppar av slaktkycklingar.

| (8) | Baserat på Efsas yttranden från 2010 och 2011 beställde kommissionen en analys av kostnaderna och fördelarna med att fastställa vissa bekämpningsåtgärder för att minska Campylobacter i slaktkycklingkött under skilda led i livsmedelskedjan (8). Den främsta slutsatsen av denna analys är att fastställande av ett processhygienkriterium för Campylobacter i slaktkroppar av slaktkyckling vore en av de bästa avvägningarna mellan att minska campylobacterinfektion hos människor härrörande från konsumtion av fjäderfäkött och de ekonomiska konsekvenserna av att tillämpa kriteriet. |
| --- | --- |

(8)

Baserat på Efsas yttranden från 2010 och 2011 beställde kommissionen en analys av kostnaderna och fördelarna med att fastställa vissa bekämpningsåtgärder för att minska Campylobacter i slaktkycklingkött under skilda led i livsmedelskedjan (8). Den främsta slutsatsen av denna analys är att fastställande av ett processhygienkriterium för Campylobacter i slaktkroppar av slaktkyckling vore en av de bästa avvägningarna mellan att minska campylobacterinfektion hos människor härrörande från konsumtion av fjäderfäkött och de ekonomiska konsekvenserna av att tillämpa kriteriet.

| (9) | Processhygienkriteriet för Campylobacter i slaktkroppar av slaktkycklingar syftar till att begränsa kontaminering av slaktkropparna under slakten. För att säkerställa en ansats som omfattar hela kedjan såsom Efsa rekommenderar i yttrandet om möjliga bekämpningsåtgärder rörande Campylobacter bör det även övervägas att införa bekämpningsåtgärder på gårdsnivå. |
| --- | --- |

(9)

Processhygienkriteriet för Campylobacter i slaktkroppar av slaktkycklingar syftar till att begränsa kontaminering av slaktkropparna under slakten. För att säkerställa en ansats som omfattar hela kedjan såsom Efsa rekommenderar i yttrandet om möjliga bekämpningsåtgärder rörande Campylobacter bör det även övervägas att införa bekämpningsåtgärder på gårdsnivå.

| (10) | Det är fortsatt svårt att minska förekomsten av Campylobacter, eftersom vertikal överföring inte förefaller vara en viktig riskfaktor och det i slutändan främst handlar om hur effektiva åtgärderna för biosäkerhet är när det gäller att tillse att slaktkycklingarna inte bär på Campylobacter. Därför bör en stegvis ansats med gradvis skärpta processhygienkriterier övervägas. För att medlemsstater som redan har uppnått en viss skyddsnivå ska kunna bibehålla densamma medger artikel 5.5 i förordning (EG) nr 2073/2005 tillräcklig flexibilitet för att tillämpa ett strängare processhygienkriterium eftersom ett sådant alternativt kriterium ger minst samma garantier som de referenskriterier som anges i förordning (EG) nr 2073/2005. |
| --- | --- |

(10)

Det är fortsatt svårt att minska förekomsten av Campylobacter, eftersom vertikal överföring inte förefaller vara en viktig riskfaktor och det i slutändan främst handlar om hur effektiva åtgärderna för biosäkerhet är när det gäller att tillse att slaktkycklingarna inte bär på Campylobacter. Därför bör en stegvis ansats med gradvis skärpta processhygienkriterier övervägas. För att medlemsstater som redan har uppnått en viss skyddsnivå ska kunna bibehålla densamma medger artikel 5.5 i förordning (EG) nr 2073/2005 tillräcklig flexibilitet för att tillämpa ett strängare processhygienkriterium eftersom ett sådant alternativt kriterium ger minst samma garantier som de referenskriterier som anges i förordning (EG) nr 2073/2005.

| (11) | I syfte att minska den administrativa bördan för livsmedelsföretagare bör provtagningsplanerna för kriteriet för Campylobacter följa samma tillvägagångsätt som för processhygienkriteriet som fastställts för Salmonella i fjäderfäslaktkroppar. Därför kan samma nackskinnsprover som fastställts för att kontrollera överensstämmelsen av processhygienkriteriet för Salmonella i fjäderfäslaktkroppar, också användas för analyser avseende Campylobacter. |
| --- | --- |

(11)

I syfte att minska den administrativa bördan för livsmedelsföretagare bör provtagningsplanerna för kriteriet för Campylobacter följa samma tillvägagångsätt som för processhygienkriteriet som fastställts för Salmonella i fjäderfäslaktkroppar. Därför kan samma nackskinnsprover som fastställts för att kontrollera överensstämmelsen av processhygienkriteriet för Salmonella i fjäderfäslaktkroppar, också användas för analyser avseende Campylobacter.

| (12) | Den internationella standarden EN/ISO 10272–2 är en horisontell metod för att räkna Campylobacter i livsmedel och foder. Därför bör den standarden även fastställas som referensmetod för att kontrollera överensstämmelsen av kriteriet för Campylobacter i fjäderfäslaktkroppar. |
| --- | --- |

(12)

Den internationella standarden EN/ISO 10272–2 är en horisontell metod för att räkna Campylobacter i livsmedel och foder. Därför bör den standarden även fastställas som referensmetod för att kontrollera överensstämmelsen av kriteriet för Campylobacter i fjäderfäslaktkroppar.

| (13) | Det är lämpligt att skjuta upp datumet för tillämpning av den här förordningen för att ge livsmedelsföretagarna tillräckligt med tid för att anpassa sina nuvarande rutiner till de nya kraven och för att göra det möjligt för laboratorier som utför analyser för Campylobacter att genomföra de nya kontrollmetoder som fastställs i den här förordningen. |
| --- | --- |

(13)

Det är lämpligt att skjuta upp datumet för tillämpning av den här förordningen för att ge livsmedelsföretagarna tillräckligt med tid för att anpassa sina nuvarande rutiner till de nya kraven och för att göra det möjligt för laboratorier som utför analyser för Campylobacter att genomföra de nya kontrollmetoder som fastställs i den här förordningen.

| (14) | Förordning (EG) nr 2073/2005 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(14)

Förordning (EG) nr 2073/2005 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (15) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 2073/2005 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2018.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 augusti 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 139, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 2073/2005 av den 15 november 2005 om mikrobiologiska kriterier för livsmedel (EUT L 338, 22.12.2005, s. 1).

2

(3)  
  EFSA Journal, vol. 14(2016):12, artikelnr 4634.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal, vol.8(2010):3, artikelnr 1503.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal, vol.8(2010):1, artikelnr. 1437

5

EFSA Journal

(6)  
  EFSA Journal, vol. 9(2011):4, artikelnr 2105.

6

EFSA Journal

(7)  
  EFSA Journal, vol. 10(2012):6, artikelnr 2741.

7

EFSA Journal

(8)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/biosafety_food-borne-disease_campy_cost-bene-analy.pdf

8

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EG) nr 2073/2005 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Kapitel 2 punkt 2.1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Tabellen ska ändras på följande sätt:






  i) | Följande rad 2.1.9 ska läggas till:













  Livsmedelskategori | Mikroorganismer | Provtagningsplan | Gränser | Analytisk referensmetod | Steg där kriteriet gäller | Åtgärd om resultatet är otillfredsställande |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| n | c | m | M |
| ”2.1.9 | Slaktkroppar av slaktkycklingar |

1.

Kapitel 2 punkt 2.1 ska ändras på följande sätt:

a)

Tabellen ska ändras på följande sätt:

i)

Följande rad 2.1.9 ska läggas till:

Livsmedelskategori

Mikroorganismer

Provtagningsplan

Gränser

Analytisk referensmetod

Steg där kriteriet gäller

Åtgärd om resultatet är otillfredsställande

n

c

m

M

”2.1.9

Slaktkroppar av slaktkycklingar

Campylobacter spp.

50 (5)

c = 20

Från och med 1.1.2020 c = 15

Från och med 1.1.2025 c = 10

1 000 cfu/g

EN ISO 10272-2

Slaktkroppar efter kylning

Förbättrad slakterihygien och översyn av processkontroller, djurens ursprung och åtgärder för biosäkerhet på ursprungsgården”

| ii) | Fotnot 2 ska ersättas med följande:






  ”(2) | För kriterierna 2.1.3–2.1.5 och 2.1.9 m = M.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Fotnot 2 ska ersättas med följande:

”(2)

| b) | Följande text ska läggas till under rubriken ”Tolkning av analysresultaten”:

  ”
  Campylobacter spp. i fjäderfäslaktkroppar av slaktkycklingar:






  — | Tillfredsställande om antalet värden större än > m inte är större än c. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande text ska läggas till under rubriken ”Tolkning av analysresultaten”:

”
  Campylobacter spp. i fjäderfäslaktkroppar av slaktkycklingar:

—

Tillfredsställande om antalet värden större än > m inte är större än c.

| — | Otillfredsställande om antalet värden större än > m är större än c.” |
| --- | --- |

—

Otillfredsställande om antalet värden större än > m är större än c.”

| 2. | I kapitel 3 ska avsnitt 3.2 ersättas med följande:
  ”3.2   Bakteriologisk provtagning i slakterier och i lokaler som framställer malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och färskt kött


  Provtagningsbestämmelser för slaktkroppar av nötkreatur, svin, får, getter och hästar

  Destruktiva och icke-destruktiva provtagningsmetoder, val av provtagningsställen samt bestämmelser för förvaring och transport av de prover som ska användas fastställs i ISO-standard 17604.
  Fem slaktkroppar ska slumpvis väljas ut för varje provtagning. Provtagningsställen ska väljas ut med beaktande av den slaktteknik som tillämpas på varje anläggning.
  Vid provtagning för analys av Enterobacteriaceae och totalantal aeroba bakterier ska prover tas på fyra ställen på varje slaktkropp. Fyra vävnadsprover som utgör totalt 20 cm2 ska erhållas genom den destruktiva metoden. När man använder den icke-destruktiva metoden för detta ändamål, ska provytan täcka minst 100 cm2 (50 cm2 för slaktkroppar från får och getter) per provtagningsställe.
  Provtagning för analys av Salmonella ska göras med en grov svamp. Man ska välja de områden som mest sannolikt är smittade. Den provtagna ytan ska vara minst 400 cm2.
  Prover tagna från olika ställen på slaktkroppen ska poolas före analys.

  Provtagningsbestämmelser för slaktkroppar från fjäderfä och färskt fjäderfäkött

  Slakterierna ska provta hela fjäderfäslaktkroppar med nackskinn för analyser av Salmonella och Campylobacter. Stycknings- och bearbetningsanläggningar, utom sådana som gränsar till ett slakteri och som styckar och bearbetar kött endast från det slakteriet, ska också ta prover för analys av Salmonella. Vid provtagningen ska de i första hand ta prover från hela fjäderfäslaktkroppar med nackskinn, om de finns tillgängliga, men se till att även ta prover från fjäderfädelar med skinn och/eller fjäderfädelar utan skinn, eller med endast lite skinn; valet ska vara riskbaserat.
  Slakteriernas provtagningsplaner ska inkludera fjäderfäslaktkroppar från flockar med okänd salmonellastatus eller med en status som man vet är positiv för Salmonella Enteritidis eller Salmonella Typhimurium.
  Vid undersökningar enligt processhygienkriterierna i kapitel 2 rad 2.1.5 och rad 2.1.9 för Salmonella och Campylobacter i fjäderfäslaktkroppar på slakteri och analyserna för Salmonella och Campylobacter utförs på samma laboratorium ska det för varje provtagning slumpmässigt tas prover på nackskinnet från minst 15 slaktkroppar efter kylning. Nackskinnsprover från minst tre fjäderfäslaktkroppar från samma ursprungsflock ska poolas till ett prov på 26 g före analys. På så sätt erhålles 5 prover à 26 g (26 g krävs för att kunna analysera Salmonella och Campylobacter samtidigt från samma prov). För att tillförsäkra att proverna bibehålls i oförändrat tillstånd ska de efter insamling förvaras och transporteras till laboratoriet vid en temperatur som inte får vara lägre än 1 °C och inte högre än 8 °C och tiden mellan insamling och analys för Campylobacter får inte överskrida 48 timmar. Prover som har nått en temperatur på 0 °C får inte användas för att kontrollera överensstämmelsen med kriteriet för Campylobacter. Proverna som poolats till 5 prover à 26 g ska användas för att kontrollera överensstämmelsen med processhygienkriterierna i kapitel 2 rad 2.1.5 och rad 2.1.9 samt med livsmedelssäkerhetskriteriet i kapitel 1 rad 1.28. För att förbereda den ursprungliga suspensionen på laboratoriet ska en provmängd på 26 g föras över till nio volymer (234 ml) buffrat peptonvatten (BPW). Det buffrade peptonvattnet ska ha rumstemperatur innan provmängden förs över. Blandningen ska behandlas i en Stomacher eller pulsifier i cirka en minut. Skumbildning ska undvikas genom att luften så långt möjligt avlägsnas ur Stomacherpåsen. 10 ml (~1g) av denna ursprungliga suspension ska införas i ett tomt sterilt provrör och 1 ml av dessa 10 ml ska användas för räkning av Campylobacter på selektionsplattor. Återstoden av den ursprungliga suspensionen (250 ml ~ 25 g) ska användas för detektion av Salmonella.
  Vid undersökningar enligt processhygienkriterierna i kapitel 2 rad 2.1.5 och rad 2.1.9 för Salmonella och Campylobacter i fjäderfäslaktkroppar på slakteri och analyserna för Salmonella och Campylobacter utförs på två olika laboratorier ska det för varje provtagning slumpmässigt tas prover på nackskinnet från minst 20 slaktkroppar efter kylning. Nackskinnsprover från minst fyra fjäderfäslaktkroppar från samma ursprungsflock ska poolas till ett prov på 35 g före analys. På så sätt erhålles 5 prover à 35 g, vilka ska delas upp för att ge 5 prover á 25 g (för att kunna analysera för Salmonella) och 5 prover à 10 g (för att kunna analysera för Campylobacter). För att tillförsäkra att proverna bibehålls i oförändrat tillstånd ska de efter insamling förvaras och transporteras till laboratoriet vid en temperatur som inte får vara lägre än 1 °C och inte högre än 8 °C och tiden mellan insamling och analys för Campylobacter får inte överskrida 48 timmar. Prover som har nått en temperatur på 0 °C får inte användas för att kontrollera överensstämmelsen med kriteriet för Campylobacter. Proverna som poolats till 5 prover à 25 g ska användas för att kontrollera överensstämmelsen med processhygienkriteriet i kapitel 2 rad 2.1.5 samt med livsmedelssäkerhetskriteriet i kapitel 1 rad 1.28. Proverna som poolats till 5 prover à 10 g ska användas för att kontrollera överensstämmelsen med processhygienkriteriet i kapitel 2 rad 2.1.9.
  Vid analys av Salmonella i annat färskt fjäderfäkött än fjäderfäslaktkroppar ska fem prover på minst 25 g tas från samma parti. Provet som tas från fjäderfädelar med skinn ska omfatta skinn och om det inte finns tillräckligt med skinn för en provenhet ska en tunn bit av de yttre musklerna läggas till provenheten. Provet som tas från fjäderfädelar utan skinn, eller med endast lite skinn, ska innefatta en tunn bit eller flera tunna bitar av de yttre musklerna så att provenheten blir tillräckligt stor. Köttbitarna ska inkludera så mycket som möjligt av köttets yta.

  Riktlinjer för provtagning

  Närmare uppgifter om provtagning på slaktkroppar, särskilt när det gäller provtagningsställena, kan föras in i de riktlinjer för god hygienpraxis som avses i artikel 7 i förordning (EG) nr 852/2004.

  Provtagningsfrekvenser för slaktkroppar, malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och färskt fjäderfäkött

  Livsmedelsföretagarna i slakterier eller anläggningar som tillverkar malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött eller färskt fjäderfäkött ska ta prover för mikrobiologisk analys minst en gång i veckan. Provtagningsdagen bör ändras varje vecka så att veckans alla dagar täcks in.
  När det gäller provtagning av malet kött och köttberedningar för kontroll av E. coli och totalantal aeroba bakterier och provtagning på slaktkroppar för kontroll av Enterobacteriaceae och totalantal aeroba bakterier, kan frekvensen minskas till provtagning var fjortonde dag om tillfredsställande resultat erhålls under sex på varandra följande veckor.
  När det gäller provtagning för analys av Salmonella i malet kött, köttberedningar, slaktkroppar och färskt fjäderfäkött kan frekvensen minskas till testning var fjortonde dag om tillfredsställande resultat har uppnåtts under 30 på varandra följande veckor. Provtagningsfrekvensen för Salmonella kan också minskas om det finns ett nationellt eller regionalt salmonellakontrollprogram och om detta program omfattar tester som ersätter den provtagning som beskrivs i detta stycke. Provtagningsfrekvensen kan minskas ytterligare om det nationella eller regionala salmonellakontrollprogrammet visar att förekomsten av Salmonella är låg hos djur som köpts in av slakteriet.
  När det gäller provtagning för analys av Campylobacter i fjäderfäslaktkroppar, kan frekvensen minskas till testning var fjortonde dag om tillfredsställande resultat har uppnåtts under 52 på varandra följande veckor. Behörig myndighet kan godkänna att provtagningsfrekvensen för Campylobacter kan minskas om det finns ett officiellt eller ett officiellt godkänt nationellt eller regionalt campylobacterkontrollprogram och om detta program omfattar den provtagning och analys som krävs för att kontrollera överensstämmelsen med processhygienkriteriet i kapitel 2, rad 2.1.9. Om det i kontrollprogrammet har angetts en låg kontamineringsnivå för Campylobacter i flocken så kan provtagningsfrekvensen minskas ytterligare om denna låga kontamineringsnivå för Campylobacter uppnås under en 52-veckorsperiod i ursprungsbesättningen hos de slaktkycklingar som köpts in av slakteriet. Om kontrollprogrammet visar tillfredsställande resultat under en specifik period under året kan behörig myndighet godkänna att analysfrekvensen för Campylobacter även anpassas efter årstidsvariationer.
  När det är motiverat utifrån en riskanalys och sanktionerat av den behöriga myndigheten behöver inte dessa provtagningsfrekvenser tillämpas vid små slakterier och anläggningar som tillverkar malet kött, köttberedningar och färskt fjäderfäkött i små mängder.” |
| --- | --- |

2.

I kapitel 3 ska avsnitt 3.2 ersättas med följande:

”3.2   Bakteriologisk provtagning i slakterier och i lokaler som framställer malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och färskt kött

Provtagningsbestämmelser för slaktkroppar av nötkreatur, svin, får, getter och hästar

Destruktiva och icke-destruktiva provtagningsmetoder, val av provtagningsställen samt bestämmelser för förvaring och transport av de prover som ska användas fastställs i ISO-standard 17604.

Fem slaktkroppar ska slumpvis väljas ut för varje provtagning. Provtagningsställen ska väljas ut med beaktande av den slaktteknik som tillämpas på varje anläggning.

Vid provtagning för analys av Enterobacteriaceae och totalantal aeroba bakterier ska prover tas på fyra ställen på varje slaktkropp. Fyra vävnadsprover som utgör totalt 20 cm2 ska erhållas genom den destruktiva metoden. När man använder den icke-destruktiva metoden för detta ändamål, ska provytan täcka minst 100 cm2 (50 cm2 för slaktkroppar från får och getter) per provtagningsställe.

Provtagning för analys av Salmonella ska göras med en grov svamp. Man ska välja de områden som mest sannolikt är smittade. Den provtagna ytan ska vara minst 400 cm2.

Prover tagna från olika ställen på slaktkroppen ska poolas före analys.

Provtagningsbestämmelser för slaktkroppar från fjäderfä och färskt fjäderfäkött

Slakterierna ska provta hela fjäderfäslaktkroppar med nackskinn för analyser av Salmonella och Campylobacter. Stycknings- och bearbetningsanläggningar, utom sådana som gränsar till ett slakteri och som styckar och bearbetar kött endast från det slakteriet, ska också ta prover för analys av Salmonella. Vid provtagningen ska de i första hand ta prover från hela fjäderfäslaktkroppar med nackskinn, om de finns tillgängliga, men se till att även ta prover från fjäderfädelar med skinn och/eller fjäderfädelar utan skinn, eller med endast lite skinn; valet ska vara riskbaserat.

Slakteriernas provtagningsplaner ska inkludera fjäderfäslaktkroppar från flockar med okänd salmonellastatus eller med en status som man vet är positiv för Salmonella Enteritidis eller Salmonella Typhimurium.

Vid undersökningar enligt processhygienkriterierna i kapitel 2 rad 2.1.5 och rad 2.1.9 för Salmonella och Campylobacter i fjäderfäslaktkroppar på slakteri och analyserna för Salmonella och Campylobacter utförs på samma laboratorium ska det för varje provtagning slumpmässigt tas prover på nackskinnet från minst 15 slaktkroppar efter kylning. Nackskinnsprover från minst tre fjäderfäslaktkroppar från samma ursprungsflock ska poolas till ett prov på 26 g före analys. På så sätt erhålles 5 prover à 26 g (26 g krävs för att kunna analysera Salmonella och Campylobacter samtidigt från samma prov). För att tillförsäkra att proverna bibehålls i oförändrat tillstånd ska de efter insamling förvaras och transporteras till laboratoriet vid en temperatur som inte får vara lägre än 1 °C och inte högre än 8 °C och tiden mellan insamling och analys för Campylobacter får inte överskrida 48 timmar. Prover som har nått en temperatur på 0 °C får inte användas för att kontrollera överensstämmelsen med kriteriet för Campylobacter. Proverna som poolats till 5 prover à 26 g ska användas för att kontrollera överensstämmelsen med processhygienkriterierna i kapitel 2 rad 2.1.5 och rad 2.1.9 samt med livsmedelssäkerhetskriteriet i kapitel 1 rad 1.28. För att förbereda den ursprungliga suspensionen på laboratoriet ska en provmängd på 26 g föras över till nio volymer (234 ml) buffrat peptonvatten (BPW). Det buffrade peptonvattnet ska ha rumstemperatur innan provmängden förs över. Blandningen ska behandlas i en Stomacher eller pulsifier i cirka en minut. Skumbildning ska undvikas genom att luften så långt möjligt avlägsnas ur Stomacherpåsen. 10 ml (~1g) av denna ursprungliga suspension ska införas i ett tomt sterilt provrör och 1 ml av dessa 10 ml ska användas för räkning av Campylobacter på selektionsplattor. Återstoden av den ursprungliga suspensionen (250 ml ~ 25 g) ska användas för detektion av Salmonella.

Vid undersökningar enligt processhygienkriterierna i kapitel 2 rad 2.1.5 och rad 2.1.9 för Salmonella och Campylobacter i fjäderfäslaktkroppar på slakteri och analyserna för Salmonella och Campylobacter utförs på två olika laboratorier ska det för varje provtagning slumpmässigt tas prover på nackskinnet från minst 20 slaktkroppar efter kylning. Nackskinnsprover från minst fyra fjäderfäslaktkroppar från samma ursprungsflock ska poolas till ett prov på 35 g före analys. På så sätt erhålles 5 prover à 35 g, vilka ska delas upp för att ge 5 prover á 25 g (för att kunna analysera för Salmonella) och 5 prover à 10 g (för att kunna analysera för Campylobacter). För att tillförsäkra att proverna bibehålls i oförändrat tillstånd ska de efter insamling förvaras och transporteras till laboratoriet vid en temperatur som inte får vara lägre än 1 °C och inte högre än 8 °C och tiden mellan insamling och analys för Campylobacter får inte överskrida 48 timmar. Prover som har nått en temperatur på 0 °C får inte användas för att kontrollera överensstämmelsen med kriteriet för Campylobacter. Proverna som poolats till 5 prover à 25 g ska användas för att kontrollera överensstämmelsen med processhygienkriteriet i kapitel 2 rad 2.1.5 samt med livsmedelssäkerhetskriteriet i kapitel 1 rad 1.28. Proverna som poolats till 5 prover à 10 g ska användas för att kontrollera överensstämmelsen med processhygienkriteriet i kapitel 2 rad 2.1.9.

Vid analys av Salmonella i annat färskt fjäderfäkött än fjäderfäslaktkroppar ska fem prover på minst 25 g tas från samma parti. Provet som tas från fjäderfädelar med skinn ska omfatta skinn och om det inte finns tillräckligt med skinn för en provenhet ska en tunn bit av de yttre musklerna läggas till provenheten. Provet som tas från fjäderfädelar utan skinn, eller med endast lite skinn, ska innefatta en tunn bit eller flera tunna bitar av de yttre musklerna så att provenheten blir tillräckligt stor. Köttbitarna ska inkludera så mycket som möjligt av köttets yta.

Riktlinjer för provtagning

Närmare uppgifter om provtagning på slaktkroppar, särskilt när det gäller provtagningsställena, kan föras in i de riktlinjer för god hygienpraxis som avses i artikel 7 i förordning (EG) nr 852/2004.

Provtagningsfrekvenser för slaktkroppar, malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och färskt fjäderfäkött

Livsmedelsföretagarna i slakterier eller anläggningar som tillverkar malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött eller färskt fjäderfäkött ska ta prover för mikrobiologisk analys minst en gång i veckan. Provtagningsdagen bör ändras varje vecka så att veckans alla dagar täcks in.

När det gäller provtagning av malet kött och köttberedningar för kontroll av E. coli och totalantal aeroba bakterier och provtagning på slaktkroppar för kontroll av Enterobacteriaceae och totalantal aeroba bakterier, kan frekvensen minskas till provtagning var fjortonde dag om tillfredsställande resultat erhålls under sex på varandra följande veckor.

När det gäller provtagning för analys av Salmonella i malet kött, köttberedningar, slaktkroppar och färskt fjäderfäkött kan frekvensen minskas till testning var fjortonde dag om tillfredsställande resultat har uppnåtts under 30 på varandra följande veckor. Provtagningsfrekvensen för Salmonella kan också minskas om det finns ett nationellt eller regionalt salmonellakontrollprogram och om detta program omfattar tester som ersätter den provtagning som beskrivs i detta stycke. Provtagningsfrekvensen kan minskas ytterligare om det nationella eller regionala salmonellakontrollprogrammet visar att förekomsten av Salmonella är låg hos djur som köpts in av slakteriet.

När det gäller provtagning för analys av Campylobacter i fjäderfäslaktkroppar, kan frekvensen minskas till testning var fjortonde dag om tillfredsställande resultat har uppnåtts under 52 på varandra följande veckor. Behörig myndighet kan godkänna att provtagningsfrekvensen för Campylobacter kan minskas om det finns ett officiellt eller ett officiellt godkänt nationellt eller regionalt campylobacterkontrollprogram och om detta program omfattar den provtagning och analys som krävs för att kontrollera överensstämmelsen med processhygienkriteriet i kapitel 2, rad 2.1.9. Om det i kontrollprogrammet har angetts en låg kontamineringsnivå för Campylobacter i flocken så kan provtagningsfrekvensen minskas ytterligare om denna låga kontamineringsnivå för Campylobacter uppnås under en 52-veckorsperiod i ursprungsbesättningen hos de slaktkycklingar som köpts in av slakteriet. Om kontrollprogrammet visar tillfredsställande resultat under en specifik period under året kan behörig myndighet godkänna att analysfrekvensen för Campylobacter även anpassas efter årstidsvariationer.

När det är motiverat utifrån en riskanalys och sanktionerat av den behöriga myndigheten behöver inte dessa provtagningsfrekvenser tillämpas vid små slakterier och anläggningar som tillverkar malet kött, köttberedningar och färskt fjäderfäkött i små mängder.”

---

| 24.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 218/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 218/7

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1496

av den 23 augusti 2017

om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artiklarna 20.1 och 78.2, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens direktiv 2001/49/EG (2) togs DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl) upp som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (3). |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens direktiv 2001/49/EG (2) togs DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl) upp som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (3).

| (2) | Verksamma ämnen som har tagits upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG ska anses vara godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Verksamma ämnen som har tagits upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG ska anses vara godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (4).

| (3) | Godkännandet av det verksamma ämnet DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl) enligt del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 löper ut den 30 juni 2018. |
| --- | --- |

(3)

Godkännandet av det verksamma ämnet DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl) enligt del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 löper ut den 30 juni 2018.

| (4) | En ansökan om förnyat upptagande av DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl) i bilaga I till direktiv 91/414/EEG lämnades in i enlighet med artikel 4 i kommissionens förordning (EU) nr 1141/2010 (5) inom den tid som föreskrivs i den artikeln. |
| --- | --- |

(4)

En ansökan om förnyat upptagande av DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl) i bilaga I till direktiv 91/414/EEG lämnades in i enlighet med artikel 4 i kommissionens förordning (EU) nr 1141/2010 (5) inom den tid som föreskrivs i den artikeln.

| (5) | Sökanden lämnade in den kompletterande dokumentation som krävs i enlighet med artikel 9 i förordning (EU) nr 1141/2010. Den rapporterande medlemsstaten konstaterade att ansökan var fullständig. |
| --- | --- |

(5)

Sökanden lämnade in den kompletterande dokumentation som krävs i enlighet med artikel 9 i förordning (EU) nr 1141/2010. Den rapporterande medlemsstaten konstaterade att ansökan var fullständig.

| (6) | Den rapporterande medlemsstaten sammanställde en förnyad bedömningsrapport i samråd med den medrapporterande medlemsstaten och överlämnade den till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och kommissionen den 17 september 2013. |
| --- | --- |

(6)

Den rapporterande medlemsstaten sammanställde en förnyad bedömningsrapport i samråd med den medrapporterande medlemsstaten och överlämnade den till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och kommissionen den 17 september 2013.

| (7) | Myndigheten skickade den förnyade bedömningsrapporten till sökanden och medlemsstaterna för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. Myndigheten gjorde även den kompletterande sammanfattningen tillgänglig för allmänheten. |
| --- | --- |

(7)

Myndigheten skickade den förnyade bedömningsrapporten till sökanden och medlemsstaterna för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. Myndigheten gjorde även den kompletterande sammanfattningen tillgänglig för allmänheten.

| (8) | Den 30 september 2016 meddelade myndigheten kommissionen sin slutsats (6) om huruvida DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl) kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. På grundval av de bedömda undersökningarna konstaterade myndigheten att det ursprungliga ämnet har vissa inneboende toxikologiska egenskaper, i synnerhet vad gäller carcinogenicitet och reproduktionstoxicitet. Myndigheten anser att dessa uppgifter till och med motiverar klassificeringen som cancerframkallande i kategori 2 och som reproduktionstoxiskt i kategori 2 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (7). Mot bakgrund av de bedömda representativa användningsområdena fann myndigheten att det är mycket sannolikt att grundvatten exponeras för halter av flera metaboliter av DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl) över parametervärdet på 0,1 μg/l för dricksvatten i situationer som motsvarar alla relevanta grundvattenscenarier. |
| --- | --- |

(8)

Den 30 september 2016 meddelade myndigheten kommissionen sin slutsats (6) om huruvida DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl) kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. På grundval av de bedömda undersökningarna konstaterade myndigheten att det ursprungliga ämnet har vissa inneboende toxikologiska egenskaper, i synnerhet vad gäller carcinogenicitet och reproduktionstoxicitet. Myndigheten anser att dessa uppgifter till och med motiverar klassificeringen som cancerframkallande i kategori 2 och som reproduktionstoxiskt i kategori 2 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (7). Mot bakgrund av de bedömda representativa användningsområdena fann myndigheten att det är mycket sannolikt att grundvatten exponeras för halter av flera metaboliter av DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl) över parametervärdet på 0,1 μg/l för dricksvatten i situationer som motsvarar alla relevanta grundvattenscenarier.

| (9) | Oberoende av den klassificering som myndigheten föreslog och mot bakgrund av de inneboende toxikologiska egenskaper som det ursprungliga ämnet uppvisade i undersökningarna, i synnerhet vad gäller carcinogenicitet och reproduktionstoxicitet, väcker förekomsten av metaboliter i grundvattnet särskilda farhågor, eftersom det inte har kunnat visas att dessa metaboliter inte delar samma inneboende egenskaper. Därför kan det för närvarande inte fastställas att förekomsten av metaboliterna i grundvatten inte kommer att medföra några oacceptabla effekter på grundvattnet och skadliga effekter på människors hälsa. |
| --- | --- |

(9)

Oberoende av den klassificering som myndigheten föreslog och mot bakgrund av de inneboende toxikologiska egenskaper som det ursprungliga ämnet uppvisade i undersökningarna, i synnerhet vad gäller carcinogenicitet och reproduktionstoxicitet, väcker förekomsten av metaboliter i grundvattnet särskilda farhågor, eftersom det inte har kunnat visas att dessa metaboliter inte delar samma inneboende egenskaper. Därför kan det för närvarande inte fastställas att förekomsten av metaboliterna i grundvatten inte kommer att medföra några oacceptabla effekter på grundvattnet och skadliga effekter på människors hälsa.

| (10) | Myndigheten konstaterade dessutom att bedömningen av grundvattenexponeringen inte kunde slutföras på grundval av den tillgängliga informationen om metaboliten IN-JE127, vars genotoxiska potential inte kan uteslutas. |
| --- | --- |

(10)

Myndigheten konstaterade dessutom att bedömningen av grundvattenexponeringen inte kunde slutföras på grundval av den tillgängliga informationen om metaboliten IN-JE127, vars genotoxiska potential inte kan uteslutas.

| (11) | Eftersom det är osäkert om den metaboliten förekommer i grundvatten kan oacceptabla effekter på grundvattnet och skadliga effekter på människors hälsa för närvarande inte uteslutas. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom det är osäkert om den metaboliten förekommer i grundvatten kan oacceptabla effekter på grundvattnet och skadliga effekter på människors hälsa för närvarande inte uteslutas.

| (12) | Myndigheten konstaterade dessutom att det finns hög risk för att vattenlevande organismer, i synnerhet alger och vattenlevande växter, exponeras för DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl). |
| --- | --- |

(12)

Myndigheten konstaterade dessutom att det finns hög risk för att vattenlevande organismer, i synnerhet alger och vattenlevande växter, exponeras för DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl).

| (13) | På grundval av dessa risker som konstaterats i skälen 9, 11 och 12 har det inte kunnat fastställas att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda med avseende på ett eller flera representativa användningsområden för minst ett växtskyddsmedel. Därför bör godkännandet för DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl) inte förnyas i enlighet med artikel 20.1 b i den förordningen. |
| --- | --- |

(13)

På grundval av dessa risker som konstaterats i skälen 9, 11 och 12 har det inte kunnat fastställas att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda med avseende på ett eller flera representativa användningsområden för minst ett växtskyddsmedel. Därför bör godkännandet för DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl) inte förnyas i enlighet med artikel 20.1 b i den förordningen.

| (14) | Med tanke på de risker som anges i skälen 9, 11 och 12 gäller inte undantaget i artikel 4.7 i förordning (EG) nr 1107/2009. Tillämpningen av detta undantag kommer inte heller i fråga eftersom det inte har fastställts att något av kriterierna i punkterna 3.6.3, 3.6.4, 3.6.5 eller 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 inte har uppfyllts. |
| --- | --- |

(14)

Med tanke på de risker som anges i skälen 9, 11 och 12 gäller inte undantaget i artikel 4.7 i förordning (EG) nr 1107/2009. Tillämpningen av detta undantag kommer inte heller i fråga eftersom det inte har fastställts att något av kriterierna i punkterna 3.6.3, 3.6.4, 3.6.5 eller 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 inte har uppfyllts.

| (15) | Kommissionen uppmanade sökanden att lämna synpunkter på myndighetens slutsats och, i enlighet med artikel 17.1 i förordning (EU) nr 1141/2010, på utkastet till granskningsrapport. Sökanden lämnade synpunkter som har granskats omsorgsfullt. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen uppmanade sökanden att lämna synpunkter på myndighetens slutsats och, i enlighet med artikel 17.1 i förordning (EU) nr 1141/2010, på utkastet till granskningsrapport. Sökanden lämnade synpunkter som har granskats omsorgsfullt.

| (16) | Trots de argument som sökanden lade fram kunde farhågorna rörande ämnet inte avföras. |
| --- | --- |

(16)

Trots de argument som sökanden lade fram kunde farhågorna rörande ämnet inte avföras.

| (17) | Medlemsstaterna bör medges tid att återkalla godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl). |
| --- | --- |

(17)

Medlemsstaterna bör medges tid att återkalla godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl).

| (18) | Eventuella anståndsperioder som medlemsstaterna beviljar i enlighet med artikel 46 i förordning (EG) nr 1107/2009 för växtskyddsmedel som innehåller DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl) bör löpa ut senast den 13 december 2018. |
| --- | --- |

(18)

Eventuella anståndsperioder som medlemsstaterna beviljar i enlighet med artikel 46 i förordning (EG) nr 1107/2009 för växtskyddsmedel som innehåller DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl) bör löpa ut senast den 13 december 2018.

| (19) | Den här förordningen hindrar inte att en ny ansökan om DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl) lämnas in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(19)

Den här förordningen hindrar inte att en ny ansökan om DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl) lämnas in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1107/2009.

| (20) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(20)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Icke förnyat godkännande av det verksamma ämnet

Godkännandet av det verksamma ämnet DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl) förnyas inte.

Artikel 2

Ändringar av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

I del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska rad 19 om DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl) utgå.

Artikel 3

Övergångsbestämmelser

Medlemsstaterna ska återkalla godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl) som verksamt ämne senast den 13 december 2017.

Artikel 4

Anståndsperiod

Eventuella anståndsperioder som medlemsstaterna beviljar i enlighet med artikel 46 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska vara så kortvariga som möjligt och löpa ut senast den 13 december 2018.

Artikel 5

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 augusti 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2001/49/EG av den 28 juni 2001 om ändring av bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden som innebär att DPX KE 459, (flupyrsulfuronmetyl) införs som verksamt ämne (EGT L 176, 29.6.2001, s. 61).

2

(3)  Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (EUT L 153, 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Kommissionens förordning (EU) nr 1141/2010 av den 7 december 2010 om fastställande av förfarandet för förnyat upptagande av en andra grupp verksamma ämnen i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om fastställande av förteckningen över dessa ämnen (EUT L 322, 8.12.2010, s. 10).

5

(6)  
  ”Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance flupyrsulfuron (variant evaluated flupyrsulfuron-methyl-sodium)”, EFSA Journal, vol. 12(2014):11, artikelnr 3881, [86 s.], doi:10.2903/j.efsa.2014.3881.

6

EFSA Journal

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

7

---

| 24.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 218/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 218/10

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1497

av den 23 augusti 2017

om återtagande av godtagandet av åtagandet för en exporterande tillverkare enligt genomförandebeslut 2013/707/EU som bekräftar godtagande av ett åtagande som erbjudits i samband med antidumpnings- och antisubventionsförfarandena avseende import av solcellsmoduler av kristallint kisel och väsentliga komponenter (dvs. celler) med ursprung i eller avsända från Folkrepubliken Kina under giltighetsperioden för slutgiltiga åtgärder

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad den grundläggande antidumpningsförordningen), särskilt artikel 8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (2) (nedan kallad den grundläggande antisubventionsförordningen), särskilt artikel 13,

efter att ha informerat medlemsstaterna, och

av följande skäl:

A.   ÅTAGANDE OCH ANDRA GÄLLANDE ÅTGÄRDER

ÅTAGANDE OCH ANDRA GÄLLANDE ÅTGÄRDER

| (1) | Genom förordning (EU) nr 513/2013 (3) införde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en provisorisk (tidigare kallad preliminär) antidumpningstull på import till Europeiska unionen (nedan kallad unionen) av solcellsmoduler av kristallint kisel (nedan kallade moduler) och väsentliga komponenter (dvs. celler och plattor) med ursprung i eller avsända från Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EU) nr 513/2013 (3) införde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en provisorisk (tidigare kallad preliminär) antidumpningstull på import till Europeiska unionen (nedan kallad unionen) av solcellsmoduler av kristallint kisel (nedan kallade moduler) och väsentliga komponenter (dvs. celler och plattor) med ursprung i eller avsända från Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina).

3

kommissionen

preliminär

unionen

moduler

Kina

| (2) | En grupp exporterande tillverkare gav den kinesiska handelskammaren för import och export av maskiner och elektroniska produkter (nedan kallad CCCME) i uppdrag att göra ett prisåtagande till kommissionen för deras räkning, vilket den gjorde. Det framgår av villkoren för detta prisåtagande att det utgör en rad individuella prisåtaganden för varje exporterande tillverkare som av praktiska skäl samordnas av CCCME. |
| --- | --- |

(2)

En grupp exporterande tillverkare gav den kinesiska handelskammaren för import och export av maskiner och elektroniska produkter (nedan kallad CCCME) i uppdrag att göra ett prisåtagande till kommissionen för deras räkning, vilket den gjorde. Det framgår av villkoren för detta prisåtagande att det utgör en rad individuella prisåtaganden för varje exporterande tillverkare som av praktiska skäl samordnas av CCCME.

CCCME

| (3) | Kommissionen godtog genom beslut 2013/423/EU (4) detta prisåtagande med avseende på den provisoriska antidumpningstullen. Genom förordning (EU) nr 748/2013 (5) ändrade kommissionen förordning (EU) nr 513/2013 för att införa de nödvändiga tekniska ändringarna till följd av godtagandet av åtagandet med avseende på den provisoriska antidumpningstullen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen godtog genom beslut 2013/423/EU (4) detta prisåtagande med avseende på den provisoriska antidumpningstullen. Genom förordning (EU) nr 748/2013 (5) ändrade kommissionen förordning (EU) nr 513/2013 för att införa de nödvändiga tekniska ändringarna till följd av godtagandet av åtagandet med avseende på den provisoriska antidumpningstullen.

4

5

| (4) | Genom genomförandeförordning (EU) nr 1238/2013 (6) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import till unionen av moduler och celler med ursprung i eller avsända från Kina (nedan kallade de berörda produkterna). Genom genomförandeförordning (EU) nr 1239/2013 (7) införde rådet även en slutgiltig utjämningstull på import av de berörda produkterna till unionen.
  Efter anmälan av en ändrad version av prisåtagandet från en grupp exporterande tillverkare (nedan kallade de exporterande tillverkarna) i samverkan med CCCME bekräftade kommissionen genom sitt genomförandebeslut 2013/707/EU (8) godtagandet av prisåtagandet i dess ändrade lydelse (nedan kallat åtagandet) under giltighetsperioden för de slutgiltiga åtgärderna. I bilagan till det beslutet förtecknas den grupp av exporterande tillverkare för vilka åtagandet godtagits, bland andra Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd (nedan kallat Shanghai Shenzhou) tillsammans med dess närstående företag i Kina (Shanghai Solar Energy S&T Co. Ltd och Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd), som gemensamt omfattas av Taric-tilläggsnummer B875. |
| --- | --- |

(4)

Genom genomförandeförordning (EU) nr 1238/2013 (6) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import till unionen av moduler och celler med ursprung i eller avsända från Kina (nedan kallade de berörda produkterna). Genom genomförandeförordning (EU) nr 1239/2013 (7) införde rådet även en slutgiltig utjämningstull på import av de berörda produkterna till unionen.

6

de berörda produkterna

7

Efter anmälan av en ändrad version av prisåtagandet från en grupp exporterande tillverkare (nedan kallade de exporterande tillverkarna) i samverkan med CCCME bekräftade kommissionen genom sitt genomförandebeslut 2013/707/EU (8) godtagandet av prisåtagandet i dess ändrade lydelse (nedan kallat åtagandet) under giltighetsperioden för de slutgiltiga åtgärderna. I bilagan till det beslutet förtecknas den grupp av exporterande tillverkare för vilka åtagandet godtagits, bland andra Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd (nedan kallat Shanghai Shenzhou) tillsammans med dess närstående företag i Kina (Shanghai Solar Energy S&T Co. Ltd och Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd), som gemensamt omfattas av Taric-tilläggsnummer B875.

de exporterande tillverkarna

8

åtagandet

Shanghai Shenzhou

| (5) | Genom genomförandebeslut 2014/657/EU (9) godtog kommissionen ett förslag från gruppen av exporterande tillverkare i samverkan med CCCME om förtydliganden vad gäller tillämpningen av åtagandet för de berörda produkter som omfattas av åtagandet, dvs. moduler och celler med ursprung i eller avsända från Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8541 40 90 (Taric-nummer 8541409021, 8541409029, 8541409031 och 8541409039) och som tillverkas av gruppen av exporterande tillverkare (nedan kallad den omfattade produkten). De antidumpnings- och utjämningstullar som avses i skäl 4 tillsammans med åtagandet kallas gemensamt för åtgärder. |
| --- | --- |

(5)

Genom genomförandebeslut 2014/657/EU (9) godtog kommissionen ett förslag från gruppen av exporterande tillverkare i samverkan med CCCME om förtydliganden vad gäller tillämpningen av åtagandet för de berörda produkter som omfattas av åtagandet, dvs. moduler och celler med ursprung i eller avsända från Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8541 40 90 (Taric-nummer 8541409021, 8541409029, 8541409031 och 8541409039) och som tillverkas av gruppen av exporterande tillverkare (nedan kallad den omfattade produkten). De antidumpnings- och utjämningstullar som avses i skäl 4 tillsammans med åtagandet kallas gemensamt för åtgärder.

9

den omfattade produkten

åtgärder

| (6) | Genom genomförandeförordning (EU) 2015/866 (10) återtog kommissionen godtagandet av åtagandet för tre exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(6)

Genom genomförandeförordning (EU) 2015/866 (10) återtog kommissionen godtagandet av åtagandet för tre exporterande tillverkare.

10

| (7) | Genom genomförandeförordning (EU) 2015/1403 (11) återtog kommissionen godtagandet av åtagandet för ytterligare en exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(7)

Genom genomförandeförordning (EU) 2015/1403 (11) återtog kommissionen godtagandet av åtagandet för ytterligare en exporterande tillverkare.

11

| (8) | Genom genomförandeförordning (EU) 2015/2018 (12) återtog kommissionen godtagandet av åtagandet för två exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(8)

Genom genomförandeförordning (EU) 2015/2018 (12) återtog kommissionen godtagandet av åtagandet för två exporterande tillverkare.

12

| (9) | Kommissionen inledde en översyn vid giltighetstidens utgång av antidumpningsåtgärderna genom ett tillkännagivande om inledande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (13) den 5 december 2015. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen inledde en översyn vid giltighetstidens utgång av antidumpningsåtgärderna genom ett tillkännagivande om inledande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (13) den 5 december 2015.

Europeiska unionens officiella tidning

13

| (10) | Kommissionen inledde en översyn vid giltighetstidens utgång av utjämningsåtgärderna genom ett tillkännagivande om inledande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (14) den 5 december 2015. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen inledde en översyn vid giltighetstidens utgång av utjämningsåtgärderna genom ett tillkännagivande om inledande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (14) den 5 december 2015.

Europeiska unionens officiella tidning

14

| (11) | Kommissionen inledde också en partiell interimsöversyn av antidumpnings- och utjämningsåtgärderna genom ett tillkännagivande om inledande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (15) den 5 december 2015. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen inledde också en partiell interimsöversyn av antidumpnings- och utjämningsåtgärderna genom ett tillkännagivande om inledande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (15) den 5 december 2015.

Europeiska unionens officiella tidning

15

| (12) | Genom genomförandeförordning (EU) 2016/115 (16) återtog kommissionen godtagandet av åtagandet för ytterligare en exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(12)

Genom genomförandeförordning (EU) 2016/115 (16) återtog kommissionen godtagandet av åtagandet för ytterligare en exporterande tillverkare.

16

| (13) | Genom genomförandeförordning (EU) 2016/185 (17) utvidgade kommissionen den slutgiltiga antidumpningstull som genom genomförandeförordning (EU) nr 1238/2013 införts på import av de berörda produkterna med ursprung i eller avsända från Kina till att även omfatta import av de berörda produkterna avsända från Malaysia och Taiwan, oavsett om produkternas deklarerade ursprung var Malaysia och Taiwan eller inte. |
| --- | --- |

(13)

Genom genomförandeförordning (EU) 2016/185 (17) utvidgade kommissionen den slutgiltiga antidumpningstull som genom genomförandeförordning (EU) nr 1238/2013 införts på import av de berörda produkterna med ursprung i eller avsända från Kina till att även omfatta import av de berörda produkterna avsända från Malaysia och Taiwan, oavsett om produkternas deklarerade ursprung var Malaysia och Taiwan eller inte.

17

| (14) | Genom genomförandeförordning (EU) 2016/184 (18) utvidgade kommissionen den slutgiltiga utjämningstull som genom genomförandeförordning (EU) nr 1239/2013 införts på import av de berörda produkterna med ursprung i eller avsända från Kina till att även omfatta import av de berörda produkterna avsända från Malaysia och Taiwan, oavsett om produkternas deklarerade ursprung var Malaysia och Taiwan eller inte. |
| --- | --- |

(14)

Genom genomförandeförordning (EU) 2016/184 (18) utvidgade kommissionen den slutgiltiga utjämningstull som genom genomförandeförordning (EU) nr 1239/2013 införts på import av de berörda produkterna med ursprung i eller avsända från Kina till att även omfatta import av de berörda produkterna avsända från Malaysia och Taiwan, oavsett om produkternas deklarerade ursprung var Malaysia och Taiwan eller inte.

18

| (15) | Genom genomförandeförordning (EU) 2016/1045 (19) återtog kommissionen godtagandet av åtagandet för ytterligare en exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(15)

Genom genomförandeförordning (EU) 2016/1045 (19) återtog kommissionen godtagandet av åtagandet för ytterligare en exporterande tillverkare.

19

| (16) | Genom genomförandeförordning (EU) 2016/1382 (20) återtog kommissionen godtagandet av åtagandet för ytterligare fem exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(16)

Genom genomförandeförordning (EU) 2016/1382 (20) återtog kommissionen godtagandet av åtagandet för ytterligare fem exporterande tillverkare.

20

| (17) | Genom genomförandeförordning (EU) 2016/1402 (21) återtog kommissionen godtagandet av åtagandet för ytterligare tre exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(17)

Genom genomförandeförordning (EU) 2016/1402 (21) återtog kommissionen godtagandet av åtagandet för ytterligare tre exporterande tillverkare.

21

| (18) | Genom genomförandeförordning (EU) 2016/1998 (22) återtog kommissionen godtagandet av åtagandet för ytterligare fem exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(18)

Genom genomförandeförordning (EU) 2016/1998 (22) återtog kommissionen godtagandet av åtagandet för ytterligare fem exporterande tillverkare.

22

| (19) | Genom genomförandeförordning (EU) 2016/2146 (23) återtog kommissionen godtagandet av åtagandet för ytterligare två exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(19)

Genom genomförandeförordning (EU) 2016/2146 (23) återtog kommissionen godtagandet av åtagandet för ytterligare två exporterande tillverkare.

23

| (20) | Efter de översyner vid giltighetstidens utgång och den interimsöversyn som avses i skälen 9–11 bibehöll kommissionen de gällande åtgärderna genom genomförandeförordning (EU) 2017/366 (24) och genomförandeförordning (EU) 2017/367 (25). |
| --- | --- |

(20)

Efter de översyner vid giltighetstidens utgång och den interimsöversyn som avses i skälen 9–11 bibehöll kommissionen de gällande åtgärderna genom genomförandeförordning (EU) 2017/366 (24) och genomförandeförordning (EU) 2017/367 (25).

24

25

| (21) | Kommissionen inledde också en partiell interimsöversyn av åtgärdernas form genom ett tillkännagivande om inledande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (26) den 3 mars 2017. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen inledde också en partiell interimsöversyn av åtgärdernas form genom ett tillkännagivande om inledande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (26) den 3 mars 2017.

Europeiska unionens officiella tidning

26

| (22) | Genom genomförandeförordning (EU) 2017/454 (27) återtog kommissionen godtagandet av åtagandet för fyra exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(22)

Genom genomförandeförordning (EU) 2017/454 (27) återtog kommissionen godtagandet av åtagandet för fyra exporterande tillverkare.

27

| (23) | Genom genomförandebeslut (EU) 2017/615 (28) godtog kommissionen ett förslag från en grupp av exporterande tillverkare i samverkan med CCCME om tillämpningen av åtagandet. |
| --- | --- |

(23)

Genom genomförandebeslut (EU) 2017/615 (28) godtog kommissionen ett förslag från en grupp av exporterande tillverkare i samverkan med CCCME om tillämpningen av åtagandet.

28

| (24) | Genom genomförandeförordning (EU) 2017/941 (29) återtog kommissionen godtagandet av åtagandet för två exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(24)

Genom genomförandeförordning (EU) 2017/941 (29) återtog kommissionen godtagandet av åtagandet för två exporterande tillverkare.

29

| (25) | Genom genomförandeförordning (EU) 2017/1408 (30) återtog kommissionen godtagandet av åtagandet för två exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(25)

Genom genomförandeförordning (EU) 2017/1408 (30) återtog kommissionen godtagandet av åtagandet för två exporterande tillverkare.

30

B.   VILLKOREN I ÅTAGANDET OCH SHANGHAI SHENZHOUS FRIVILLIGA ÅTERTAGANDE

VILLKOREN I ÅTAGANDET OCH SHANGHAI SHENZHOUS FRIVILLIGA ÅTERTAGANDE

| (26) | Enligt vad som står i åtagandet får varje exporterande tillverkare frivilligt återta sitt godkännande av åtagandet när som helst under dess giltighetsperiod. |
| --- | --- |

(26)

Enligt vad som står i åtagandet får varje exporterande tillverkare frivilligt återta sitt godkännande av åtagandet när som helst under dess giltighetsperiod.

| (27) | Shanghai Shenzhou meddelade i juni 2017 kommissionen att man önskade återta sitt godkännande av åtagandet för egen räkning samt för de närstående företag som anges i skäl 4. |
| --- | --- |

(27)

Shanghai Shenzhou meddelade i juni 2017 kommissionen att man önskade återta sitt godkännande av åtagandet för egen räkning samt för de närstående företag som anges i skäl 4.

C.   ÅTERTAGANDE AV GODTAGANDET AV ÅTAGANDET OCH INFÖRANDE AV SLUTGILTIGA TULLAR

ÅTERTAGANDE AV GODTAGANDET AV ÅTAGANDET OCH INFÖRANDE AV SLUTGILTIGA TULLAR

| (28) | I enlighet med artikel 8.9 i den grundläggande antidumpningsförordningen och artikel 13.9 i den grundläggande antisubventionsförordningen och i enlighet med villkoren i åtagandet har kommissionen därför dragit slutsatsen att godtagandet av åtagandet för Shanghai Shenzhou och de närstående företag som anges i skäl 4 bör återtas. |
| --- | --- |

(28)

I enlighet med artikel 8.9 i den grundläggande antidumpningsförordningen och artikel 13.9 i den grundläggande antisubventionsförordningen och i enlighet med villkoren i åtagandet har kommissionen därför dragit slutsatsen att godtagandet av åtagandet för Shanghai Shenzhou och de närstående företag som anges i skäl 4 bör återtas.

| (29) | I enlighet med artikel 8.9 i den grundläggande antidumpningsförordningen och artikel 13.9 i den grundläggande antisubventionsförordningen är därför den slutgiltiga antidumpningstull som införs genom artikel 1 i genomförandeförordning (EU) 2017/367 och den slutgiltiga utjämningstull som införs genom artikel 1 i genomförandeförordning (EU) 2017/366 automatiskt tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i eller avsänd från Kina som tillverkats av Shanghai Shenzhou och de närstående företag som anges i skäl 4 (vilka gemensamt omfattas av Taric-tilläggsnummer B875) från och med dagen för den här förordningens ikraftträdande. |
| --- | --- |

(29)

I enlighet med artikel 8.9 i den grundläggande antidumpningsförordningen och artikel 13.9 i den grundläggande antisubventionsförordningen är därför den slutgiltiga antidumpningstull som införs genom artikel 1 i genomförandeförordning (EU) 2017/367 och den slutgiltiga utjämningstull som införs genom artikel 1 i genomförandeförordning (EU) 2017/366 automatiskt tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i eller avsänd från Kina som tillverkats av Shanghai Shenzhou och de närstående företag som anges i skäl 4 (vilka gemensamt omfattas av Taric-tilläggsnummer B875) från och med dagen för den här förordningens ikraftträdande.

| (30) | För import som klarerats före dagen för den här förordningens ikraftträdande bör de regler som gäller för åtagandet efterlevas. I detta sammanhang erinrar kommissionen också om att, ifall medlemsstaternas tullmyndigheter har indikationer på att det pris som anges på en åtagandefaktura inte motsvarar det pris som faktiskt har betalats, bör de undersöka huruvida kravet på att eventuella avdrag ska anges på åtagandefakturorna har åsidosatts eller huruvida minimiimportpriset inte har iakttagits. Om medlemsstaternas tullmyndigheter drar slutsatsen att det har skett en sådan överträdelse eller att minimiimportpriset inte har iakttagits, bör de ta ut tullarna som en följd av detta. För att i enlighet med artikel 4.3 i fördraget underlätta arbetet för medlemsstaternas tullmyndigheter bör kommissionen i sådana situationer dela den konfidentiella versionen av åtagandet och andra uppgifter i samband med åtagandet i det enda syftet att bistå vid nationella förfaranden. |
| --- | --- |

(30)

För import som klarerats före dagen för den här förordningens ikraftträdande bör de regler som gäller för åtagandet efterlevas. I detta sammanhang erinrar kommissionen också om att, ifall medlemsstaternas tullmyndigheter har indikationer på att det pris som anges på en åtagandefaktura inte motsvarar det pris som faktiskt har betalats, bör de undersöka huruvida kravet på att eventuella avdrag ska anges på åtagandefakturorna har åsidosatts eller huruvida minimiimportpriset inte har iakttagits. Om medlemsstaternas tullmyndigheter drar slutsatsen att det har skett en sådan överträdelse eller att minimiimportpriset inte har iakttagits, bör de ta ut tullarna som en följd av detta. För att i enlighet med artikel 4.3 i fördraget underlätta arbetet för medlemsstaternas tullmyndigheter bör kommissionen i sådana situationer dela den konfidentiella versionen av åtagandet och andra uppgifter i samband med åtagandet i det enda syftet att bistå vid nationella förfaranden.

| (31) | Slutligen konstaterar kommissionen att godtagandet av det frivilliga återtagandet inte ska påverka den befogenhet som tilldelats kommissionen genom artikel 3.2 b i genomförandeförordning (EU) nr 1238/2013, artikel 2.2 b i genomförandeförordning (EU) 2017/367, artikel 2.2 b i genomförandeförordning (EU) nr 1239/2013 och artikel 2.2 b i genomförandeförordning (EU) 2017/366 att annullera åtagandefakturor som utfärdats före godtagandet av det frivilliga återtagandet, om kommissionen får vetskap om omständigheter som berättigar en sådan annullering. |
| --- | --- |

(31)

Slutligen konstaterar kommissionen att godtagandet av det frivilliga återtagandet inte ska påverka den befogenhet som tilldelats kommissionen genom artikel 3.2 b i genomförandeförordning (EU) nr 1238/2013, artikel 2.2 b i genomförandeförordning (EU) 2017/367, artikel 2.2 b i genomförandeförordning (EU) nr 1239/2013 och artikel 2.2 b i genomförandeförordning (EU) 2017/366 att annullera åtagandefakturor som utfärdats före godtagandet av det frivilliga återtagandet, om kommissionen får vetskap om omständigheter som berättigar en sådan annullering.

| (32) | I informationssyfte anges i tabellen i bilagan till denna förordning de exporterande tillverkare för vilka godtagandet av åtagandet genom genomförandebeslut 2013/707/EU inte påverkas. |
| --- | --- |

(32)

I informationssyfte anges i tabellen i bilagan till denna förordning de exporterande tillverkare för vilka godtagandet av åtagandet genom genomförandebeslut 2013/707/EU inte påverkas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godtagandet av åtagandet återtas härmed för följande företag:

| Företagets namn | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- |
| Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd
  Shanghai Solar Energy S&T Co. Ltd
  Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd | B875 |

Företagets namn

Taric-tilläggsnummer

Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd

Shanghai Solar Energy S&T Co. Ltd

Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd

B875

Artikel 2

1.   Om tullmyndigheter har indikationer på att det pris som anges på en åtagandefaktura enligt artikel 3.1 b i genomförandeförordning (EU) nr 1238/2013, artikel 2.1 b i genomförandeförordning (EU) 2017/367, artikel 2.1 b i genomförandeförordning (EU) nr 1239/2013 och artikel 2.1 b i genomförandeförordning (EU) 2017/366, som utfärdats av något av de företag för vilka åtagandet ursprungligen godtogs genom genomförandebeslut 2013/707/EU, inte motsvarar det pris som betalats och att dessa företag därmed kan ha brutit mot åtagandet, får tullmyndigheterna, om det krävs för att nationella förfaranden ska kunna genomföras, begära att kommissionen lämnar ut en kopia av åtagandet och andra uppgifter som behövs för att kontrollera det tillämpliga minimiimportpriset den dag då åtagandefakturan utfärdades.

2.   Om kontrollen visar att det pris som betalats är lägre än minimiimportpriset, ska de tullar som till följd av detta ska betalas i enlighet med artikel 8.9 i förordning (EU) 2016/1036 och artikel 13.9 i förordning (EU) 2016/1037 tas ut. Om kontrollen visar att rabatter och avdrag inte anges på handelsfakturan, ska de tullar som till följd av detta ska betalas i enlighet med artikel 3.2 a i genomförandeförordning (EU) nr 1238/2013, artikel 2.2 a i genomförandeförordning (EU) 2017/367, artikel 2.2 a i genomförandeförordning (EU) nr 1239/2013 och artikel 2.2 a i genomförandeförordning (EU) 2017/366 tas ut.

3.   De uppgifter som avses i punkt 1 får endast användas för verkställighet av betalning av tullar som ska betalas i enlighet med artikel 3.2 a i genomförandeförordning (EU) nr 1238/2013, artikel 2.2 a i genomförandeförordning (EU) 2017/367, artikel 2.2 a i genomförandeförordning (EU) nr 1239/2013 och artikel 2.2 a i genomförandeförordning (EU) 2017/366. I detta sammanhang får medlemsstaternas tullmyndigheter lämna dessa uppgifter till gäldenärerna för dessa tullar i det enda syftet att säkerställa deras rätt till försvar. Dessa uppgifter får under inga omständigheter utlämnas till tredje part.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 augusti 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 55.

2

(3)  
  EUT L 152, 5.6.2013, s. 5.

3

(4)  
  EUT L 209, 3.8.2013, s. 26.

4

(5)  
  EUT L 209, 3.8.2013, s. 1.

5

(6)  
  EUT L 325, 5.12.2013, s. 1.

6

(7)  
  EUT L 325, 5.12.2013, s. 66.

7

(8)  
  EUT L 325, 5.12.2013, s. 214.

8

(9)  
  EUT L 270, 11.9.2014, s. 6.

9

(10)  
  EUT L 139, 5.6.2015, s. 30.

10

(11)  
  EUT L 218, 19.8.2015, s. 1.

11

(12)  
  EUT L 295, 12.11.2015, s. 23.

12

(13)  
  EUT C 405, 5.12.2015, s. 8.

13

(14)  
  EUT C 405, 5.12.2015, s. 20.

14

(15)  
  EUT C 405, 5.12.2015, s. 33.

15

(16)  
  EUT L 23, 29.1.2016, s. 47.

16

(17)  
  EUT L 37, 12.2.2016, s. 76.

17

(18)  
  EUT L 37, 12.2.2016, s. 56.

18

(19)  
  EUT L 170, 29.6.2016, s. 5.

19

(20)  
  EUT L 222, 17.8.2016, s. 10.

20

(21)  
  EUT L 228, 23.8.2016, s. 16.

21

(22)  
  EUT L 308, 16.11.2016, s. 8.

22

(23)  
  EUT L 333, 8.12.2016, s. 4.

23

(24)  
  EUT L 56, 3.3.2017, s. 1.

24

(25)  
  EUT L 56, 3.3.2017, s. 131.

25

(26)  
  EUT C 67, 3.3.2017, s. 16.

26

(27)  
  EUT L 71, 16.3.2017, s. 5.

27

(28)  
  EUT L 86, 31.3.2017, s. 14.

28

(29)  
  EUT L 142, 2.6.2017, s. 43.

29

(30)  
  EUT L 201, 2.8.2017, s. 3.

30

---

BILAGA

Förteckning över företag:

| Företagets namn | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- |
| Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd | B798 |
| Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd | B799 |
| Anhui Chaoqun Power Co. Ltd | B800 |
| Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd | B802 |
| Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd
  Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd | B801 |
| Anhui Titan PV Co. Ltd | B803 |
| Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited
  TBEA SOLAR CO. LTD
  XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT | B804 |
| Changzhou NESL Solartech Co. Ltd | B806 |
| Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd | B807 |
| CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD | B808 |
| ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd | B811 |
| CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD
  ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD
  HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD | B812 |
| CSG PVtech Co. Ltd | B814 |
| China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd
  CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd
  CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd
  China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd
  China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd | B809 |
| Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd | B816 |
| EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd
  SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD
  JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD | B817 |
| Zheijiang Era Solar Co. Ltd | B818 |
| GD Solar Co. Ltd | B820 |
| Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd
  Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd | B821 |
| Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd | B822 |
| Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd | B824 |
| Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd | B826 |
| Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd | B827 |
| HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD | B828 |
| Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd | B829 |
| Jiangsu Green Power PV Co. Ltd | B831 |
| Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd | B832 |
| Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd | B833 |
| Jiangsu Runda PV Co. Ltd | B834 |
| Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd
  Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd | B835 |
| Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd
  Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd | B837 |
| Jiangsu Sinski PV Co. Ltd | B838 |
| Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd | B839 |
| Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd | B840 |
| Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd | B841 |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd | B793 |
| Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd | B843 |
| Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd | B795 |
| Juli New Energy Co. Ltd | B846 |
| Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd | B847 |
| King-PV Technology Co. Ltd | B848 |
| Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan) | B849 |
| Lightway Green New Energy Co. Ltd
  Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd | B851 |
| Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd | B853 |
| NICE SUN PV CO. LTD
  LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD | B854 |
| Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd | B857 |
| Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd | B858 |
| Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd | B861 |
| Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd | B862 |
| Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd | B863 |
| Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd | B864 |
| Perlight Solar Co. Ltd | B865 |
| SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY SCIENCE & TECHNOLOGY CO. LTD
  SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD | B870 |
| Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd | B872 |
| Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd
  Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd | B873 |
| SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD | B874 |
| Shanghai ST Solar Co. Ltd
  Jiangsu ST Solar Co. Ltd | B876 |
| Shenzhen Sacred Industry Co. Ltd | B878 |
| Sopray Energy Co. Ltd
  Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd | B881 |
| SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
  NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
  Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd | B882 |
| SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD | B883 |
| TDG Holding Co. Ltd | B884 |
| Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd
  Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd
  Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd | B885 |
| Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd | B886 |
| Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd | B877 |
| Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd | B879 |
| Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd | B889 |
| Wuxi Saijing Solar Co. Ltd | B890 |
| Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd | B891 |
| Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd | B892 |
| Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd
  China Machinery Engineering Wuxi Co.Ltd
  Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd | B893 |
| Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd
  State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation
  Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd | B896 |
| Yuhuan Sinosola Science & Technology Co. Ltd | B900 |
| Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd | B902 |
| Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd | B903 |
| Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd | B904 |
| Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd | B905 |
| Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd
  Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd | B906 |
| Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd | B907 |
| Zhejiang Koly Energy Co. Ltd | B908 |
| Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd
  Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd | B910 |
| Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd | B911 |
| Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd | B912 |
| Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company
  Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd | B914 |
| Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd | B915 |
| Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd | B916 |
| Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd
  Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd | B917 |
| Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd
  WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD | B918 |
| ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD | B920 |

Företagets namn

Taric-tilläggsnummer

Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd

B798

Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd

B799

Anhui Chaoqun Power Co. Ltd

B800

Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

B802

Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd

Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd

B801

Anhui Titan PV Co. Ltd

B803

Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited

TBEA SOLAR CO. LTD

XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT

B804

Changzhou NESL Solartech Co. Ltd

B806

Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd

B807

CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD

B808

ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd

B811

CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD

ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD

HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD

B812

CSG PVtech Co. Ltd

B814

China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd

CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd

CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd

China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd

China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd

B809

Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd

B816

EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd

SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD

B817

Zheijiang Era Solar Co. Ltd

B818

GD Solar Co. Ltd

B820

Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd

Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd

B821

Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd

B822

Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd

B824

Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd

B826

Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd

B827

HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD

B828

Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd

B829

Jiangsu Green Power PV Co. Ltd

B831

Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd

B832

Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

B833

Jiangsu Runda PV Co. Ltd

B834

Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd

Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd

B835

Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd

Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd

B837

Jiangsu Sinski PV Co. Ltd

B838

Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd

B839

Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd

B840

Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd

B841

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd

B793

Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd

B843

Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd

B795

Juli New Energy Co. Ltd

B846

Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd

B847

King-PV Technology Co. Ltd

B848

Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan)

B849

Lightway Green New Energy Co. Ltd

Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd

B851

Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd

B853

NICE SUN PV CO. LTD

LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD

B854

Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd

B857

Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd

B858

Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd

B861

Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd

B862

Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd

B863

Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd

B864

Perlight Solar Co. Ltd

B865

SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY SCIENCE & TECHNOLOGY CO. LTD

SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD

B870

Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

B872

Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd

Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd

B873

SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

B874

Shanghai ST Solar Co. Ltd

Jiangsu ST Solar Co. Ltd

B876

Shenzhen Sacred Industry Co. Ltd

B878

Sopray Energy Co. Ltd

Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd

B881

SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd

B882

SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD

B883

TDG Holding Co. Ltd

B884

Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd

Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd

Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd

B885

Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd

B886

Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd

B877

Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd

B879

Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd

B889

Wuxi Saijing Solar Co. Ltd

B890

Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd

B891

Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd

B892

Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd

China Machinery Engineering Wuxi Co.Ltd

Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd

B893

Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd

State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation

Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd

B896

Yuhuan Sinosola Science & Technology Co. Ltd

B900

Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd

B902

Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd

B903

Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd

B904

Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd

B905

Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd

Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd

B906

Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd

B907

Zhejiang Koly Energy Co. Ltd

B908

Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd

Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd

B910

Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

B911

Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd

B912

Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company

Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd

B914

Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd

B915

Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd

B916

Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd

Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd

B917

Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd

WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD

B918

ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD

B920

---

III Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 24.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 218/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 218/19

---

BESLUT AV EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 61/16/KOL

av den 16 mars 2016

om att avsluta den formella utredningen om påstått statligt stöd genom leasing av optisk fiber som tidigare använts för Natos räkning (Island) [2017/1498]

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET (nedan kallad myndigheten) HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artikel 61 och protokoll 26,

med beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (nedan kallat övervakningsavtalet), särskilt artikel 24,

med beaktande av protokoll 3 till övervakningsavtalet (nedan kallat protokoll 3), särskilt artikel 1 i del I och artikel 7.2 i del II,

efter att i enlighet med nämnda bestämmelser (1) ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   BAKGRUND

BAKGRUND

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 16 juli 2010 (dokument nr 565828) lämnade Míla ehf. (nedan kallad Míla eller klaganden) ett klagomål till Eftas övervakningsmyndighet om att påstått olagligt statligt stöd hade beviljats av det isländska utanríkisráðuneytið, utrikesministeriet, genom leasing för användning och drift av två optiska fibrer som tidigare drevs av Nordatlantiska fördragsorganisationen (nedan kallad Nato). Efter sin undersökning antog myndigheten beslut nr 410/12/KOL den 21 november 2012 där slutsatsen drogs att det leasingavtal som slutits mellan utanríkisráðuneytið och Og fjarskipti hf. (för närvarande Fjarskipti hf., men nedan kallat Vodafone eller Vodafone Iceland) (2) av den 1 februari 2010 för användning och drift av optisk fiber, inte innebär statligt stöd i enlighet med artikel 61 i EES-avtalet (3). |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 16 juli 2010 (dokument nr 565828) lämnade Míla ehf. (nedan kallad Míla eller klaganden) ett klagomål till Eftas övervakningsmyndighet om att påstått olagligt statligt stöd hade beviljats av det isländska utanríkisráðuneytið, utrikesministeriet, genom leasing för användning och drift av två optiska fibrer som tidigare drevs av Nordatlantiska fördragsorganisationen (nedan kallad Nato). Efter sin undersökning antog myndigheten beslut nr 410/12/KOL den 21 november 2012 där slutsatsen drogs att det leasingavtal som slutits mellan utanríkisráðuneytið och Og fjarskipti hf. (för närvarande Fjarskipti hf., men nedan kallat Vodafone eller Vodafone Iceland) (2) av den 1 februari 2010 för användning och drift av optisk fiber, inte innebär statligt stöd i enlighet med artikel 61 i EES-avtalet (3).

Míla

klaganden

Nato

Vodafone

Vodafone Iceland

2

3

| (2) | Den 19 februari 2013 lämnade Míla in en ansökan till Eftadomstolen om att ogiltigförklara beslut nr 410/12/KOL Eftadomstolen ogiltigförklarade myndighetens beslut genom sin dom av den 27 januari 2014 i mål E-1/13 (4). |
| --- | --- |

(2)

Den 19 februari 2013 lämnade Míla in en ansökan till Eftadomstolen om att ogiltigförklara beslut nr 410/12/KOL Eftadomstolen ogiltigförklarade myndighetens beslut genom sin dom av den 27 januari 2014 i mål E-1/13 (4).

4

| (3) | Den 16 juli 2014 antog myndigheten beslut nr 299/14/KOL om att inleda det formella granskningsförfarandet enligt artikel 1.2 i del I i protokoll 3 och uppmanade de isländska myndigheterna och berörda parter att lämna synpunkter. |
| --- | --- |

(3)

Den 16 juli 2014 antog myndigheten beslut nr 299/14/KOL om att inleda det formella granskningsförfarandet enligt artikel 1.2 i del I i protokoll 3 och uppmanade de isländska myndigheterna och berörda parter att lämna synpunkter.

| (4) | Myndigheten mottog synpunkter från de isländska myndigheterna (dokumenten nr 722921–722923) samt synpunkter från de berörda parterna Míla (dokument nr 729699), Vodafone (dokument nr 723556) och en privatperson (dokument nr 729917). Synpunkterna från de berörda parterna vidarebefordrades till de isländska myndigheterna, som yttrade sig om dem (dokumenten nr 744468–744471 och 753302–753303). |
| --- | --- |

(4)

Myndigheten mottog synpunkter från de isländska myndigheterna (dokumenten nr 722921–722923) samt synpunkter från de berörda parterna Míla (dokument nr 729699), Vodafone (dokument nr 723556) och en privatperson (dokument nr 729917). Synpunkterna från de berörda parterna vidarebefordrades till de isländska myndigheterna, som yttrade sig om dem (dokumenten nr 744468–744471 och 753302–753303).

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

2.1   BAKGRUND – ANBUDSINFORDRAN FÖR LEASING AV TVÅ OPTISKA FIBRER SOM ANVÄNTS FÖR NATOS RÄKNING

| (5) | Den 15 augusti 2007 tog den isländska regeringen helt över driften av ratsjárstofnun, radarbyrån (5), som dittills hade drivits under de amerikanska myndigheternas överinseende. Ratsjárstofnun hade tidigare drivit tre optiska fibrer i den ca 1 850 km långa optiska kabeln med åtta fibrer som sträcker sig runt Island och dess nordvästra region (6). Detta gav den isländska regeringen möjligheten att använda en eller flera av de tre fibrerna för andra ändamål. |
| --- | --- |

(5)

Den 15 augusti 2007 tog den isländska regeringen helt över driften av ratsjárstofnun, radarbyrån (5), som dittills hade drivits under de amerikanska myndigheternas överinseende. Ratsjárstofnun hade tidigare drivit tre optiska fibrer i den ca 1 850 km långa optiska kabeln med åtta fibrer som sträcker sig runt Island och dess nordvästra region (6). Detta gav den isländska regeringen möjligheten att använda en eller flera av de tre fibrerna för andra ändamål.

5

6

| (6) | De isländska myndigheterna beslutade att använda en av fibrerna för det isländska luftförsvarssystemet (nedan kallat IADS) och för säker statlig telekommunikation. Vidare beslutade myndigheterna att ríkiskaup, statens handelscentrum, skulle genomföra upphandlingen för användning och drift av de andra två fibrerna (7). |
| --- | --- |

(6)

De isländska myndigheterna beslutade att använda en av fibrerna för det isländska luftförsvarssystemet (nedan kallat IADS) och för säker statlig telekommunikation. Vidare beslutade myndigheterna att ríkiskaup, statens handelscentrum, skulle genomföra upphandlingen för användning och drift av de andra två fibrerna (7).

7

| (7) | Närmare information om anbudsinfordran fastställdes i den projektbeskrivning som utarbetades av ríkiskaup (8). Enligt det dokumentet inbjöd ríkiskaup, på utrikesministeriets försvarsavdelnings vägnar, till ett anbudsförfarande för användning och drift av två av de tre optiska fibrerna för leasing till två icke-närstående parter, i avsikt att förhandla fram ett leasingavtal för en tioårsperiod. |
| --- | --- |

(7)

Närmare information om anbudsinfordran fastställdes i den projektbeskrivning som utarbetades av ríkiskaup (8). Enligt det dokumentet inbjöd ríkiskaup, på utrikesministeriets försvarsavdelnings vägnar, till ett anbudsförfarande för användning och drift av två av de tre optiska fibrerna för leasing till två icke-närstående parter, i avsikt att förhandla fram ett leasingavtal för en tioårsperiod.

8

| (8) | Den optiska kabeln är enligt anbudsinfordran ca 1 850 km lång, ligger intakt mellan de nuvarande 16 anslutningspunkterna (vid tidpunkten för upphandlingen) och går igenom telefonväxlar och andra telekommunikationsinstallationer längs sin väg runt Island. Telefonväxlar och andra telekommunikationsinstallationer ägs till största delen och övervakas av Míla. Enligt punkt 2.3 i upphandlingen omfattar förslaget till leasingavtal inte anläggningar för leasetagarens utrustning. Leasetagaren ansvarar för att skaffa nödvändiga anläggningar för sin utrustning eller andra anläggningar som behövs för att utnyttja fibrerna. Leasetagaren ansvarar således för att säkra tillgången till anläggningar och anslutningspunkter där den avser att ansluta sin utrustning till fibern. Leasetagaren bär kostnaderna om leasetagaren behöver förvärva eller hyra anläggningar för sin utrustning, ytterligare anslutningar eller andra objekt. Leasetagaren ansvarar för all kommunikation med anläggningarnas ägare eftersom leasegivaren varken är en mellanhand eller en leverantör av anläggningar av något slag, eller kan garantera att leasetagaren har tillgång till anläggningarnas kopplingspunkter eller någon annanstans. Leasetagaren kan lägga till nya anslutningspunkter till den optiska fibern men detta måste göras i samråd med leasegivaren och fiberns andra delägare. Leasetagaren bär alla kostnader i samband med tillägg av nya anslutningspunkter. Detaljerade krav ställs på säkra att leasetagarens tillgång till kabeln och att tilläggen av anslutningspunkter förbereds noga och utförs på ett professionellt sätt för att se till att andra användare har en oavbruten tillgång till kabeln. |
| --- | --- |

(8)

Den optiska kabeln är enligt anbudsinfordran ca 1 850 km lång, ligger intakt mellan de nuvarande 16 anslutningspunkterna (vid tidpunkten för upphandlingen) och går igenom telefonväxlar och andra telekommunikationsinstallationer längs sin väg runt Island. Telefonväxlar och andra telekommunikationsinstallationer ägs till största delen och övervakas av Míla. Enligt punkt 2.3 i upphandlingen omfattar förslaget till leasingavtal inte anläggningar för leasetagarens utrustning. Leasetagaren ansvarar för att skaffa nödvändiga anläggningar för sin utrustning eller andra anläggningar som behövs för att utnyttja fibrerna. Leasetagaren ansvarar således för att säkra tillgången till anläggningar och anslutningspunkter där den avser att ansluta sin utrustning till fibern. Leasetagaren bär kostnaderna om leasetagaren behöver förvärva eller hyra anläggningar för sin utrustning, ytterligare anslutningar eller andra objekt. Leasetagaren ansvarar för all kommunikation med anläggningarnas ägare eftersom leasegivaren varken är en mellanhand eller en leverantör av anläggningar av något slag, eller kan garantera att leasetagaren har tillgång till anläggningarnas kopplingspunkter eller någon annanstans. Leasetagaren kan lägga till nya anslutningspunkter till den optiska fibern men detta måste göras i samråd med leasegivaren och fiberns andra delägare. Leasetagaren bär alla kostnader i samband med tillägg av nya anslutningspunkter. Detaljerade krav ställs på säkra att leasetagarens tillgång till kabeln och att tilläggen av anslutningspunkter förbereds noga och utförs på ett professionellt sätt för att se till att andra användare har en oavbruten tillgång till kabeln.

| (9) | I anbudsinfordran fastställs den lägsta hyreskostnaden till 19 000 000 isländska kronor per år för varje fiber för att täcka kostnaden för drift och underhåll av optiska fibrer (9). Sista dagen för inlämnande av anbud var den 19 juni 2008. |
| --- | --- |

(9)

I anbudsinfordran fastställs den lägsta hyreskostnaden till 19 000 000 isländska kronor per år för varje fiber för att täcka kostnaden för drift och underhåll av optiska fibrer (9). Sista dagen för inlämnande av anbud var den 19 juni 2008.

9

| (10) | Bedömningen av anbud utgick från följande kriterier:

  Tabell 1


  Tilldelningskriterier i upphandlingen







  Bedömningspunkter | Procentenheter |
| --- | --- | --- |
| Stimulans av konkurrens | 40 |
| Hyreskostnad | 15 |
| Inledande av tjänster | 10 |
| Tillhandahållande av tjänster | 10 |
| Antalet nätanslutningspunkter | 15 |
| En taxa för hela landet | 10 |

(10)

Bedömningen av anbud utgick från följande kriterier:

Tabell 1

Tabell 1

Tilldelningskriterier i upphandlingen

Tilldelningskriterier i upphandlingen

Bedömningspunkter

Procentenheter

Stimulans av konkurrens

40

Hyreskostnad

15

Inledande av tjänster

10

Tillhandahållande av tjänster

10

Antalet nätanslutningspunkter

15

En taxa för hela landet

10

| (11) | Som ett resultat av upphandlingen mottogs fem anbud från fyra oberoende företag, enligt sammanfattningen i tabell 2 nedan. Två av anbuden var anbudsvarianter:

  Tabell 2


  Anbud som inkommit under upphandlingen









  Företagsnamn | Leasingpris enligt anbud
  (ISK) | Tilldelningskriterier: total poäng |
| --- | --- | --- | --- |
| Huvudanbud | Anbudsvariant (10) |
| Fjarski ehf. | 20 000 000 | 92,18 | |
| Vodafone | 19 150 000 | 89,67 | 84,67 |
| Hringiðan ehf. | 24 006 900 | 88,60 | |
| Gagnaveita Reykjavíkur | 19 500 000 | | 59,34 |

(11)

Som ett resultat av upphandlingen mottogs fem anbud från fyra oberoende företag, enligt sammanfattningen i tabell 2 nedan. Två av anbuden var anbudsvarianter:

Tabell 2

Tabell 2

Anbud som inkommit under upphandlingen

Anbud som inkommit under upphandlingen

Företagsnamn

Leasingpris enligt anbud

(ISK)

Tilldelningskriterier: total poäng

Huvudanbud

Anbudsvariant (10)

10

Fjarski ehf.

20 000 000

92,18

Vodafone

19 150 000

89,67

84,67

Hringiðan ehf.

24 006 900

88,60

Gagnaveita Reykjavíkur

19 500 000

59,34

| (12) | Ríkiskaup utvärderade av mottagna anbud efter en bedömning av det oberoende konsultföretaget Mannvit. Enligt information från ríkiskaup och Mannvit konstaterades de att samtliga fyra företag hade uppfyllt alla krav på teknisk kapacitet för att genomföra projektet, samt de allmänna kraven i anbudsinfordran om projektkandidaternas personliga och finansiella situation. Mannvit gjorde dock ett förbehåll för anbudet från Hringiðan. Enligt det anbudet skulle projektet genomföras av ett företag som Hringiðan skulle bilda. Mannvit ansåg att det inte var möjligt att bedöma varken den ekonomiska eller den tekniska kapaciteten för detta företag som ännu inte hade bildats. Enligt villkoren i anbudsinfordran kunde Hringiðans anbud därför uteslutas. Mannvit gjorde en simulering av hur en uteslutning av Hringiðans anbud skulle inverka på resultatet av upphandlingen, men fann ingen effekt då Hringiðans anbud inte var ett av de två bästa anbuden och under alla omständigheter inte skulle vinna. |
| --- | --- |

(12)

Ríkiskaup utvärderade av mottagna anbud efter en bedömning av det oberoende konsultföretaget Mannvit. Enligt information från ríkiskaup och Mannvit konstaterades de att samtliga fyra företag hade uppfyllt alla krav på teknisk kapacitet för att genomföra projektet, samt de allmänna kraven i anbudsinfordran om projektkandidaternas personliga och finansiella situation. Mannvit gjorde dock ett förbehåll för anbudet från Hringiðan. Enligt det anbudet skulle projektet genomföras av ett företag som Hringiðan skulle bilda. Mannvit ansåg att det inte var möjligt att bedöma varken den ekonomiska eller den tekniska kapaciteten för detta företag som ännu inte hade bildats. Enligt villkoren i anbudsinfordran kunde Hringiðans anbud därför uteslutas. Mannvit gjorde en simulering av hur en uteslutning av Hringiðans anbud skulle inverka på resultatet av upphandlingen, men fann ingen effekt då Hringiðans anbud inte var ett av de två bästa anbuden och under alla omständigheter inte skulle vinna.

Mannvit

| (13) | De två företagen som fick mest poäng baserat på tilldelningskriterierna (se tabell 2) var Fjarski ehf. (92,18 poäng) och Vodafone (89,67 poäng). Förhandlingar inleddes med dessa två företag. På grund av den finansiella krisen på Island från hösten 2008 ägde förhandlingar inte rum förrän i slutet av 2009 och avslutades i början av 2010. Fjarski ehf. beslutade sig dock för att dra sig ur projektet. Ett leasingavtal förhandlades därför fram med Vodafone och endast för en av de två fibrerna. |
| --- | --- |

(13)

De två företagen som fick mest poäng baserat på tilldelningskriterierna (se tabell 2) var Fjarski ehf. (92,18 poäng) och Vodafone (89,67 poäng). Förhandlingar inleddes med dessa två företag. På grund av den finansiella krisen på Island från hösten 2008 ägde förhandlingar inte rum förrän i slutet av 2009 och avslutades i början av 2010. Fjarski ehf. beslutade sig dock för att dra sig ur projektet. Ett leasingavtal förhandlades därför fram med Vodafone och endast för en av de två fibrerna.

2.2   AVTALET MELLAN VARNARMÁLASTOFNUN OCH VODAFONE

| (14) | I avtalet, som slöts den 1 februari 2010 mellan Vodafone och varnarmálastofnun, den isländska försvarsbyrån, föreskrivs användningen av en optisk fiber ingående i den åtta-fibriga, ca 1 850 km långa optiska kabeln runt Island. Leasingpriset fastställs till 19 150 000 isländska kronor per år (exklusive moms) och justeras efter byggnadskostnadsindexet från och med juni 2008. Avtalstiden är tio år. |
| --- | --- |

(14)

I avtalet, som slöts den 1 februari 2010 mellan Vodafone och varnarmálastofnun, den isländska försvarsbyrån, föreskrivs användningen av en optisk fiber ingående i den åtta-fibriga, ca 1 850 km långa optiska kabeln runt Island. Leasingpriset fastställs till 19 150 000 isländska kronor per år (exklusive moms) och justeras efter byggnadskostnadsindexet från och med juni 2008. Avtalstiden är tio år.

| (15) | Enligt avtalet var fibern i fråga registrerad i Natos inventarieförteckning. Enligt artikel 16 i varnarmálalög nr 34/2008 hade leasegivaren rätt att, för statens och Natos räkning, ingå ett leasingavtal för användningen av sådana anläggningar. Med tanke på Islands internationella åtaganden var det dock nödvändigt att införa en klausul som ger leasegivaren rätt att i krigstider ta över de nämnda anläggningarna utan förvarning. Bestämmelser i det syftet finns i artikel 8 i avtalet. |
| --- | --- |

(15)

Enligt avtalet var fibern i fråga registrerad i Natos inventarieförteckning. Enligt artikel 16 i varnarmálalög nr 34/2008 hade leasegivaren rätt att, för statens och Natos räkning, ingå ett leasingavtal för användningen av sådana anläggningar. Med tanke på Islands internationella åtaganden var det dock nödvändigt att införa en klausul som ger leasegivaren rätt att i krigstider ta över de nämnda anläggningarna utan förvarning. Bestämmelser i det syftet finns i artikel 8 i avtalet.

| (16) | I avtalet upprepas bestämmelsen att anbudet inte omfattar anläggningar för leasetagarens utrustning. Leasetagaren ansvarar för att skaffa nödvändiga anläggningar för sin utrustning eller andra anläggningar som behövs för att kunna använda fibrerna. Leasetagaren ansvarar således för att säkra tillgången till anläggningar och kopplingspunkter där den avser att ansluta sin utrustning till fibern. Leasetagaren bär kostnaderna om leasetagaren behöver förvärva eller hyra anläggningar för sin utrustning, ytterligare anslutningar eller andra objekt. Leasetagaren ansvarar för all kommunikation med kabelns eller anläggningarnas ägare. |
| --- | --- |

(16)

I avtalet upprepas bestämmelsen att anbudet inte omfattar anläggningar för leasetagarens utrustning. Leasetagaren ansvarar för att skaffa nödvändiga anläggningar för sin utrustning eller andra anläggningar som behövs för att kunna använda fibrerna. Leasetagaren ansvarar således för att säkra tillgången till anläggningar och kopplingspunkter där den avser att ansluta sin utrustning till fibern. Leasetagaren bär kostnaderna om leasetagaren behöver förvärva eller hyra anläggningar för sin utrustning, ytterligare anslutningar eller andra objekt. Leasetagaren ansvarar för all kommunikation med kabelns eller anläggningarnas ägare.

3.   KLAGOMÅLET

KLAGOMÅLET

| (17) | Mílas klagomål rör avtalet som avses ovan, som ingicks baserat på anbudet den 1 februari 2010 mellan isländska varnarmálastofnun och teleoperatören Vodafone. Klaganden hävdar att det avtal som tilldelades innebär statligt stöd i form av en hyra för användning av den optiska fibern på en nivå som är betydligt lägre än vad en marknadsinvesterare skulle ha ansett vara acceptabelt. |
| --- | --- |

(17)

Mílas klagomål rör avtalet som avses ovan, som ingicks baserat på anbudet den 1 februari 2010 mellan isländska varnarmálastofnun och teleoperatören Vodafone. Klaganden hävdar att det avtal som tilldelades innebär statligt stöd i form av en hyra för användning av den optiska fibern på en nivå som är betydligt lägre än vad en marknadsinvesterare skulle ha ansett vara acceptabelt.

| (18) | Till stöd för detta påstående anförde Míla i huvudsak följande skäl (11):






  — | Vid tidpunkten för anbudet var Míla den enda parten som var verksam på marknaden och kunde per definition därför inte förvärva 40 % av poängen enligt tilldelningskriterierna, dvs. poängen för konkurrensstimulans. Metoden för att utvärdera anbuden, som sammanfattas i tabell 1, gjorde följaktligen att Míla i praktiken uteslöts från upphandlingen. Míla hade dock inte något ekonomiska motiv att delta i anbudsförfarandet eftersom det redan hade tillräcklig med överföringskapacitet genom sina egna fibrer. Det lämnade därför inte in något anbud. |
| --- | --- | --- |

(18)

Till stöd för detta påstående anförde Míla i huvudsak följande skäl (11):

11

—

Vid tidpunkten för anbudet var Míla den enda parten som var verksam på marknaden och kunde per definition därför inte förvärva 40 % av poängen enligt tilldelningskriterierna, dvs. poängen för konkurrensstimulans. Metoden för att utvärdera anbuden, som sammanfattas i tabell 1, gjorde följaktligen att Míla i praktiken uteslöts från upphandlingen. Míla hade dock inte något ekonomiska motiv att delta i anbudsförfarandet eftersom det redan hade tillräcklig med överföringskapacitet genom sina egna fibrer. Det lämnade därför inte in något anbud.

| — | Hyreskostnaderna som erbjöds i upphandlingen var lägre än vad marknadsinvesterare skulle ha bedömt vara en acceptabel avgift. Framför allt gav dessa avgifter inte den isländska staten, som äger fibrerna, ett lämpligt bidrag till fasta kostnader (dvs. kostnaderna för konstruktion, förnyelse och värdeminskning av kabel) eller en tillräcklig avkastning på investerat kapital. |
| --- | --- |

—

Hyreskostnaderna som erbjöds i upphandlingen var lägre än vad marknadsinvesterare skulle ha bedömt vara en acceptabel avgift. Framför allt gav dessa avgifter inte den isländska staten, som äger fibrerna, ett lämpligt bidrag till fasta kostnader (dvs. kostnaderna för konstruktion, förnyelse och värdeminskning av kabel) eller en tillräcklig avkastning på investerat kapital.

| — | Míla beräknade marknadspriset för leasingrätten till över 85 miljoner isländska kronor per år, vilket resulterade i ett påstått sammanlagt stödbelopp på 464,2 miljoner isländska kronor under fiberns beräknat tjugo år långa livslängd till vardera av de två företagen, baserat på en hyreskostnad på 19,15–20 miljoner isländska kronor per år (12). |
| --- | --- |

—

Míla beräknade marknadspriset för leasingrätten till över 85 miljoner isländska kronor per år, vilket resulterade i ett påstått sammanlagt stödbelopp på 464,2 miljoner isländska kronor under fiberns beräknat tjugo år långa livslängd till vardera av de två företagen, baserat på en hyreskostnad på 19,15–20 miljoner isländska kronor per år (12).

12

| (19) | Klaganden har genom skrivelse av den 19 september 2012 lämnat ytterligare uppgifter om sitt påstående om statligt stöd till Vodafone. Klaganden uppmärksammade särskilt företaget Orkufjarskiptis (13) nya taxa för hyra av en optisk fiberkabel (14). I taxan anges en månadshyra i isländska kronor för varje fiber i en sexfibrig optisk kabel per kilometer kabel (15). Genom att multiplicera den taxan med kabelns längd – ca 1 850 km enligt leasingavtalet med Vodafone – drar klaganden slutsatsen att det skulle kosta 107 137 200 isländska kronor per år att hyra en fiber i den längden enligt taxan. |
| --- | --- |

(19)

Klaganden har genom skrivelse av den 19 september 2012 lämnat ytterligare uppgifter om sitt påstående om statligt stöd till Vodafone. Klaganden uppmärksammade särskilt företaget Orkufjarskiptis (13) nya taxa för hyra av en optisk fiberkabel (14). I taxan anges en månadshyra i isländska kronor för varje fiber i en sexfibrig optisk kabel per kilometer kabel (15). Genom att multiplicera den taxan med kabelns längd – ca 1 850 km enligt leasingavtalet med Vodafone – drar klaganden slutsatsen att det skulle kosta 107 137 200 isländska kronor per år att hyra en fiber i den längden enligt taxan.

13

14

15

4.   DE ISLÄNDSKA MYNDIGHETERNAS UPPFATTNING OM KLAGOMÅLET

DE ISLÄNDSKA MYNDIGHETERNAS UPPFATTNING OM KLAGOMÅLET

| (20) | Som svar på klagomålet hävdade de isländska myndigheterna att leasing av Natos optiska fiber inte utgör statligt stöd eftersom tilldelningen av kontraktet inte ger leasetagaren någon ekonomisk fördel som går utöver marknadsvillkoren, inte innebär en användning av statliga medel och varken snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(20)

Som svar på klagomålet hävdade de isländska myndigheterna att leasing av Natos optiska fiber inte utgör statligt stöd eftersom tilldelningen av kontraktet inte ger leasetagaren någon ekonomisk fördel som går utöver marknadsvillkoren, inte innebär en användning av statliga medel och varken snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen.

| (21) | De isländska myndigheterna hänvisar här till en promemoria från utanríkisráðuneytið av den 7 maj 2008, om den föreslagna leasingen av Natos optiska fiber. Promemorian beskriver föreslaget till anbudsförfarande i allmänna termer, inklusive villkoren för anbudsinfordran och kriterierna för att välja godtagbara leasetagare bland anbudsgivarna. Målen med projektet var att sänka kostnaderna för underhåll och drift av Natos optiska fiber, öka den allmänna tillgången till bredband och uppmuntra konkurrensen om dataöverföring på den inhemska marknaden. De isländska myndigheterna anser att leasingen av de två fibrerna inte var en stödåtgärd. De konstaterar vidare att projektet skulle gagna genomförandet av offentlig politik för elektroniska kommunikationstjänster och informationssamhället. Det skulle också möjliggöra infrastrukturkonkurrens på marknaden för hyrda förbindelser på områden där det inte fanns någon konkurrens vid den tidpunkten, vilket i sin tur skulle leda till ökad konkurrens i efterföljande marknadsled, till exempel på marknaden för snabbt bredband. |
| --- | --- |

(21)

De isländska myndigheterna hänvisar här till en promemoria från utanríkisráðuneytið av den 7 maj 2008, om den föreslagna leasingen av Natos optiska fiber. Promemorian beskriver föreslaget till anbudsförfarande i allmänna termer, inklusive villkoren för anbudsinfordran och kriterierna för att välja godtagbara leasetagare bland anbudsgivarna. Målen med projektet var att sänka kostnaderna för underhåll och drift av Natos optiska fiber, öka den allmänna tillgången till bredband och uppmuntra konkurrensen om dataöverföring på den inhemska marknaden. De isländska myndigheterna anser att leasingen av de två fibrerna inte var en stödåtgärd. De konstaterar vidare att projektet skulle gagna genomförandet av offentlig politik för elektroniska kommunikationstjänster och informationssamhället. Det skulle också möjliggöra infrastrukturkonkurrens på marknaden för hyrda förbindelser på områden där det inte fanns någon konkurrens vid den tidpunkten, vilket i sin tur skulle leda till ökad konkurrens i efterföljande marknadsled, till exempel på marknaden för snabbt bredband.

| (22) | Med tanke på den klagandes argument att fibern ägdes av den isländska staten och att hyran skulle ha omfattat fasta kostnader i samband med konstruktion, förnyelse och avskrivning av kablarna, klargjorde de isländska myndigheterna ägandet och kostnaderna för konstruktion. De konstaterar att det var Nato och inte den isländska staten som finansierade installationen av kabeln. Dessutom var kabeln registrerad i organisationens inventarieförteckning, och tre av åtta fibrer var reserverade för användning i samband med de amerikanska styrkornas verksamhet på Island. Efter det att de amerikanska styrkorna lämnade Island 2006 och 2007, tog den isländska staten över driften av tre fibrerna i egenskap av värdland och användarland, enligt en skriftlig överenskommelse med Nato. Även om de isländska myndigheterna har tagit över den operativa förvaltningen av fibrerna har Nato kvar ett antal exklusiva rättigheter. Den isländska staten äger inte de tre fibrerna. Så länge försvarsavtalet mellan Island och Förenta staterna är i kraft tillhör de tre fibrerna Nato. Nato har en prioriterad rätt att använda fibrerna. Eventuella hyresintäkter från fibrerna kan endast användas för drift och underhåll av Natos tillgångar (16). Detta innebär särskilt att Island inte kan behålla de intäkter som överstiger dessa kostnader utan de måste överföras till Nato. |
| --- | --- |

(22)

Med tanke på den klagandes argument att fibern ägdes av den isländska staten och att hyran skulle ha omfattat fasta kostnader i samband med konstruktion, förnyelse och avskrivning av kablarna, klargjorde de isländska myndigheterna ägandet och kostnaderna för konstruktion. De konstaterar att det var Nato och inte den isländska staten som finansierade installationen av kabeln. Dessutom var kabeln registrerad i organisationens inventarieförteckning, och tre av åtta fibrer var reserverade för användning i samband med de amerikanska styrkornas verksamhet på Island. Efter det att de amerikanska styrkorna lämnade Island 2006 och 2007, tog den isländska staten över driften av tre fibrerna i egenskap av värdland och användarland, enligt en skriftlig överenskommelse med Nato. Även om de isländska myndigheterna har tagit över den operativa förvaltningen av fibrerna har Nato kvar ett antal exklusiva rättigheter. Den isländska staten äger inte de tre fibrerna. Så länge försvarsavtalet mellan Island och Förenta staterna är i kraft tillhör de tre fibrerna Nato. Nato har en prioriterad rätt att använda fibrerna. Eventuella hyresintäkter från fibrerna kan endast användas för drift och underhåll av Natos tillgångar (16). Detta innebär särskilt att Island inte kan behålla de intäkter som överstiger dessa kostnader utan de måste överföras till Nato.

16

| (23) | Nato investerade ursprungligen i och betalade kostnaden för installationen av den optiska fiberkabeln. Underhåll och drift av fibrerna är en del av Islands skyldigheter som medlem i Nato och är inte valfritt. Enligt de isländska myndigheterna stämmer inte klagandens påstående att staten behöver investera 250 miljoner isländska kronor för att en av fibrerna ska göras tillgänglig och kunna användas av den vinnande anbudsgivaren eftersom två av fibrerna användes aktivt för IADS-systemet. Avsikten var från början att hyra ut två fibrer. Kostnaden för att båda fibrerna skulle kunna användas för kommersiellt bruk bedömdes vara 20–65 miljoner isländska kronor. Eftersom en av de två vinnande anbudsgivarna drog tillbaka sitt erbjudande, behöver bara en fiber vara tillgänglig för kommersiellt bruk. Kostnaden var därför mycket lägre än den som först beräknats och långt under Vodafones hyra för fibern. Det erinras om att enligt punkt 1.2.4 i anbudsinfordran i april 2008, uppskattade den isländska statens kostnader för drift och underhåll av var och en av de två fibrerna som skulle hyras ut till ca 19 000 000 isländska kronor per år (17). |
| --- | --- |

(23)

Nato investerade ursprungligen i och betalade kostnaden för installationen av den optiska fiberkabeln. Underhåll och drift av fibrerna är en del av Islands skyldigheter som medlem i Nato och är inte valfritt. Enligt de isländska myndigheterna stämmer inte klagandens påstående att staten behöver investera 250 miljoner isländska kronor för att en av fibrerna ska göras tillgänglig och kunna användas av den vinnande anbudsgivaren eftersom två av fibrerna användes aktivt för IADS-systemet. Avsikten var från början att hyra ut två fibrer. Kostnaden för att båda fibrerna skulle kunna användas för kommersiellt bruk bedömdes vara 20–65 miljoner isländska kronor. Eftersom en av de två vinnande anbudsgivarna drog tillbaka sitt erbjudande, behöver bara en fiber vara tillgänglig för kommersiellt bruk. Kostnaden var därför mycket lägre än den som först beräknats och långt under Vodafones hyra för fibern. Det erinras om att enligt punkt 1.2.4 i anbudsinfordran i april 2008, uppskattade den isländska statens kostnader för drift och underhåll av var och en av de två fibrerna som skulle hyras ut till ca 19 000 000 isländska kronor per år (17).

17

| (24) | Enligt de isländska myndigheterna innebär åtgärden inte någon statlig finansiering tack vare den framgångsrika upphandlingen. Åtgärderna ger tvärtom upphov till intäkter för staten genom leasing av fiber som staten annars skulle ha fortsatt att upprätthålla med statliga medel. De isländska myndigheterna påpekade dessutom att de begränsningar som härrör från Natos ägande och Natos prioriterade användning i krigstider betyder att priset kunde ha varit lägre om ingen sådan begränsning hade funnits. Denna faktor skulle ha påverkat alla anbudsgivare på samma sätt, och marknadspriset var tvunget att anpassa sig till detta faktum (18). |
| --- | --- |

(24)

Enligt de isländska myndigheterna innebär åtgärden inte någon statlig finansiering tack vare den framgångsrika upphandlingen. Åtgärderna ger tvärtom upphov till intäkter för staten genom leasing av fiber som staten annars skulle ha fortsatt att upprätthålla med statliga medel. De isländska myndigheterna påpekade dessutom att de begränsningar som härrör från Natos ägande och Natos prioriterade användning i krigstider betyder att priset kunde ha varit lägre om ingen sådan begränsning hade funnits. Denna faktor skulle ha påverkat alla anbudsgivare på samma sätt, och marknadspriset var tvunget att anpassa sig till detta faktum (18).

18

| (25) | De isländska myndigheterna ansåg att varken tillämpningen av tilldelningskriteriet för konkurrensstimulans eller den påstått effektiva uteslutningen av ett företag i monopolställning på marknaden, skulle i sig kunna leda till slutsatsen att åtgärden snedvrider konkurrensen eller ger en fördel till ett företag. Enligt de isländska myndigheterna hade regeringen rätt att använda flera tilldelningskriterier. Kriterierna var dessutom legitima och eftersträvade viktiga mål för att stärka konkurrensen och säkerställa bra tjänster till allmänheten. |
| --- | --- |

(25)

De isländska myndigheterna ansåg att varken tillämpningen av tilldelningskriteriet för konkurrensstimulans eller den påstått effektiva uteslutningen av ett företag i monopolställning på marknaden, skulle i sig kunna leda till slutsatsen att åtgärden snedvrider konkurrensen eller ger en fördel till ett företag. Enligt de isländska myndigheterna hade regeringen rätt att använda flera tilldelningskriterier. Kriterierna var dessutom legitima och eftersträvade viktiga mål för att stärka konkurrensen och säkerställa bra tjänster till allmänheten.

| (26) | Slutligen hävdade de isländska myndigheterna att om myndigheten skulle anse att åtgärden utgör statligt stöd, kan detta stöd anses vara förenligt med artikel 61.3 i EES-avtalet med hänsyn till åtgärdens mål, inklusive målet att öka den allmänna tillgången till bredband i stödområden. I detta avseende uppmanade de isländska myndigheterna också myndigheten att bedöma om sådant stöd bör anses utgöra finansiering av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, som avses i kapitel 2.2.2 i myndighetens riktlinjer för bredband (19). |
| --- | --- |

(26)

Slutligen hävdade de isländska myndigheterna att om myndigheten skulle anse att åtgärden utgör statligt stöd, kan detta stöd anses vara förenligt med artikel 61.3 i EES-avtalet med hänsyn till åtgärdens mål, inklusive målet att öka den allmänna tillgången till bredband i stödområden. I detta avseende uppmanade de isländska myndigheterna också myndigheten att bedöma om sådant stöd bör anses utgöra finansiering av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, som avses i kapitel 2.2.2 i myndighetens riktlinjer för bredband (19).

19

5.   BESLUT nr 410/12/KOL OCH EFTADOMSTOLENS DOM I MÅL E-1/13

BESLUT nr 410/12/KOL OCH EFTADOMSTOLENS DOM I MÅL E-1/13

| (27) | Den 21 november 2012 antog myndigheten beslut nr 410/12/KOL där slutsatsen drogs att åtgärden inte innebär statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Myndigheten ansåg att ett leasingavtal för användning och drift av den optiska fibern inte innebär statligt stöd, eftersom leasingavtalet upprättades genom ett öppet anbudsförfarande enligt marknadsmässiga villkor och gav därför inte Vodafone en ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

(27)

Den 21 november 2012 antog myndigheten beslut nr 410/12/KOL där slutsatsen drogs att åtgärden inte innebär statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Myndigheten ansåg att ett leasingavtal för användning och drift av den optiska fibern inte innebär statligt stöd, eftersom leasingavtalet upprättades genom ett öppet anbudsförfarande enligt marknadsmässiga villkor och gav därför inte Vodafone en ekonomisk fördel.

| (28) | Den 27 januari 2014 ogiltigförklarade Eftadomstolen myndighetens beslut nr 410/12/KOL. Domstolens slutsats var att myndigheten borde ha inlett ett formellt granskningsförfarande eftersom myndigheten hade uppgifter och bevis till sitt förfogande som objektivt sett borde ha föranlett tveksamheter eller rest frågor av betydande svårighet när det gäller huruvida leasingavtalet gav Vodafone en ekonomisk fördel (20). |
| --- | --- |

(28)

Den 27 januari 2014 ogiltigförklarade Eftadomstolen myndighetens beslut nr 410/12/KOL. Domstolens slutsats var att myndigheten borde ha inlett ett formellt granskningsförfarande eftersom myndigheten hade uppgifter och bevis till sitt förfogande som objektivt sett borde ha föranlett tveksamheter eller rest frågor av betydande svårighet när det gäller huruvida leasingavtalet gav Vodafone en ekonomisk fördel (20).

20

| (29) | Domstolen ansåg att myndigheten borde ha tvivlat på huruvida det pris man enats om som ett resultat av anbudet verkligen var ett riktigt marknadspris för leasing av en sådan tillgång. Domstolen framhöll framför allt att tilldelningskriterierna som anges i upphandlingen inte avspeglade vad en privat investerare skulle anse vara relevant för upphandling av ett leasingavtal och att det var uppenbart att myndigheten inte hade bedömt alla omständigheter och konsekvenser för tillämpningen av kriteriet för en privat marknadsekonomisk investerare. De andra tilldelningskriterierna vid sidan av priset verkade återspegla politiska eller rättsliga överväganden, som en privat investerare inte skulle anse ha betydelse. Pris eller leasingavgift var inte det främsta eller det enda tilldelningskriteriet i anbudsförfarandet. Eftadomstolen ansåg dessutom att myndigheten inte hade bedömt sannolikheten av att Nato skulle utnyttja sin prioriterade rätt att använda fibern och sannolikheten att Nato skulle använda sin returrätt. |
| --- | --- |

(29)

Domstolen ansåg att myndigheten borde ha tvivlat på huruvida det pris man enats om som ett resultat av anbudet verkligen var ett riktigt marknadspris för leasing av en sådan tillgång. Domstolen framhöll framför allt att tilldelningskriterierna som anges i upphandlingen inte avspeglade vad en privat investerare skulle anse vara relevant för upphandling av ett leasingavtal och att det var uppenbart att myndigheten inte hade bedömt alla omständigheter och konsekvenser för tillämpningen av kriteriet för en privat marknadsekonomisk investerare. De andra tilldelningskriterierna vid sidan av priset verkade återspegla politiska eller rättsliga överväganden, som en privat investerare inte skulle anse ha betydelse. Pris eller leasingavgift var inte det främsta eller det enda tilldelningskriteriet i anbudsförfarandet. Eftadomstolen ansåg dessutom att myndigheten inte hade bedömt sannolikheten av att Nato skulle utnyttja sin prioriterade rätt att använda fibern och sannolikheten att Nato skulle använda sin returrätt.

| (30) | Utifrån bland annat det ovannämnda drog domstolen slutsatsen att det fanns konsekventa och objektiva bevis på att myndigheten inte på ett fullständigt sätt och inte i tillräcklig omfattning hade undersökt om leasingavtalet innebar statligt stöd och, om så var fallet, huruvida stödet var förenligt med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(30)

Utifrån bland annat det ovannämnda drog domstolen slutsatsen att det fanns konsekventa och objektiva bevis på att myndigheten inte på ett fullständigt sätt och inte i tillräcklig omfattning hade undersökt om leasingavtalet innebar statligt stöd och, om så var fallet, huruvida stödet var förenligt med EES-avtalet.

6.   BESLUT nr 299/12/KOL OM ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

BESLUT nr 299/12/KOL OM ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

| (31) | Myndigheten beslutade den 16 juli 2014 att inleda det formella granskningsförfarandet om huruvida potentiellt statligt stöd beviljas genom leasingen av Natos optiska fiber. I sitt beslut angav myndigheten att utifrån de uppgifter som lämnats av klaganden och de isländska myndigheterna, kunde det inte uteslutas att det avtal som slutits den 1 februari 2010 mellan isländska varnarmálastofnun och Vodafone Iceland, kan innebära statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Myndigheten förklarade vidare att baserat på tillgängliga uppgifter tvivlade den också på det potentiella stödets förenlighet med EES-avtalets funktion. |
| --- | --- |

(31)

Myndigheten beslutade den 16 juli 2014 att inleda det formella granskningsförfarandet om huruvida potentiellt statligt stöd beviljas genom leasingen av Natos optiska fiber. I sitt beslut angav myndigheten att utifrån de uppgifter som lämnats av klaganden och de isländska myndigheterna, kunde det inte uteslutas att det avtal som slutits den 1 februari 2010 mellan isländska varnarmálastofnun och Vodafone Iceland, kan innebära statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Myndigheten förklarade vidare att baserat på tillgängliga uppgifter tvivlade den också på det potentiella stödets förenlighet med EES-avtalets funktion.

7.   SYNPUNKTER FRÅN DE ISLÄNDSKA MYNDIGHETERNA OM BESLUTET ATT INLEDA ETT FÖRFARANDE (21)

SYNPUNKTER FRÅN DE ISLÄNDSKA MYNDIGHETERNA OM BESLUTET ATT INLEDA ETT FÖRFARANDE

21

| (32) | I sitt svar på inledandet av det formella granskningsförfarandet hävdar de isländska myndigheterna att ärendet gäller öppnandet av en sektor som tidigare monopoliserades av ett statligt ägt företag och senare, efter privatisering och försäljning, av Míla. Det var inte realistiskt att tro att någon av konkurrenterna till Míla skulle duplicera nödvändiga nätverk och infrastruktur, dvs. den optiska fibern. Sektorn är mycket viktig för allmänheten och dess tillgång till information. Ärendet gäller också tillgång till och tillhandahållande av tjänster på landsbygden och i glest befolkade områden på Island. De unika inslagen är i detta fall de komplexa ägandefrågorna och betydelsen av begränsningar på grund av fiberns roll i försvarsmekanismen och krishanteringen för Island och andra Nato-medlemmar. |
| --- | --- |

(32)

I sitt svar på inledandet av det formella granskningsförfarandet hävdar de isländska myndigheterna att ärendet gäller öppnandet av en sektor som tidigare monopoliserades av ett statligt ägt företag och senare, efter privatisering och försäljning, av Míla. Det var inte realistiskt att tro att någon av konkurrenterna till Míla skulle duplicera nödvändiga nätverk och infrastruktur, dvs. den optiska fibern. Sektorn är mycket viktig för allmänheten och dess tillgång till information. Ärendet gäller också tillgång till och tillhandahållande av tjänster på landsbygden och i glest befolkade områden på Island. De unika inslagen är i detta fall de komplexa ägandefrågorna och betydelsen av begränsningar på grund av fiberns roll i försvarsmekanismen och krishanteringen för Island och andra Nato-medlemmar.

| (33) | Huvudsyftet med de isländska myndigheternas åtgärder var att begränsa de offentliga utgifterna för driften av fibern. För övrigt syftade alla åtgärder till att bidra till ökad konkurrens inom sektorn. Åtgärderna var framgångsrika och allmänheten samt privata och offentliga enheter som är starkt beroende av telekommunikation över hela Island, kan nu dra nytta av mer konkurrens och bättre service. Vissa begränsningar infördes för att främja konkurrens på lika villkor som alla hade det slutliga målet att säkerställa att allmänheten skulle få som en så bra och billig tjänst som möjligt. |
| --- | --- |

(33)

Huvudsyftet med de isländska myndigheternas åtgärder var att begränsa de offentliga utgifterna för driften av fibern. För övrigt syftade alla åtgärder till att bidra till ökad konkurrens inom sektorn. Åtgärderna var framgångsrika och allmänheten samt privata och offentliga enheter som är starkt beroende av telekommunikation över hela Island, kan nu dra nytta av mer konkurrens och bättre service. Vissa begränsningar infördes för att främja konkurrens på lika villkor som alla hade det slutliga målet att säkerställa att allmänheten skulle få som en så bra och billig tjänst som möjligt.

| (34) | De isländska myndigheterna upprepade sitt tidigare ställningstagande om att åtgärden inte innebär statligt stöd. De lade dessutom fram de argument som beskrivs nedan. |
| --- | --- |

(34)

De isländska myndigheterna upprepade sitt tidigare ställningstagande om att åtgärden inte innebär statligt stöd. De lade dessutom fram de argument som beskrivs nedan.

Statliga medel, hur ägandet av kabeln påverkar och konsekvenserna av en fördel

Statliga medel, hur ägandet av kabeln påverkar och konsekvenserna av en fördel

| (35) | Även om Island inte bestrider att statliga resurser kan överföras på annat sätt än genom att staten själv direkt fördelar statliga medel till andra enheter, betonar de isländska myndigheterna att detta ska bedömas från fall till fall. |
| --- | --- |

(35)

Även om Island inte bestrider att statliga resurser kan överföras på annat sätt än genom att staten själv direkt fördelar statliga medel till andra enheter, betonar de isländska myndigheterna att detta ska bedömas från fall till fall.

| (36) | I detta sammanhang begär de isländska myndigheterna att myndigheten särskilt ska ta hänsyn till att ”resursen” (dvs. fibern) inte ägs av isländska staten eller någon av dess enheter. Resursen har finansierats, byggts och ägs permanent av tredje part, dvs. Nato. Överenskommelsen mellan Nato och de isländska myndigheterna utgår från principen ”ingen kostnad, ingen vinst”. Detta innebär att eventuella intäkter från leasingen av fiber främst används för att betala driftskostnader och mindre reparationer. Artikel 16 i isländska varnarmálalög nr 34/2008 återspeglar denna överenskommelse och förklarar vidare att alla tillgångar som ingår i denna kategori är underställda Natos säkerhetsbestämmelser och prioriterade rättigheter. Om intäkterna överstiger dessa kostnader ska ett eventuellt överskott återlämnas till fiberns ägare, Nato. Om kostnaderna överstiger intäkterna, eller vid större reparationer eller byten på grund force majeure-incidenter, är de isländska myndigheterna inte ansvariga för de aktuella kostnaderna. Kostnaden för att reparera kabeln delas i stället mellan fibrernas ägare enligt respektive antal fibrer, dvs. Míla (5/8) och Nato (3/8). Därför är kriteriet om en privat säljare inte direkt tillämpligt i detta fall eftersom de isländska myndigheterna inte har något ekonomiskt intresse av att få in hyresintäkter som överstiger kostnaderna för drift och underhåll av fiber. |
| --- | --- |

(36)

I detta sammanhang begär de isländska myndigheterna att myndigheten särskilt ska ta hänsyn till att ”resursen” (dvs. fibern) inte ägs av isländska staten eller någon av dess enheter. Resursen har finansierats, byggts och ägs permanent av tredje part, dvs. Nato. Överenskommelsen mellan Nato och de isländska myndigheterna utgår från principen ”ingen kostnad, ingen vinst”. Detta innebär att eventuella intäkter från leasingen av fiber främst används för att betala driftskostnader och mindre reparationer. Artikel 16 i isländska varnarmálalög nr 34/2008 återspeglar denna överenskommelse och förklarar vidare att alla tillgångar som ingår i denna kategori är underställda Natos säkerhetsbestämmelser och prioriterade rättigheter. Om intäkterna överstiger dessa kostnader ska ett eventuellt överskott återlämnas till fiberns ägare, Nato. Om kostnaderna överstiger intäkterna, eller vid större reparationer eller byten på grund force majeure-incidenter, är de isländska myndigheterna inte ansvariga för de aktuella kostnaderna. Kostnaden för att reparera kabeln delas i stället mellan fibrernas ägare enligt respektive antal fibrer, dvs. Míla (5/8) och Nato (3/8). Därför är kriteriet om en privat säljare inte direkt tillämpligt i detta fall eftersom de isländska myndigheterna inte har något ekonomiskt intresse av att få in hyresintäkter som överstiger kostnaderna för drift och underhåll av fiber.

| (37) | Anbudshandlingarna fastställer att tillgången till fibern beror på flera andra faktorer än leasingavtalet och leasingavgiften. Enligt punkt 2.3 ansvarar leasetagaren för att skaffa nödvändiga anläggningar och kopplingspunkter för fibern. Den isländska staten garanterade inte ens leasetagarens tillgång till sådana anläggningar. I klausul 2.7 föreskrivs dessutom att leasetagaren ska återlämna fibern i princip i samma skick som när den togs emot och där leasetagaren har gjort ändringar ska sådana ändringar överlåtas kostnadsfritt till leasegivaren i slutet av avtalsperioden. Tillgången till fibern måste förhandlas med Míla, som äger de anläggningar som krävs för att använda fiber. Den isländska póst- og fjarskiptastofnun utfärdade till slut två förordnanden som beordrade Míla att, i egenskap av dominerande aktör på marknaden, ge Vodafone tillgång till kopplingspunkterna mot en rimlig avgift. |
| --- | --- |

(37)

Anbudshandlingarna fastställer att tillgången till fibern beror på flera andra faktorer än leasingavtalet och leasingavgiften. Enligt punkt 2.3 ansvarar leasetagaren för att skaffa nödvändiga anläggningar och kopplingspunkter för fibern. Den isländska staten garanterade inte ens leasetagarens tillgång till sådana anläggningar. I klausul 2.7 föreskrivs dessutom att leasetagaren ska återlämna fibern i princip i samma skick som när den togs emot och där leasetagaren har gjort ändringar ska sådana ändringar överlåtas kostnadsfritt till leasegivaren i slutet av avtalsperioden. Tillgången till fibern måste förhandlas med Míla, som äger de anläggningar som krävs för att använda fiber. Den isländska póst- og fjarskiptastofnun utfärdade till slut två förordnanden som beordrade Míla att, i egenskap av dominerande aktör på marknaden, ge Vodafone tillgång till kopplingspunkterna mot en rimlig avgift.

| (38) | De isländska myndigheterna lade fram bevismaterial från Vodafone om Vodafones extra kostnader för att få tillgång till fibern (22). Vodafones investeringar i utrustning, fiberoptiska stammar och inledande avgifter till Míla uppgick till 130 miljoner isländska kronor. Dessutom uppgår de årliga licensavgifterna för utrustningen till 7,5 miljoner isländska kronor. Denna utgift tillkommer utöver den årliga leasingavgiften på 19,15 miljoner isländska kronor, som är knuten till ett prisindex. Vodafone betalar dessutom en månadsavgift på 15 000 isländska kronor till landhelgisgæslan, den isländska kustbevakningen, för varje kopplingspunkt utöver de som omfattas av det befintliga avtalet med landhelgisgæslan. |
| --- | --- |

(38)

De isländska myndigheterna lade fram bevismaterial från Vodafone om Vodafones extra kostnader för att få tillgång till fibern (22). Vodafones investeringar i utrustning, fiberoptiska stammar och inledande avgifter till Míla uppgick till 130 miljoner isländska kronor. Dessutom uppgår de årliga licensavgifterna för utrustningen till 7,5 miljoner isländska kronor. Denna utgift tillkommer utöver den årliga leasingavgiften på 19,15 miljoner isländska kronor, som är knuten till ett prisindex. Vodafone betalar dessutom en månadsavgift på 15 000 isländska kronor till landhelgisgæslan, den isländska kustbevakningen, för varje kopplingspunkt utöver de som omfattas av det befintliga avtalet med landhelgisgæslan.

22

| (39) | Detta visar att ”resurserna” i detta fall inte ägs av staten – den ekonomiska vinningen från leasingavtalet delas med den faktiska ägaren enligt principen ”ingen kostnad, ingen vinst” – och att de isländska myndigheterna inte hade befogenhet att bevilja potentiella investerare full tillgång till fibern. Dessa fakta är viktiga: för det första för bedömning av huruvida statliga medel överfördes, för det andra med hänsyn till anbudsförfarandet och för det tredje påverkas de kommersiella drivkrafterna för den lämpliga leasingavgiften. Slutligen visar omständigheterna att jämförelsen mellan en hypotetisk kommersiell aktör på marknaden och staten nästan är omöjlig eftersom ingen marknadsaktör kunde ha varit i en jämförbar situation. De begränsningar på grund av Nato som diskuteras nedan och det komplexa ägandet och fördelningen av intäkter skulle vara helt främmande för en normal marknadsaktör. |
| --- | --- |

(39)

Detta visar att ”resurserna” i detta fall inte ägs av staten – den ekonomiska vinningen från leasingavtalet delas med den faktiska ägaren enligt principen ”ingen kostnad, ingen vinst” – och att de isländska myndigheterna inte hade befogenhet att bevilja potentiella investerare full tillgång till fibern. Dessa fakta är viktiga: för det första för bedömning av huruvida statliga medel överfördes, för det andra med hänsyn till anbudsförfarandet och för det tredje påverkas de kommersiella drivkrafterna för den lämpliga leasingavgiften. Slutligen visar omständigheterna att jämförelsen mellan en hypotetisk kommersiell aktör på marknaden och staten nästan är omöjlig eftersom ingen marknadsaktör kunde ha varit i en jämförbar situation. De begränsningar på grund av Nato som diskuteras nedan och det komplexa ägandet och fördelningen av intäkter skulle vara helt främmande för en normal marknadsaktör.

Begränsningarna på grund av Nato och sannolikheten för att Nato utövar sina rättigheter

Begränsningarna på grund av Nato och sannolikheten för att Nato utövar sina rättigheter

| (40) | De isländska myndigheterna anser att sannolikheten för att Nato utnyttjar eller drar in användningen kan variera under leasingavtalets löptid och ligger bortom Islands eller Natos kontroll. Genom sin natur har dock Natos begränsningar en betydande och negativ inverkan på utnyttjandet av fiber för kommersiella ändamål. Inverkan på marknadshyran är negativ och de isländska myndigheterna uppskattar den negativa priseffekten till 15–25 %. Inga sådana begränsningar finns för de fibrer som drivs av Míla. |
| --- | --- |

(40)

De isländska myndigheterna anser att sannolikheten för att Nato utnyttjar eller drar in användningen kan variera under leasingavtalets löptid och ligger bortom Islands eller Natos kontroll. Genom sin natur har dock Natos begränsningar en betydande och negativ inverkan på utnyttjandet av fiber för kommersiella ändamål. Inverkan på marknadshyran är negativ och de isländska myndigheterna uppskattar den negativa priseffekten till 15–25 %. Inga sådana begränsningar finns för de fibrer som drivs av Míla.

Anbudsprocessen

Anbudsprocessen

| (41) | De isländska myndigheterna vidhåller att 2008 års anbudsprocess uppfyller kraven på en lämplig metod för att fastställa marknadspriset. Framför allt mot bakgrund av ägarstrukturen, begränsningarna i förhållande till Natos försvarsfunktion och beskaffenheten för den tillgång som var på spel, skulle ingen privat säljare som var tvungen att ta hänsyn till alla dessa relevanta faktorer ha beaktat en process där de enda kriterierna var leasingavgiften. |
| --- | --- |

(41)

De isländska myndigheterna vidhåller att 2008 års anbudsprocess uppfyller kraven på en lämplig metod för att fastställa marknadspriset. Framför allt mot bakgrund av ägarstrukturen, begränsningarna i förhållande till Natos försvarsfunktion och beskaffenheten för den tillgång som var på spel, skulle ingen privat säljare som var tvungen att ta hänsyn till alla dessa relevanta faktorer ha beaktat en process där de enda kriterierna var leasingavgiften.

| (42) | De isländska myndigheterna hävdar att de sex olika tilldelningskriterierna för upphandlingen är fullt motiverade och delar inte den åsikt som myndigheten uttrycker i sitt beslut att inleda ett förfarande, nämligen att kriteriet för konkurrensstimulans kan vara till nackdel för den dominerande aktören. De konstaterar framför allt att Míla inte hade något kommersiellt intresse i Natos optiska fiber. Inget argument från Míla om att det hypotetiskt sett kunde ha lagt in ett högre bud bör därför beaktas. Inget bud från Míla skulle ha varit ett kommersiellt erbjudande i god avsikt. De isländska myndigheterna hävdar att de skulle ha haft rätt att utesluta ett sådant bud enligt domen i mål T-244/08, Konsum Nord mot kommissionen (23). |
| --- | --- |

(42)

De isländska myndigheterna hävdar att de sex olika tilldelningskriterierna för upphandlingen är fullt motiverade och delar inte den åsikt som myndigheten uttrycker i sitt beslut att inleda ett förfarande, nämligen att kriteriet för konkurrensstimulans kan vara till nackdel för den dominerande aktören. De konstaterar framför allt att Míla inte hade något kommersiellt intresse i Natos optiska fiber. Inget argument från Míla om att det hypotetiskt sett kunde ha lagt in ett högre bud bör därför beaktas. Inget bud från Míla skulle ha varit ett kommersiellt erbjudande i god avsikt. De isländska myndigheterna hävdar att de skulle ha haft rätt att utesluta ett sådant bud enligt domen i mål T-244/08, Konsum Nord mot kommissionen (23).

23

| (43) | De isländska myndigheterna delar inte klagandes åsikt om att man genom att fastställa ett lägsta pris i upphandlingen hade avskräckt anbudsgivarna från att konkurrera om priserna. Ett lägsta priskriterium begränsar inte priskonkurrensen. Anbudsgivarna kunde gå så högt som de ansåg vara kommersiellt gångbart. Ett avskaffande av ett lägsta pris kan bara uppmuntra lägre bud än de som faktiskt erhölls i processen och prisintervallet skulle bara kunna minska. Det faktum att de flesta buden låg inom ett smalt prisintervall visar bara på marknadens ovilja att av kommersiella skäl lägga sig över det lägsta priset. |
| --- | --- |

(43)

De isländska myndigheterna delar inte klagandes åsikt om att man genom att fastställa ett lägsta pris i upphandlingen hade avskräckt anbudsgivarna från att konkurrera om priserna. Ett lägsta priskriterium begränsar inte priskonkurrensen. Anbudsgivarna kunde gå så högt som de ansåg vara kommersiellt gångbart. Ett avskaffande av ett lägsta pris kan bara uppmuntra lägre bud än de som faktiskt erhölls i processen och prisintervallet skulle bara kunna minska. Det faktum att de flesta buden låg inom ett smalt prisintervall visar bara på marknadens ovilja att av kommersiella skäl lägga sig över det lägsta priset.

| (44) | De isländska myndigheterna påpekar att upphandlingen faktiskt omfattade inte bara en utan två separata priskomponenter. Förutom hyreskostnaden konkurrerade anbudsgivarna också med antalet nätanslutningspunkter som de åtagit sig att installera. Varje sådan anslutningspunkt kräver betydande investeringar som leasetagaren inte får tillbaka i slutet av leasingperioden, utan i stället ökar värdet på Natos optiska fiber. |
| --- | --- |

(44)

De isländska myndigheterna påpekar att upphandlingen faktiskt omfattade inte bara en utan två separata priskomponenter. Förutom hyreskostnaden konkurrerade anbudsgivarna också med antalet nätanslutningspunkter som de åtagit sig att installera. Varje sådan anslutningspunkt kräver betydande investeringar som leasetagaren inte får tillbaka i slutet av leasingperioden, utan i stället ökar värdet på Natos optiska fiber.

Mannvits expertvärderingstudie

Mannvits expertvärderingstudie

| (45) | I punkt 87 i myndighetens beslut att inleda ärendet nr 410/12/KOL, uppmanades de isländska myndigheterna att lämna in en oberoende expertvärdering av hyreskostnadens marknadspris. De isländska myndigheternas ursprungliga uppfattning var att denna begäran berodde på de isländska myndigheternas argument om att återkalla anbudsprocessen och att den faktiska hyreskostnaden var ett lämpligt indirekt mått på detta marknadspris. Eftersom dessa argument godtogs av de isländska myndigheterna ingick ingen värderingsstudie i de isländska myndigheternas inledande yttrande. Som svar på tredje parts synpunkter och framför allt Mílas argument om den berörda leasingrättens påstådda marknadsvärde begärde och tillhandahöll emellertid de isländska myndigheterna en värderingsstudie från expertkonsulten Mannvit (24). Mannvit är ett internationellt konsultföretag inom teknik, tekniska tjänster och innovation, och hade redan rådfrågats av de isländska myndigheterna om den aktuella anbudsprocessen. |
| --- | --- |

(45)

I punkt 87 i myndighetens beslut att inleda ärendet nr 410/12/KOL, uppmanades de isländska myndigheterna att lämna in en oberoende expertvärdering av hyreskostnadens marknadspris. De isländska myndigheternas ursprungliga uppfattning var att denna begäran berodde på de isländska myndigheternas argument om att återkalla anbudsprocessen och att den faktiska hyreskostnaden var ett lämpligt indirekt mått på detta marknadspris. Eftersom dessa argument godtogs av de isländska myndigheterna ingick ingen värderingsstudie i de isländska myndigheternas inledande yttrande. Som svar på tredje parts synpunkter och framför allt Mílas argument om den berörda leasingrättens påstådda marknadsvärde begärde och tillhandahöll emellertid de isländska myndigheterna en värderingsstudie från expertkonsulten Mannvit (24). Mannvit är ett internationellt konsultföretag inom teknik, tekniska tjänster och innovation, och hade redan rådfrågats av de isländska myndigheterna om den aktuella anbudsprocessen.

24

| (46) | Mannvit jämför Natos optiska fiber som hyrs av Vodafone med det produkterbjudande (trunkavsnitt av hyrda förbindelser) som Míla åberopar i sitt klagomål (se den senaste beräkningen i punkt 56). Mannvit förklarar ett antal relevanta skillnader:






  — | Mílas reglerade taxa för hyrda förbindelsetjänster gäller endast tjänster mellan befintliga anslutningspunkter och befintlig transmissionsutrustning. Fibern som hyrs av Vodafone kräver dock installation av transmissionsutrustning på 30 platser. Mannvit beräknar den genomsnittliga kostnaden för att installera denna utrustning till 4 miljoner isländska kronor per anslutningspunkt, med en värdeminskning på 15 % per år, en uppskattad driftkostnad på 20 % av kapitalutgifterna och en vägd genomsnittlig kapitalkostnad på 8,5 % av kapitalutgifterna (25). Mannvit beräknar den sammanlagda investeringskostnaden som krävs för att kunna jämföra leasingpriset som betalas av Vodafone med Mílas erbjudande till 52 miljoner isländska kronor per år. |
| --- | --- | --- |

(46)

Mannvit jämför Natos optiska fiber som hyrs av Vodafone med det produkterbjudande (trunkavsnitt av hyrda förbindelser) som Míla åberopar i sitt klagomål (se den senaste beräkningen i punkt 56). Mannvit förklarar ett antal relevanta skillnader:

—

Mílas reglerade taxa för hyrda förbindelsetjänster gäller endast tjänster mellan befintliga anslutningspunkter och befintlig transmissionsutrustning. Fibern som hyrs av Vodafone kräver dock installation av transmissionsutrustning på 30 platser. Mannvit beräknar den genomsnittliga kostnaden för att installera denna utrustning till 4 miljoner isländska kronor per anslutningspunkt, med en värdeminskning på 15 % per år, en uppskattad driftkostnad på 20 % av kapitalutgifterna och en vägd genomsnittlig kapitalkostnad på 8,5 % av kapitalutgifterna (25). Mannvit beräknar den sammanlagda investeringskostnaden som krävs för att kunna jämföra leasingpriset som betalas av Vodafone med Mílas erbjudande till 52 miljoner isländska kronor per år.

25

| — | Mílas beräkning utgår från Nato-fiberns faktiska längd, nämligen 1 850 km. Míla beräknar dock sitt eget erbjudande ”från punkt till punkt”, dvs. som en direkt förbindelse mellan de berörda anslutningspunkterna. Denna från punkt till punkt-metod ger en total längd på endast 1 283 km när den tillämpas på anslutningspunkterna vid Natos optiska fiber vid tidpunkten för transaktionen. |
| --- | --- |

—

Mílas beräkning utgår från Nato-fiberns faktiska längd, nämligen 1 850 km. Míla beräknar dock sitt eget erbjudande ”från punkt till punkt”, dvs. som en direkt förbindelse mellan de berörda anslutningspunkterna. Denna från punkt till punkt-metod ger en total längd på endast 1 283 km när den tillämpas på anslutningspunkterna vid Natos optiska fiber vid tidpunkten för transaktionen.

| — | I Mílas beräkning antas en rabatt på 15 %, vilket är den högsta Míla kan ge enligt sitt reglerade erbjudande för en avtalstid på tre år. Vid tidpunkten för leasingavtalet erbjöd Míla dock 25 % till kunder som hyrde en liknande fiberlängd. Löptiden på tio år bör dessutom leda till en högre rabatt än 15 %, som gäller för treårskontrakt. Mannvit antar därför en rabatt på 25 %. |
| --- | --- |

—

I Mílas beräkning antas en rabatt på 15 %, vilket är den högsta Míla kan ge enligt sitt reglerade erbjudande för en avtalstid på tre år. Vid tidpunkten för leasingavtalet erbjöd Míla dock 25 % till kunder som hyrde en liknande fiberlängd. Löptiden på tio år bör dessutom leda till en högre rabatt än 15 %, som gäller för treårskontrakt. Mannvit antar därför en rabatt på 25 %.

| — | Mannvit ifrågasätter vidare huruvida Mílas nuvarande reglerade taxa (7 609 isländska kronor per km/månad, som trädde i kraft den 1 augusti 2011) är ett bra riktmärke för att fastställa marknadspriset. Den reglerade avgiften bestäms av póst- og fjarskiptastofnun baserat på en analys av de historiska kostnaderna för Mílas hela fibernät, inklusive Mílas alla relevanta anslutningspunkter, Mílas driftkostnad på var och en av dessa platser, Mílas allmänna utnyttjandegrad m.m. Ett antal av dessa kostnadsfaktorer är inte tillämpliga på Natos aktuella optiska fiber, som är mycket enklare och har färre kopplingspunkter. Mílas taxa är således kostnadsbaserad och relevant endast för Mílas egen situation som skiljer sig i hög grad från andra marknadsaktörers. Mannvit påpekar också att marknadsaktörerna vid tidpunkten för upphandlingen inte fick möjlighet att leasa optiska fiber från Míla, utom i undantagsfall. De som begärde att få leasa fiber fick helt enkelt veta att inga optiska fibrer fanns tillgängliga. Under dessa omständigheter är det inte lämpligt att hänvisa till Mílas priser som marknadspriser. Mannvit föreslår därför att man snarare ska använda den senaste grossisttaxan (5 020 isländska kronor per km/månad, som trädde i kraft den 1 januari 2014) från en annan operatör, Orkufjarskipti, som grund för beräkningen av marknadspriset. Denna operatör ger dessutom 15 % rabatt på treåriga kontrakt. |
| --- | --- |

—

Mannvit ifrågasätter vidare huruvida Mílas nuvarande reglerade taxa (7 609 isländska kronor per km/månad, som trädde i kraft den 1 augusti 2011) är ett bra riktmärke för att fastställa marknadspriset. Den reglerade avgiften bestäms av póst- og fjarskiptastofnun baserat på en analys av de historiska kostnaderna för Mílas hela fibernät, inklusive Mílas alla relevanta anslutningspunkter, Mílas driftkostnad på var och en av dessa platser, Mílas allmänna utnyttjandegrad m.m. Ett antal av dessa kostnadsfaktorer är inte tillämpliga på Natos aktuella optiska fiber, som är mycket enklare och har färre kopplingspunkter. Mílas taxa är således kostnadsbaserad och relevant endast för Mílas egen situation som skiljer sig i hög grad från andra marknadsaktörers. Mannvit påpekar också att marknadsaktörerna vid tidpunkten för upphandlingen inte fick möjlighet att leasa optiska fiber från Míla, utom i undantagsfall. De som begärde att få leasa fiber fick helt enkelt veta att inga optiska fibrer fanns tillgängliga. Under dessa omständigheter är det inte lämpligt att hänvisa till Mílas priser som marknadspriser. Mannvit föreslår därför att man snarare ska använda den senaste grossisttaxan (5 020 isländska kronor per km/månad, som trädde i kraft den 1 januari 2014) från en annan operatör, Orkufjarskipti, som grund för beräkningen av marknadspriset. Denna operatör ger dessutom 15 % rabatt på treåriga kontrakt.

| — | Mílas prisuppskattning och även Orkufjarskiptis taxa som anges ovan avser dagens priser. De måste, för att det ska vara meningsfyllt, jämföras med den hyra Vodafone betalar i dag, dvs. 28 miljoner isländska kronor per år. |
| --- | --- |

—

Mílas prisuppskattning och även Orkufjarskiptis taxa som anges ovan avser dagens priser. De måste, för att det ska vara meningsfyllt, jämföras med den hyra Vodafone betalar i dag, dvs. 28 miljoner isländska kronor per år.

| (47) | Mannvit uppskattar således till att börja med att en marknadshyra för Natos optiska fiber (före investeringar) ska beräknas baserat på avståndet från punkt till punkt på 1 283 km och Orkufjarskiptis taxa på 5 020 isländska kronor per km/månad med 25 % rabatt, vilket ger ett värde på 57 965 940 isländska kronor per år. |
| --- | --- |

(47)

Mannvit uppskattar således till att börja med att en marknadshyra för Natos optiska fiber (före investeringar) ska beräknas baserat på avståndet från punkt till punkt på 1 283 km och Orkufjarskiptis taxa på 5 020 isländska kronor per km/månad med 25 % rabatt, vilket ger ett värde på 57 965 940 isländska kronor per år.

| (48) | För att jämföra värdet ovan med hyreskostnaden som betalas av Vodafone måste hänsyn tas till att Vodafone stod inför en mängd kostnader för att göra fibern operativ och uppfylla sina skyldigheter enligt leasingavtalet. Mannvit uppskattar dessa kostnader till 52 miljoner isländska kronor per år. Om detta belopp läggs på den hyra som betalas av Vodafone, för närvarande 28 miljoner isländska kronor per år, blir detta sammanlagt 80 miljoner isländska kronor per år, eller långt över priset på 58 miljoner isländska kronor enligt Orkufjarskiptis taxa. Mannvit drar därför slutsatsen att hyran för leasing av Natos optiska fiber faktiskt överstiger marknadsvärdet. |
| --- | --- |

(48)

För att jämföra värdet ovan med hyreskostnaden som betalas av Vodafone måste hänsyn tas till att Vodafone stod inför en mängd kostnader för att göra fibern operativ och uppfylla sina skyldigheter enligt leasingavtalet. Mannvit uppskattar dessa kostnader till 52 miljoner isländska kronor per år. Om detta belopp läggs på den hyra som betalas av Vodafone, för närvarande 28 miljoner isländska kronor per år, blir detta sammanlagt 80 miljoner isländska kronor per år, eller långt över priset på 58 miljoner isländska kronor enligt Orkufjarskiptis taxa. Mannvit drar därför slutsatsen att hyran för leasing av Natos optiska fiber faktiskt överstiger marknadsvärdet.

| (49) | Mannvit utvärderade inte effekterna på marknadsvärdet som beror på begränsningarna på grund av fiberns roll i försvarsmekanismen och krishanteringen för Island och andra Nato-medlemmar. De isländska myndigheterna bedömer dock att dessa begränsningar kan ha en negativ inverkan på 15–25 %. |
| --- | --- |

(49)

Mannvit utvärderade inte effekterna på marknadsvärdet som beror på begränsningarna på grund av fiberns roll i försvarsmekanismen och krishanteringen för Island och andra Nato-medlemmar. De isländska myndigheterna bedömer dock att dessa begränsningar kan ha en negativ inverkan på 15–25 %.

Det potentiella stödets förenlighet

Det potentiella stödets förenlighet

| (50) | De isländska myndigheterna anser att ifall åtgärden anses utgöra statligt stöd, bör detta stöd anses vara förenligt med EES-avtalets funktion enligt artikel 59.2 och/eller artikel 61.3 c. |
| --- | --- |

(50)

De isländska myndigheterna anser att ifall åtgärden anses utgöra statligt stöd, bör detta stöd anses vara förenligt med EES-avtalets funktion enligt artikel 59.2 och/eller artikel 61.3 c.

| (51) | De isländska myndigheterna har vid tidigare tillfällen påpekat att åtgärden skulle kunna anses utgöra finansiering av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, i linje med de principer som fastställs i kapitel 2.2.2 i myndighetens riktlinjer för bredband, som var tillämpliga när åtgärden bedömdes. |
| --- | --- |

(51)

De isländska myndigheterna har vid tidigare tillfällen påpekat att åtgärden skulle kunna anses utgöra finansiering av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, i linje med de principer som fastställs i kapitel 2.2.2 i myndighetens riktlinjer för bredband, som var tillämpliga när åtgärden bedömdes.

| (52) | De isländska myndigheterna hävdar också att åtgärden alternativt kan anses vara förenlig på grundval av artikel 61.3 c i EES-avtalet. De konstaterar att de isländska myndigheterna tidigare visat att åtgärdens mål, inklusive målet att öka den allmänna tillgången till bredband i stödområden, var av gemensamt intresse. De föreslår att man ska tillämpa principerna i de nuvarande riktlinjerna för bredband på den aktuella åtgärden, och hävdar att åtgärden uppfyller alla materiella villkor för förenlighet. |
| --- | --- |

(52)

De isländska myndigheterna hävdar också att åtgärden alternativt kan anses vara förenlig på grundval av artikel 61.3 c i EES-avtalet. De konstaterar att de isländska myndigheterna tidigare visat att åtgärdens mål, inklusive målet att öka den allmänna tillgången till bredband i stödområden, var av gemensamt intresse. De föreslår att man ska tillämpa principerna i de nuvarande riktlinjerna för bredband på den aktuella åtgärden, och hävdar att åtgärden uppfyller alla materiella villkor för förenlighet.

8.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER OM BESLUTET ATT INLEDA ETT FÖRFARANDE

SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER OM BESLUTET ATT INLEDA ETT FÖRFARANDE

8.1   MÍLA (26)

26

| (53) | I sina synpunkter till beslutet att inleda ett förfarande upprepar och utvecklar Mílas de synpunkter som Míla redan lämnat i klagomålet och i sin ansökan till Eftadomstolen. |
| --- | --- |

(53)

I sina synpunkter till beslutet att inleda ett förfarande upprepar och utvecklar Mílas de synpunkter som Míla redan lämnat i klagomålet och i sin ansökan till Eftadomstolen.

| (54) | På frågan om statliga medel och ägande av fiber står Míla fast vid att ägandet i princip ligger hos den isländska regeringen. Till stöd för detta påstående hänvisar Míla, för det första, till en rapport från en särskild kommitté för privatisering av det statligt ägda teleföretaget Landssími Íslands hf. (senare Síminn hf. och Míla ehf.) från 2001. För det andra hänvisar Míla till ett avtal mellan den isländska regeringen och Síminn hf. den 27 mars 2001 om ägande, drift och underhåll av fiber. Míla anser att båda dokumenten bekräftar att den isländska regeringen äger fibrerna. Míla förklarar dock också att oavsett om den formella äganderätten till fibrerna tillhör den isländska regeringen eller Nato, så beviljades åtgärden med hjälp av statliga medel. |
| --- | --- |

(54)

På frågan om statliga medel och ägande av fiber står Míla fast vid att ägandet i princip ligger hos den isländska regeringen. Till stöd för detta påstående hänvisar Míla, för det första, till en rapport från en särskild kommitté för privatisering av det statligt ägda teleföretaget Landssími Íslands hf. (senare Síminn hf. och Míla ehf.) från 2001. För det andra hänvisar Míla till ett avtal mellan den isländska regeringen och Síminn hf. den 27 mars 2001 om ägande, drift och underhåll av fiber. Míla anser att båda dokumenten bekräftar att den isländska regeringen äger fibrerna. Míla förklarar dock också att oavsett om den formella äganderätten till fibrerna tillhör den isländska regeringen eller Nato, så beviljades åtgärden med hjälp av statliga medel.

| (55) | Míla hävdar att upphandlingen för leasing av fiber misslyckades med att fastställa ett marknadspris, vilket gör att Vodafone betalar ett leasingpris som understiger vad Míla anser vara marknadsvärdet. Vodafone får därmed en fördel i förhållande till sina konkurrenter. I enlighet med detta innebär avtalet med Vodafone statligt stöd. |
| --- | --- |

(55)

Míla hävdar att upphandlingen för leasing av fiber misslyckades med att fastställa ett marknadspris, vilket gör att Vodafone betalar ett leasingpris som understiger vad Míla anser vara marknadsvärdet. Vodafone får därmed en fördel i förhållande till sina konkurrenter. I enlighet med detta innebär avtalet med Vodafone statligt stöd.

| (56) | Míla ger också en uppdaterad uppskattning av marknadspriset för Natos optiska fiber. Baserat på den reglerade taxan (i kraft från den 1 augusti 2011) på 7 609 isländska kronor per km/månad för tillgång till en enda fiber och en rabatt på 15 % under avtalets treåriga löptid, bör marknadspriset för en 1 850 km lång fiber vara 143 589 600 isländska kronor per år. |
| --- | --- |

(56)

Míla ger också en uppdaterad uppskattning av marknadspriset för Natos optiska fiber. Baserat på den reglerade taxan (i kraft från den 1 augusti 2011) på 7 609 isländska kronor per km/månad för tillgång till en enda fiber och en rabatt på 15 % under avtalets treåriga löptid, bör marknadspriset för en 1 850 km lång fiber vara 143 589 600 isländska kronor per år.

| (57) | När det gäller frågan om förenlighet anser Míla att myndigheten bör dra slutsatsen att åtgärden inte uppfyller de relevanta kriterierna i riktlinjerna för bredband och därför inte är förenlig med artikel 61.3 c i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(57)

När det gäller frågan om förenlighet anser Míla att myndigheten bör dra slutsatsen att åtgärden inte uppfyller de relevanta kriterierna i riktlinjerna för bredband och därför inte är förenlig med artikel 61.3 c i EES-avtalet.

| (58) | När det gäller den möjliga förenligheten med artikel 59.2 i EES-avtalet som kompensation för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, har Míla gjort gällande att Eftastaterna inte kan koppla specifika allmännyttiga skyldigheter till tjänster som redan tillhandahålls av företag som verkar under normala marknadsförhållanden. Eftersom Míla tillhandahöll samma fibertjänst på Island redan innan avtalet ingicks med Vodafone, bör myndigheten dra slutsatsen att den isländska regeringens åtgärd inte kan definieras som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Statligt stöd kan därför inte tillhandahållas i det aktuella ärendet enligt artikel 59.2 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(58)

När det gäller den möjliga förenligheten med artikel 59.2 i EES-avtalet som kompensation för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, har Míla gjort gällande att Eftastaterna inte kan koppla specifika allmännyttiga skyldigheter till tjänster som redan tillhandahålls av företag som verkar under normala marknadsförhållanden. Eftersom Míla tillhandahöll samma fibertjänst på Island redan innan avtalet ingicks med Vodafone, bör myndigheten dra slutsatsen att den isländska regeringens åtgärd inte kan definieras som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Statligt stöd kan därför inte tillhandahållas i det aktuella ärendet enligt artikel 59.2 i EES-avtalet.

8.2   VODAFONE (27)

27

| (59) | Vodafone är huvudsakligen av den uppfattningen att dess avtal med de isländska myndigheterna inte innebär statligt stöd. Avtalet överensstämmer under alla omständigheter med Altmark-principerna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Skulle ett inslag av stöd identifieras i ärendet hävdar Vodafone, för det andra, att undantaget i artikel 61.3 c i EES-avtalet är tillämpligt. |
| --- | --- |

(59)

Vodafone är huvudsakligen av den uppfattningen att dess avtal med de isländska myndigheterna inte innebär statligt stöd. Avtalet överensstämmer under alla omständigheter med Altmark-principerna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Skulle ett inslag av stöd identifieras i ärendet hävdar Vodafone, för det andra, att undantaget i artikel 61.3 c i EES-avtalet är tillämpligt.

| (60) | Vad gäller förenligheten anser Vodafone att riktlinjerna för bredband är relevanta för bedömningen av åtgärden i fråga. Vodafone understryker att förekomsten av en nätoperatör inom ett visst område inte nödvändigtvis innebär att det inte förekommer marknadsmisslyckanden eller sammanhållningsproblem. Tvärtom har Mílas monopolställning på den berörda marknaden påverkat både tjänsternas kvalitet och det pris som erbjuds till medborgarna. Det fanns begränsade, om ens några, utsikter för att tredje man skulle bygga en alternativ infrastruktur. Leasing av Natos optiska fiberkabel var därför högst lämpligt för att avhjälpa avsaknaden av infrastrukturkonkurrens och minska de problem som har sitt ursprung i Mílas monopolställning. |
| --- | --- |

(60)

Vad gäller förenligheten anser Vodafone att riktlinjerna för bredband är relevanta för bedömningen av åtgärden i fråga. Vodafone understryker att förekomsten av en nätoperatör inom ett visst område inte nödvändigtvis innebär att det inte förekommer marknadsmisslyckanden eller sammanhållningsproblem. Tvärtom har Mílas monopolställning på den berörda marknaden påverkat både tjänsternas kvalitet och det pris som erbjuds till medborgarna. Det fanns begränsade, om ens några, utsikter för att tredje man skulle bygga en alternativ infrastruktur. Leasing av Natos optiska fiberkabel var därför högst lämpligt för att avhjälpa avsaknaden av infrastrukturkonkurrens och minska de problem som har sitt ursprung i Mílas monopolställning.

| (61) | Tidigare tillämpning av reglerande åtgärder hade inte lyckats skapa lika villkor på marknaden. Som ett resultat var konkurrensen på marknaden ineffektiv. Det bör särskilt noteras att Míla hade lyckats hindra Vodafones inträde på den berörda marknaden genom att vägra ge tillgång till nödvändiga faciliteter. |
| --- | --- |

(61)

Tidigare tillämpning av reglerande åtgärder hade inte lyckats skapa lika villkor på marknaden. Som ett resultat var konkurrensen på marknaden ineffektiv. Det bör särskilt noteras att Míla hade lyckats hindra Vodafones inträde på den berörda marknaden genom att vägra ge tillgång till nödvändiga faciliteter.

| (62) | Ingående av det omtvistade avtalet förbättrade i hög grad konkurrensen, främst på landsbygden, och ökade därmed konsumenternas välbefinnande. Som ett exempel kunde Vodafone i kommunen Öræfasveit tillhandahålla internetanslutningar i ett avlägset landsbygdsområde där klaganden tidigare hade meddelat att denne inte kunde tillhandahålla några sådana tjänster. |
| --- | --- |

(62)

Ingående av det omtvistade avtalet förbättrade i hög grad konkurrensen, främst på landsbygden, och ökade därmed konsumenternas välbefinnande. Som ett exempel kunde Vodafone i kommunen Öræfasveit tillhandahålla internetanslutningar i ett avlägset landsbygdsområde där klaganden tidigare hade meddelat att denne inte kunde tillhandahålla några sådana tjänster.

| (63) | Leasingavtalet var en avgörande faktor för att Vodafone skulle kunna bygga upp och börja tillhandahålla tjänster i denna del av landet. Míla hade använt förhalningstaktik för att vägra Vodafone tillgång till faciliteter för samlokalisering. Vodafone var tvunget att begära ett formellt beslut om tillgångsfrågan från póst- og fjarskiptastofnun, som offentliggjordes den 1 november 2010. Till följd av det omtvistade leasingavtalet kunde Vodafone utöka grossisterbjudandena till att omfatta mer än 30 olika tjänster. |
| --- | --- |

(63)

Leasingavtalet var en avgörande faktor för att Vodafone skulle kunna bygga upp och börja tillhandahålla tjänster i denna del av landet. Míla hade använt förhalningstaktik för att vägra Vodafone tillgång till faciliteter för samlokalisering. Vodafone var tvunget att begära ett formellt beslut om tillgångsfrågan från póst- og fjarskiptastofnun, som offentliggjordes den 1 november 2010. Till följd av det omtvistade leasingavtalet kunde Vodafone utöka grossisterbjudandena till att omfatta mer än 30 olika tjänster.

8.3   PRIVATPERSON (28)

28

| (64) | I synpunkterna från en privatperson skildras erfarenheter från arbetet att införa fiberoptisk infrastruktur för bredband i tre små och avlägsna kommuner: Öræfasveit, Kirkjubæjarklaustri och Mýrdal. Alla tre systemen är kopplade till Vodafones drift av optisk fiberkabel. Efter en begäran var endast Vodafone berett att åta sig att tillhandahålla tjänsterna till invånare och företag i dessa kommuner. Övriga teleoperatörer svarade inte på invånarnas förfrågan. När bredband hade installerats i Öræfasveit beslutade ytterligare två kommuner att investera i läggning av en optisk fiberkabel till alla invånare, dvs. Skeiða-og gnúpverjahreppur och Hvalfjarðarstrandarhreppur. Privatpersonen anser att utan Vodafones leasing av Natos optiska fibrer skulle tillhandahållandet av teletjänster i avlägsna områden på Island ha utvecklats mycket långsammare. |
| --- | --- |

(64)

I synpunkterna från en privatperson skildras erfarenheter från arbetet att införa fiberoptisk infrastruktur för bredband i tre små och avlägsna kommuner: Öræfasveit, Kirkjubæjarklaustri och Mýrdal. Alla tre systemen är kopplade till Vodafones drift av optisk fiberkabel. Efter en begäran var endast Vodafone berett att åta sig att tillhandahålla tjänsterna till invånare och företag i dessa kommuner. Övriga teleoperatörer svarade inte på invånarnas förfrågan. När bredband hade installerats i Öræfasveit beslutade ytterligare två kommuner att investera i läggning av en optisk fiberkabel till alla invånare, dvs. Skeiða-og gnúpverjahreppur och Hvalfjarðarstrandarhreppur. Privatpersonen anser att utan Vodafones leasing av Natos optiska fibrer skulle tillhandahållandet av teletjänster i avlägsna områden på Island ha utvecklats mycket långsammare.

II.   BEDÖMNING

BEDÖMNING

1.   FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD

FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD

1.1   INLEDNING

| (65) | I de följande kapitlen bedömer myndigheten om kontraktet mellan isländska varnarmálastofnun, försvarsbyrån, och Vodafone för den sistnämndas leasing av optisk fiber som tidigare använts för Natos räkning, innebär statligt stöd i enlighet med artikel 61.1 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(65)

I de följande kapitlen bedömer myndigheten om kontraktet mellan isländska varnarmálastofnun, försvarsbyrån, och Vodafone för den sistnämndas leasing av optisk fiber som tidigare använts för Natos räkning, innebär statligt stöd i enlighet med artikel 61.1 i EES-avtalet.

| (66) | En åtgärd utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet om följande villkor samtidigt är uppfyllda: åtgärden i) beviljas av staten eller med hjälp av statliga resurser, ii) ger ett företag en ekonomisk fördel, iii) är selektiv och iv) kan snedvrida konkurrensen mellan de avtalsslutande parterna. |
| --- | --- |

(66)

En åtgärd utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet om följande villkor samtidigt är uppfyllda: åtgärden i) beviljas av staten eller med hjälp av statliga resurser, ii) ger ett företag en ekonomisk fördel, iii) är selektiv och iv) kan snedvrida konkurrensen mellan de avtalsslutande parterna.

1.2   STATLIGA MEDEL

| (67) | Enligt artikel 61.1 i EES-avtalet måste en åtgärd beviljas av staten eller med hjälp av statliga resurser för att utgöra stöd. |
| --- | --- |

(67)

Enligt artikel 61.1 i EES-avtalet måste en åtgärd beviljas av staten eller med hjälp av statliga resurser för att utgöra stöd.

| (68) | Míla anför som huvudsakligt argument att den isländska regeringen äger fibern. Åtgärden beviljades dock med statliga resurser oavsett om den isländska regeringen eller Nato är den formella ägaren. |
| --- | --- |

(68)

Míla anför som huvudsakligt argument att den isländska regeringen äger fibern. Åtgärden beviljades dock med statliga resurser oavsett om den isländska regeringen eller Nato är den formella ägaren.

| (69) | De isländska myndigheterna har klargjort att Nato äger fibrerna, se punkterna 1.4 och 1.7 ovan. Resursen (dvs. de tre fibrerna) ägs inte av isländska staten eller någon av dess enheter. Resursen har finansierats, byggts och ägs permanent av Nato. Överenskommelsen mellan Nato och de isländska myndigheterna är baserad på principen ”ingen kostnad, ingen vinst”, vilket bekräftas i den isländska varnarmálalög nr 34/2008, se artiklarna 5, 15 och 16 däri. Islands regering har ändå en omfattande nyttjanderätt och andra rättigheter, inklusive rätten att hyra ut fibrerna och använda intäkterna till underhåll av dessa och andra driftskostnader (29). Denna nyttjanderätt är dock underställd Natos säkerhetsbestämmelser och prioriterade rättigheter. Nato uppbär dessutom alla intäkter som överstiger driftskostnaderna för fibrerna. Nato kommer också att betala för större reparationer eller byten som beror på force majeure-incidenter (30). |
| --- | --- |

(69)

De isländska myndigheterna har klargjort att Nato äger fibrerna, se punkterna 1.4 och 1.7 ovan. Resursen (dvs. de tre fibrerna) ägs inte av isländska staten eller någon av dess enheter. Resursen har finansierats, byggts och ägs permanent av Nato. Överenskommelsen mellan Nato och de isländska myndigheterna är baserad på principen ”ingen kostnad, ingen vinst”, vilket bekräftas i den isländska varnarmálalög nr 34/2008, se artiklarna 5, 15 och 16 däri. Islands regering har ändå en omfattande nyttjanderätt och andra rättigheter, inklusive rätten att hyra ut fibrerna och använda intäkterna till underhåll av dessa och andra driftskostnader (29). Denna nyttjanderätt är dock underställd Natos säkerhetsbestämmelser och prioriterade rättigheter. Nato uppbär dessutom alla intäkter som överstiger driftskostnaderna för fibrerna. Nato kommer också att betala för större reparationer eller byten som beror på force majeure-incidenter (30).

29

30

| (70) | Med hänvisning till de isländska myndigheternas framläggande anser myndigheten att fibern i fråga inte tillhör den isländska staten. Frågan om äganderätten till fibern är dock inte avgörande för myndighetens bedömning. Det är obestritt att isländska staten har kontrollrättigheter som gör det möjligt att utnyttja en leasingrätt. För att utgöra statliga medel är det tillräckligt, vilket korrekt påpekas av Míla, att resursen i fråga, dvs. leasingrätten, var under offentlig kontroll och stod till de nationella myndigheternas förfogande, (31) även om den inte tillhör den offentliga myndigheten (32). |
| --- | --- |

(70)

Med hänvisning till de isländska myndigheternas framläggande anser myndigheten att fibern i fråga inte tillhör den isländska staten. Frågan om äganderätten till fibern är dock inte avgörande för myndighetens bedömning. Det är obestritt att isländska staten har kontrollrättigheter som gör det möjligt att utnyttja en leasingrätt. För att utgöra statliga medel är det tillräckligt, vilket korrekt påpekas av Míla, att resursen i fråga, dvs. leasingrätten, var under offentlig kontroll och stod till de nationella myndigheternas förfogande, (31) även om den inte tillhör den offentliga myndigheten (32).

31

32

| (71) | När det gäller statliga resurser var syftet med anbudsförfarandet och leasingen av fiber enligt punkt 1.2 inte att ge stöd till intresserade leasetagare utan tvärtom att minska de kostnader som den isländska staten åtagit sig att betala för drift och underhåll av de Nato-fibrer som stod till deras förfogande. I skäl 36 ovan förklarar de isländska myndigheterna att deras överenskommelse med Nato är baserad på principen ”ingen kostnad, ingen vinst”. Detta innebär att eventuella intäkter från leasingen av fiber främst används för att betala driftskostnader och mindre reparationer. Om intäkterna överstiger dessa kostnader ska det eventuella överskottet återlämnas till fiberns ägare, Nato. Om kostnaderna överstiger intäkterna, eller vid större reparationer eller byten på grund force majeure-incidenter, är de isländska myndigheterna inte ansvariga för de aktuella kostnaderna. Kostnaden för att reparera kabeln delas snarare mellan fibrernas ägare enligt respektive antal fibrer. I upphandlingen fastställs ett lägsta acceptpris, i enlighet med denna överenskommelse, som motsvarar Islands betalningsskyldighet för drift och underhåll. Upphandlingen var således utformad för att förhindra en dränering av statliga medel till följd av att leasingrätten leasades ut via anbudsförandet. Enligt myndighetens uppfattning är det relevant att överväga huruvida ett arrangemang av detta slag, under de särskilda omständigheterna i det aktuella ärendet, som syftar till att förhindra en dränering av statliga medel i en situation där överskottsinkomsterna skulle överföras till tredje part enligt en internationell skyldighet, kan anses uppfylla kraven på att åtgärden beviljas av staten eller genom statliga medel enligt artikel 61.1 i EES-avtalet. Med hänsyn till slutsatsen att åtgärden inte ledde till en ekonomisk fördel (se punkt 1.3 nedan) behöver dock myndigheten inte bedöma denna punkt ytterligare. |
| --- | --- |

(71)

När det gäller statliga resurser var syftet med anbudsförfarandet och leasingen av fiber enligt punkt 1.2 inte att ge stöd till intresserade leasetagare utan tvärtom att minska de kostnader som den isländska staten åtagit sig att betala för drift och underhåll av de Nato-fibrer som stod till deras förfogande. I skäl 36 ovan förklarar de isländska myndigheterna att deras överenskommelse med Nato är baserad på principen ”ingen kostnad, ingen vinst”. Detta innebär att eventuella intäkter från leasingen av fiber främst används för att betala driftskostnader och mindre reparationer. Om intäkterna överstiger dessa kostnader ska det eventuella överskottet återlämnas till fiberns ägare, Nato. Om kostnaderna överstiger intäkterna, eller vid större reparationer eller byten på grund force majeure-incidenter, är de isländska myndigheterna inte ansvariga för de aktuella kostnaderna. Kostnaden för att reparera kabeln delas snarare mellan fibrernas ägare enligt respektive antal fibrer. I upphandlingen fastställs ett lägsta acceptpris, i enlighet med denna överenskommelse, som motsvarar Islands betalningsskyldighet för drift och underhåll. Upphandlingen var således utformad för att förhindra en dränering av statliga medel till följd av att leasingrätten leasades ut via anbudsförandet. Enligt myndighetens uppfattning är det relevant att överväga huruvida ett arrangemang av detta slag, under de särskilda omständigheterna i det aktuella ärendet, som syftar till att förhindra en dränering av statliga medel i en situation där överskottsinkomsterna skulle överföras till tredje part enligt en internationell skyldighet, kan anses uppfylla kraven på att åtgärden beviljas av staten eller genom statliga medel enligt artikel 61.1 i EES-avtalet. Med hänsyn till slutsatsen att åtgärden inte ledde till en ekonomisk fördel (se punkt 1.3 nedan) behöver dock myndigheten inte bedöma denna punkt ytterligare.

1.3   FÖRDEL

1.3.1   Allmänt

Allmänt

| (72) | För att utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet måste åtgärden ge en fördel till ett företag. |
| --- | --- |

(72)

För att utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet måste åtgärden ge en fördel till ett företag.

| (73) | Företag är enheter som bedriver ekonomisk verksamhet, oavsett rättslig form och finansieringsform. Ekonomisk verksamhet är all verksamhet som består av att erbjuda varor eller tjänster på en marknad. Vodafone Iceland påstås vara mottagare av stödåtgärden. Bolaget är verksamt på marknaden för elektronisk kommunikation och tillhandahåller fast telefoni, mobila tjänster och dataöverföringstjänster på Island. Eventuellt stöd i samband med leasing av Natos optiska fiber skulle i enlighet därmed tilldelas ett företag. |
| --- | --- |

(73)

Företag är enheter som bedriver ekonomisk verksamhet, oavsett rättslig form och finansieringsform. Ekonomisk verksamhet är all verksamhet som består av att erbjuda varor eller tjänster på en marknad. Vodafone Iceland påstås vara mottagare av stödåtgärden. Bolaget är verksamt på marknaden för elektronisk kommunikation och tillhandahåller fast telefoni, mobila tjänster och dataöverföringstjänster på Island. Eventuellt stöd i samband med leasing av Natos optiska fiber skulle i enlighet därmed tilldelas ett företag.

| (74) | Med fördel avses i artikel 61.1 i EES-avtalet varje ekonomisk förmån som ett företag inte skulle ha fått under normala marknadsförhållanden, som gör att det får en mer gynnsam ställning än sina konkurrenter. För att utgöra stöd måste åtgärden ge Vodafone fördelar som innebär att företaget slipper kostnader som det normalt skulle behövt bära. Om transaktionen genomfördes på förmånliga villkor, genom att Vodafone betalade en hyreskostnad under marknadspriset, skulle företaget få en fördel i enlighet med reglerna om statligt stöd. |
| --- | --- |

(74)

Med fördel avses i artikel 61.1 i EES-avtalet varje ekonomisk förmån som ett företag inte skulle ha fått under normala marknadsförhållanden, som gör att det får en mer gynnsam ställning än sina konkurrenter. För att utgöra stöd måste åtgärden ge Vodafone fördelar som innebär att företaget slipper kostnader som det normalt skulle behövt bära. Om transaktionen genomfördes på förmånliga villkor, genom att Vodafone betalade en hyreskostnad under marknadspriset, skulle företaget få en fördel i enlighet med reglerna om statligt stöd.

| (75) | För att pröva denna fråga tillämpar myndigheten ”kriteriet om en privat säljare” (33) med vars hjälp staters eller offentliga myndigheters uppförande vid försäljning eller leasing av tillgångar jämförs med privata ekonomiska aktörers. Myndigheten anser i motsats till de isländska myndigheterna att detta kriterium kan tillämpas i detta ärende trots att Island inte själva äger fibern i fråga, eftersom kontraktet med Vodafone avser en leasingrätt som Island har rätten att utnyttja. De särskilda villkor som gäller för denna leasingrätt måste dock beaktas i bedömningen, framför allt det faktum att de isländska myndigheterna bara kunde erbjuda leasing av fibern i det skick den användes för försvarsändamål med endast några få anslutningspunkter tillgängliga för kommersiella ändamål samt Natos särskilda uppsägningsrätt i händelse av krig. Myndigheten konstaterar också att leasingrätten som Island har rätt att förfoga över är underställd en avtalsenlig skyldighet enligt vilken all hyresinkomst som överstiger kostnaderna för drift och underhåll av fiber ska överföras till Nato. |
| --- | --- |

(75)

För att pröva denna fråga tillämpar myndigheten ”kriteriet om en privat säljare” (33) med vars hjälp staters eller offentliga myndigheters uppförande vid försäljning eller leasing av tillgångar jämförs med privata ekonomiska aktörers. Myndigheten anser i motsats till de isländska myndigheterna att detta kriterium kan tillämpas i detta ärende trots att Island inte själva äger fibern i fråga, eftersom kontraktet med Vodafone avser en leasingrätt som Island har rätten att utnyttja. De särskilda villkor som gäller för denna leasingrätt måste dock beaktas i bedömningen, framför allt det faktum att de isländska myndigheterna bara kunde erbjuda leasing av fibern i det skick den användes för försvarsändamål med endast några få anslutningspunkter tillgängliga för kommersiella ändamål samt Natos särskilda uppsägningsrätt i händelse av krig. Myndigheten konstaterar också att leasingrätten som Island har rätt att förfoga över är underställd en avtalsenlig skyldighet enligt vilken all hyresinkomst som överstiger kostnaderna för drift och underhåll av fiber ska överföras till Nato.

kriteriet om en privat säljare

33

| (76) | Syftet med kriteriet om en privat säljare är att bedöma om ett offentligt organs försäljning eller leasing av tillgångar innebär statligt stöd, genom att undersöka om en privat leverantör skulle ha agerat på samma sätt under normala marknadsförhållanden. Den offentliga myndigheten måste bortse från offentliga politiska mål och i stället fokusera på det enda målet att erhålla en marknadsavkastning eller vinst på sina investeringar och ett marknadspris för försäljning eller leasing av tillgångar (34). Myndigheten konstaterar dock att denna bedömning normalt måste ta hänsyn till eventuella särskilda rättigheter eller skyldigheter som är kopplade till den berörda tillgången, särskilt de som kan påverka marknadspriset. |
| --- | --- |

(76)

Syftet med kriteriet om en privat säljare är att bedöma om ett offentligt organs försäljning eller leasing av tillgångar innebär statligt stöd, genom att undersöka om en privat leverantör skulle ha agerat på samma sätt under normala marknadsförhållanden. Den offentliga myndigheten måste bortse från offentliga politiska mål och i stället fokusera på det enda målet att erhålla en marknadsavkastning eller vinst på sina investeringar och ett marknadspris för försäljning eller leasing av tillgångar (34). Myndigheten konstaterar dock att denna bedömning normalt måste ta hänsyn till eventuella särskilda rättigheter eller skyldigheter som är kopplade till den berörda tillgången, särskilt de som kan påverka marknadspriset.

34

| (77) | Vissa indirekta variabler kan användas för att fastställa överensstämmelsen med marknadsförhållandena och om det överenskomna priset i en transaktion motsvarar marknadspriset. Ett lämpligt sätt att se till att nationella myndigheters försäljning eller leasing av tillgångar är förenligt med kriteriet om en privat säljare och att ett skäligt marknadsvärde har betalats för de aktuella varorna och tjänsterna, är att anordna ett öppet och villkorslöst anbudsförfarande. Detta innebär dock inte automatiskt att avsaknaden av ett ordnat anbudsförfarande eller ett möjligt fel i ett sådant förfarande motiverar en presumtion om statligt stöd. Lagstiftning om offentlig upphandling och statligt stöd existerar parallellt och det finns ingen anledning att en kränkning av till exempel en regel om offentlig upphandling automatiskt innebär att reglerna om statligt stöd har överträtts (35). |
| --- | --- |

(77)

Vissa indirekta variabler kan användas för att fastställa överensstämmelsen med marknadsförhållandena och om det överenskomna priset i en transaktion motsvarar marknadspriset. Ett lämpligt sätt att se till att nationella myndigheters försäljning eller leasing av tillgångar är förenligt med kriteriet om en privat säljare och att ett skäligt marknadsvärde har betalats för de aktuella varorna och tjänsterna, är att anordna ett öppet och villkorslöst anbudsförfarande. Detta innebär dock inte automatiskt att avsaknaden av ett ordnat anbudsförfarande eller ett möjligt fel i ett sådant förfarande motiverar en presumtion om statligt stöd. Lagstiftning om offentlig upphandling och statligt stöd existerar parallellt och det finns ingen anledning att en kränkning av till exempel en regel om offentlig upphandling automatiskt innebär att reglerna om statligt stöd har överträtts (35).

35

| (78) | Enligt Land Burgenland-målet, som nämns i punkt 97 i Eftadomstolens dom i målet E-1/13, kan det å andra sidan presumeras att marknadspriset motsvarar det högsta anbudet när en myndighet överlåter ett av sina företag genom ett öppet, överblickbart och villkorslöst anbudsförfarande, förutsatt att det fastställs, för det första, att anbudet är bindande och trovärdigt samt, för det andra, att det inte är motiverat att beakta andra ekonomiska faktorer än priset (36). Samma princip måste gälla vid leasing av tillgångar. En privat aktör som leasar sina tillgångar skulle normalt försöka få det bästa anbudet ur ett prisperspektiv, och till exempel inte beakta inslag som avser den avsedda användningen av sådana tillgångar, såvida de inte kan påverka tillgångarnas värde efter hyresperioden. Under förutsättning av att nämnda förutsättningar är uppfyllda kan det därför antas att marknadspriset är det högsta priset som en privat aktör som verkar under normala konkurrensförhållanden är beredd att betala för att använda tillgångarna i fråga (37). |
| --- | --- |

(78)

Enligt Land Burgenland-målet, som nämns i punkt 97 i Eftadomstolens dom i målet E-1/13, kan det å andra sidan presumeras att marknadspriset motsvarar det högsta anbudet när en myndighet överlåter ett av sina företag genom ett öppet, överblickbart och villkorslöst anbudsförfarande, förutsatt att det fastställs, för det första, att anbudet är bindande och trovärdigt samt, för det andra, att det inte är motiverat att beakta andra ekonomiska faktorer än priset (36). Samma princip måste gälla vid leasing av tillgångar. En privat aktör som leasar sina tillgångar skulle normalt försöka få det bästa anbudet ur ett prisperspektiv, och till exempel inte beakta inslag som avser den avsedda användningen av sådana tillgångar, såvida de inte kan påverka tillgångarnas värde efter hyresperioden. Under förutsättning av att nämnda förutsättningar är uppfyllda kan det därför antas att marknadspriset är det högsta priset som en privat aktör som verkar under normala konkurrensförhållanden är beredd att betala för att använda tillgångarna i fråga (37).

36

37

| (79) | Av det ovanstående följer att försäljning eller leasing av tillgångar kan innebära statligt stöd även när det sker genom ett konkurrensförfarande. Detta kan framför allt inträffa när skyldigheter som åläggs köparen leder till ett lägre pris. Den typ av skyldigheter som har en sådan effekt är de som införs för att uppnå offentliga politiska mål och minska köparens förväntade vinst. Sådana skyldigheter skulle normalt inte införas av en privat aktör eftersom de minskar den maximala mängden intäkter från försäljning eller leasing av tillgången. |
| --- | --- |

(79)

Av det ovanstående följer att försäljning eller leasing av tillgångar kan innebära statligt stöd även när det sker genom ett konkurrensförfarande. Detta kan framför allt inträffa när skyldigheter som åläggs köparen leder till ett lägre pris. Den typ av skyldigheter som har en sådan effekt är de som införs för att uppnå offentliga politiska mål och minska köparens förväntade vinst. Sådana skyldigheter skulle normalt inte införas av en privat aktör eftersom de minskar den maximala mängden intäkter från försäljning eller leasing av tillgången.

1.3.2   Anbudsprocessen och tilldelningskriterierna

Anbudsprocessen och tilldelningskriterierna

| (80) | Mot bakgrund av ovanstående överväganden ska myndigheten kontrollera om anbudsförfarandet och tilldelningskriterierna var tillräckliga och väl lämpade för att fastställa ett marknadspris. För att kontrollera detta måste myndigheten överväga om staten agerade som en privat aktör när anbudsförfarandet utarbetades och tilldelningskriterierna fastställdes, eller om offentliga politiska och rättsliga överväganden är mer dominerande. |
| --- | --- |

(80)

Mot bakgrund av ovanstående överväganden ska myndigheten kontrollera om anbudsförfarandet och tilldelningskriterierna var tillräckliga och väl lämpade för att fastställa ett marknadspris. För att kontrollera detta måste myndigheten överväga om staten agerade som en privat aktör när anbudsförfarandet utarbetades och tilldelningskriterierna fastställdes, eller om offentliga politiska och rättsliga överväganden är mer dominerande.

| (81) | Anbudsprocessen och de argument som framförts om användningen av valda tilldelningskriterier beskrivs i detalj i avsnitt 12.1 samt i beslut nr 299/14/KOL Såsom det anges i tabell 1 bestod de multipla tilldelningskriterierna av sex separata inslag som skulle utvärderas med viktningen 10 eller 15 %, med undantag av kriteriet konkurrensstimulans som hade viktningen 40 %. |
| --- | --- |

(81)

Anbudsprocessen och de argument som framförts om användningen av valda tilldelningskriterier beskrivs i detalj i avsnitt 12.1 samt i beslut nr 299/14/KOL Såsom det anges i tabell 1 bestod de multipla tilldelningskriterierna av sex separata inslag som skulle utvärderas med viktningen 10 eller 15 %, med undantag av kriteriet konkurrensstimulans som hade viktningen 40 %.

| (82) | De isländska myndigheterna har nu klargjort att utöver hyreskostnaden (som motsvarar 15 % av tilldelningskriterierna) bör anbudskriteriet om antalet nätanslutningspunkter (ytterligare 15 % av tilldelningskriterierna) också anses vara en priskomponent eftersom anslutningspunkter är nödvändiga för tjänsten och värdet av tjänsten har ett positivt samband med antalet anslutningspunkter. Varje anslutningspunkt kräver stora investeringar i utrustning (se uppskattningen i Mannvit-studien i avsnitt I.7 ovan) som kommer att tillfalla leasegivaren i slutet av hyresavtalet, och därmed påverka den aktuella leasingrättens värde efter hyresperioden (38). Myndigheten anser således att de anbudskriterier som var knutna till priset sammanlagt stod för 30 % av tilldelningskriterierna. Andra icke-prisöverväganden som avser stimulans av konkurrens (40 %), en enda taxa för hela landet (10 %) samt tillhandahållande (10 %) och inledande av tjänster (10 %) uppväger dock fortfarande priskomponenterna. |
| --- | --- |

(82)

De isländska myndigheterna har nu klargjort att utöver hyreskostnaden (som motsvarar 15 % av tilldelningskriterierna) bör anbudskriteriet om antalet nätanslutningspunkter (ytterligare 15 % av tilldelningskriterierna) också anses vara en priskomponent eftersom anslutningspunkter är nödvändiga för tjänsten och värdet av tjänsten har ett positivt samband med antalet anslutningspunkter. Varje anslutningspunkt kräver stora investeringar i utrustning (se uppskattningen i Mannvit-studien i avsnitt I.7 ovan) som kommer att tillfalla leasegivaren i slutet av hyresavtalet, och därmed påverka den aktuella leasingrättens värde efter hyresperioden (38). Myndigheten anser således att de anbudskriterier som var knutna till priset sammanlagt stod för 30 % av tilldelningskriterierna. Andra icke-prisöverväganden som avser stimulans av konkurrens (40 %), en enda taxa för hela landet (10 %) samt tillhandahållande (10 %) och inledande av tjänster (10 %) uppväger dock fortfarande priskomponenterna.

38

| (83) | Vid tidpunkten för anbudet ägde och drev Míla de flesta telekommunikationsanläggningarna i olika områden i Island. För att Natos optiska fibrer skulle bli operativa behövde aktörerna med fiber investera i kopplingspunkter. Enligt myndighetens uppfattning tycks kriterierna för inledande av tjänster (10 %) och tillhandahållande av tjänster (10 %) således gynna Míla. Med andra ord bestod tilldelningskriterierna av två prisrelaterade inslag och fyra andra icke-prisrelaterade inslag. Av de icke-prisrelaterade inslagen har ett inslag, med den högsta viktningen, sannolikt varit till nackdel för den dominerande nätverksoperatören, Míla, medan två inslag sannolikt att har gynnat Míla till nackdel för potentiella nya aktörer. |
| --- | --- |

(83)

Vid tidpunkten för anbudet ägde och drev Míla de flesta telekommunikationsanläggningarna i olika områden i Island. För att Natos optiska fibrer skulle bli operativa behövde aktörerna med fiber investera i kopplingspunkter. Enligt myndighetens uppfattning tycks kriterierna för inledande av tjänster (10 %) och tillhandahållande av tjänster (10 %) således gynna Míla. Med andra ord bestod tilldelningskriterierna av två prisrelaterade inslag och fyra andra icke-prisrelaterade inslag. Av de icke-prisrelaterade inslagen har ett inslag, med den högsta viktningen, sannolikt varit till nackdel för den dominerande nätverksoperatören, Míla, medan två inslag sannolikt att har gynnat Míla till nackdel för potentiella nya aktörer.

| (84) | I kriteriet om en privat säljare är huvudregeln att marknadspriset motsvarar det högsta priset som en privat aktör som verkar under normala konkurrensförhållanden är beredd att betala. Denna princip är dock inte utan undantag. Undantag avser, för det första, fall där det kan fastställas att erbjudandet i fråga inte är bindande eller trovärdigt eller kan jämföras med ett lägre bud. För det andra, enligt punkt 94 i Land Burgenland, är presumtionen föremål för förbehållet ”att det inte är motiverat att beakta andra ekonomiska faktorer än priset”. Ett exempel på en sådan motivering kan hittas i mål T-244/08, Konsum Nord mot kommissionen (39). I det ärendet hade en kommun i Sverige sålt en tomt till en livsmedelskedja till ett pris under det pris som erbjöds av högstbjudande. Tribunalen ansåg att marknadsvärdet vid markförsäljningen i fråga inte kunde fastställas enbart utifrån förekomsten av ett högre bud utan att beakta de särskilda omständigheter som åberopas av de svenska myndigheterna. Vidare ansåg domstolen i mål C-39/14, BVVG att en bestämmelse i nationell lagstiftning som gör det möjligt för en offentlig myndighet att förkasta ett anbud på jordbruksmark som är oproportionerligt högt och av spekulativ karaktär, inte innebär statligt stöd förutsatt att det leder till ett pris som ligger så nära marknadsvärdet för den aktuella marken som möjligt (40). |
| --- | --- |

(84)

I kriteriet om en privat säljare är huvudregeln att marknadspriset motsvarar det högsta priset som en privat aktör som verkar under normala konkurrensförhållanden är beredd att betala. Denna princip är dock inte utan undantag. Undantag avser, för det första, fall där det kan fastställas att erbjudandet i fråga inte är bindande eller trovärdigt eller kan jämföras med ett lägre bud. För det andra, enligt punkt 94 i Land Burgenland, är presumtionen föremål för förbehållet ”att det inte är motiverat att beakta andra ekonomiska faktorer än priset”. Ett exempel på en sådan motivering kan hittas i mål T-244/08, Konsum Nord mot kommissionen (39). I det ärendet hade en kommun i Sverige sålt en tomt till en livsmedelskedja till ett pris under det pris som erbjöds av högstbjudande. Tribunalen ansåg att marknadsvärdet vid markförsäljningen i fråga inte kunde fastställas enbart utifrån förekomsten av ett högre bud utan att beakta de särskilda omständigheter som åberopas av de svenska myndigheterna. Vidare ansåg domstolen i mål C-39/14, BVVG att en bestämmelse i nationell lagstiftning som gör det möjligt för en offentlig myndighet att förkasta ett anbud på jordbruksmark som är oproportionerligt högt och av spekulativ karaktär, inte innebär statligt stöd förutsatt att det leder till ett pris som ligger så nära marknadsvärdet för den aktuella marken som möjligt (40).

39

40

| (85) | Denna rättspraxis är inte direkt tillämplig på det aktuella ärendet eftersom Míla inte lämnat ett anbud. De isländska myndigheterna hävdar dock att valen av tilldelningskriterier var befogade i detta ärende. De hävdar särskilt att det omtvistade kriteriet för främjande av konkurrens var avsett att bemöta det påstått monopolistiska inslaget på den berörda marknaden som domineras av den historiska leverantören Míla. Myndigheten konstaterar också att Míla själv förklarade att den inte hade några ekonomiska skäl att delta i anbudet eftersom det redan hade gott om överföringskapacitet i sina egna fibrer. |
| --- | --- |

(85)

Denna rättspraxis är inte direkt tillämplig på det aktuella ärendet eftersom Míla inte lämnat ett anbud. De isländska myndigheterna hävdar dock att valen av tilldelningskriterier var befogade i detta ärende. De hävdar särskilt att det omtvistade kriteriet för främjande av konkurrens var avsett att bemöta det påstått monopolistiska inslaget på den berörda marknaden som domineras av den historiska leverantören Míla. Myndigheten konstaterar också att Míla själv förklarade att den inte hade några ekonomiska skäl att delta i anbudet eftersom det redan hade gott om överföringskapacitet i sina egna fibrer.

| (86) | I detta fall är de särskilda omständigheter som åberopas av de isländska myndigheterna dock inte tillräckliga för att påvisa att en privat säljare i samma situation skulle ha utformat anbudet på ett liknande sätt. Eftadomstolen ansåg i mål E-1/13 att de andra tilldelningskriterier vid sidan av priset verkade återspegla politiska eller rättsliga överväganden, som en privat investerare inte skulle anse ha betydelse. Myndigheten anser också att de icke-prisrelaterade kriterierna i anbudet delvis återspeglar offentliga politiska eller rättsliga överväganden, såsom främjande av konkurrens, förbättrad allmän tillgång till bredband och regional sammanhållning som en privat investerare inte skulle anse ha betydelse. Dessa kriterier för tilldelning uppväger de prisrelaterade kriterierna. |
| --- | --- |

(86)

I detta fall är de särskilda omständigheter som åberopas av de isländska myndigheterna dock inte tillräckliga för att påvisa att en privat säljare i samma situation skulle ha utformat anbudet på ett liknande sätt. Eftadomstolen ansåg i mål E-1/13 att de andra tilldelningskriterier vid sidan av priset verkade återspegla politiska eller rättsliga överväganden, som en privat investerare inte skulle anse ha betydelse. Myndigheten anser också att de icke-prisrelaterade kriterierna i anbudet delvis återspeglar offentliga politiska eller rättsliga överväganden, såsom främjande av konkurrens, förbättrad allmän tillgång till bredband och regional sammanhållning som en privat investerare inte skulle anse ha betydelse. Dessa kriterier för tilldelning uppväger de prisrelaterade kriterierna.

| (87) | Myndigheten drar därför slutsatsen att tilldelningskriterierna i anbudet inte uppfyller kraven i kriteriet om en privat säljare. Därför kan resultatet av anbudet inte tillhandahålla en tillförlitlig indirekt variabel för att fastställa marknadspriset för leasingrätten i fråga. |
| --- | --- |

(87)

Myndigheten drar därför slutsatsen att tilldelningskriterierna i anbudet inte uppfyller kraven i kriteriet om en privat säljare. Därför kan resultatet av anbudet inte tillhandahålla en tillförlitlig indirekt variabel för att fastställa marknadspriset för leasingrätten i fråga.

1.3.3   Expertvärdering av leasingrätten

Expertvärdering av leasingrätten

| (88) | Det är inte nödvändigtvis omöjligt för myndigheten att tillämpa kriteriet om en privat säljare i avsaknad av en tillräcklig anbudsprocess, vilket nämns ovan. Myndigheten måste dock undersöka innehållet i transaktionen i fråga, och i synnerhet jämföra det överenskomna priset med marknadspriset. För detta ändamål åberopar myndigheten normalt en oberoende expertvärderingsstudie som ett indirekt mått på marknadspriset. En sådan studie bör helst förberedas vid tidpunkten för transaktionen. Myndigheten kan dock också vara hänvisad till en efterhandvärderingsstudie i sin bedömning (41). |
| --- | --- |

(88)

Det är inte nödvändigtvis omöjligt för myndigheten att tillämpa kriteriet om en privat säljare i avsaknad av en tillräcklig anbudsprocess, vilket nämns ovan. Myndigheten måste dock undersöka innehållet i transaktionen i fråga, och i synnerhet jämföra det överenskomna priset med marknadspriset. För detta ändamål åberopar myndigheten normalt en oberoende expertvärderingsstudie som ett indirekt mått på marknadspriset. En sådan studie bör helst förberedas vid tidpunkten för transaktionen. Myndigheten kan dock också vara hänvisad till en efterhandvärderingsstudie i sin bedömning (41).

41

| (89) | De isländska myndigheterna har lämnat in en värderingsstudie från Mannvit, ett internationellt konsultföretag med fokus på Island, som regelbundet ger expertråd om infrastrukturprojekt. Studien är daterad den 30 januari 2015. |
| --- | --- |

(89)

De isländska myndigheterna har lämnat in en värderingsstudie från Mannvit, ett internationellt konsultföretag med fokus på Island, som regelbundet ger expertråd om infrastrukturprojekt. Studien är daterad den 30 januari 2015.

| (90) | Myndigheten konstaterar att Mannvit redan hade rådfrågats av de isländska myndigheterna om anbudsprocessen. Värderingsstudien hade dessutom utarbetats på begäran av de isländska myndigheterna som svar på prisuppskattningen som lagts fram av klaganden. Myndigheten har inte funnit några indikationer på att dessa omständigheter har påverkat expertkonsulternas objektivitet. Under dessa omständigheter anser myndigheten dock att det är nödvändigt att undersöka värderingsstudien i detalj. |
| --- | --- |

(90)

Myndigheten konstaterar att Mannvit redan hade rådfrågats av de isländska myndigheterna om anbudsprocessen. Värderingsstudien hade dessutom utarbetats på begäran av de isländska myndigheterna som svar på prisuppskattningen som lagts fram av klaganden. Myndigheten har inte funnit några indikationer på att dessa omständigheter har påverkat expertkonsulternas objektivitet. Under dessa omständigheter anser myndigheten dock att det är nödvändigt att undersöka värderingsstudien i detalj.

| (91) | I detta avseende konstaterar myndigheten först att bedömningen av den aktuella leasingrättens marknadsvärde är särskilt komplex med tanke på tillgångens särskilda karaktär (inklusive Natos uppsägningsrätt) och förekomsten av regleringar i sektorn. Dessutom måste hänsyn tas till förekomsten av två priskomponenter, nämligen hyreskostnaden och investeringarna i anslutningspunkter. |
| --- | --- |

(91)

I detta avseende konstaterar myndigheten först att bedömningen av den aktuella leasingrättens marknadsvärde är särskilt komplex med tanke på tillgångens särskilda karaktär (inklusive Natos uppsägningsrätt) och förekomsten av regleringar i sektorn. Dessutom måste hänsyn tas till förekomsten av två priskomponenter, nämligen hyreskostnaden och investeringarna i anslutningspunkter.

| (92) | Mannvitstudien utgår från en jämförelse mellan två olika scenarier för att få tillgång till fiberkabeln runt Island: En aktör kunde antingen leasa Natos optiska fiber (som Vodafone har gjort) eller alternativt upphandla tillgång från Míla, som erbjuder en reglerad grossistprodukt (trunkavsnitt att hyra) till reglerade priser. Med tanke på detta val skulle en marknadsaktör som vill ha tillgång till fiberkabeln inte vara beredd att betala ett högre pris för den reglerade grossistprodukt som erbjuds av Míla. Det reglerade grossistpriset fungerar således som ett prissättningstak för leasing av Natos optiska fiber, även om det kanske inte direkt avspeglar marknadspriset för leasingrätten på grund av de komponenter som beskrivs i följande punkter. Myndigheten anser att denna strategi som bygger på en prisjämförelse är rimlig med tanke på att det finns två alternativa sätt att få tillgång till parallella fibrer i samma kabel (42). |
| --- | --- |

(92)

Mannvitstudien utgår från en jämförelse mellan två olika scenarier för att få tillgång till fiberkabeln runt Island: En aktör kunde antingen leasa Natos optiska fiber (som Vodafone har gjort) eller alternativt upphandla tillgång från Míla, som erbjuder en reglerad grossistprodukt (trunkavsnitt att hyra) till reglerade priser. Med tanke på detta val skulle en marknadsaktör som vill ha tillgång till fiberkabeln inte vara beredd att betala ett högre pris för den reglerade grossistprodukt som erbjuds av Míla. Det reglerade grossistpriset fungerar således som ett prissättningstak för leasing av Natos optiska fiber, även om det kanske inte direkt avspeglar marknadspriset för leasingrätten på grund av de komponenter som beskrivs i följande punkter. Myndigheten anser att denna strategi som bygger på en prisjämförelse är rimlig med tanke på att det finns två alternativa sätt att få tillgång till parallella fibrer i samma kabel (42).

42

| (93) | Prisjämförelsen i Mannvitstudien och den senaste studien som lämnats in av klaganden är inte baserade på priser vid tidpunkten för anbudet. Myndigheten anser dock att de prisreferenser som tillhandahålls under de särskilda omständigheterna i det aktuella ärendet, fortfarande erbjuder en bra proxyvariabel för marknadspriset vid tidpunkten för transaktionen. |
| --- | --- |

(93)

Prisjämförelsen i Mannvitstudien och den senaste studien som lämnats in av klaganden är inte baserade på priser vid tidpunkten för anbudet. Myndigheten anser dock att de prisreferenser som tillhandahålls under de särskilda omständigheterna i det aktuella ärendet, fortfarande erbjuder en bra proxyvariabel för marknadspriset vid tidpunkten för transaktionen.

| (94) | De reglerade grossistpriserna som används som jämförelse är baserade på historiska kostnader och brukar vara oförändrade under ett antal år (43). Till exempel är Mílas reglerad taxa på 7 609 isländska kronor per km/månad baserad på en kostnadsanalys som förbereddes 2010 och avslutades i maj 2011 (44). Taxan har varit i kraft oförändrad från den 1 augusti 2011 till och med 2015. Detta visar att de reglerade grossistpriserna som används i prisjämförelsen brukar vara stabila över tiden och att Mílas taxa framför allt är baserad på en kostnadsanalys som genomfördes vid ungefär samma tid som avtalet av den 1 februari 2010 med Vodafone. Dessutom justeras den hyra som ska betalas av Vodafone enligt byggnadskostnadsindexet från och med juni 2008 (dvs. vid tidpunkten för anbudet). När hänsyn har tagits till denna indexering kan beräkningen till dagens priser således ge en bra indikation på huruvida leasingrätten hade beviljats på marknadsmässiga villkor vid tidpunkten för transaktionen. |
| --- | --- |

(94)

De reglerade grossistpriserna som används som jämförelse är baserade på historiska kostnader och brukar vara oförändrade under ett antal år (43). Till exempel är Mílas reglerad taxa på 7 609 isländska kronor per km/månad baserad på en kostnadsanalys som förbereddes 2010 och avslutades i maj 2011 (44). Taxan har varit i kraft oförändrad från den 1 augusti 2011 till och med 2015. Detta visar att de reglerade grossistpriserna som används i prisjämförelsen brukar vara stabila över tiden och att Mílas taxa framför allt är baserad på en kostnadsanalys som genomfördes vid ungefär samma tid som avtalet av den 1 februari 2010 med Vodafone. Dessutom justeras den hyra som ska betalas av Vodafone enligt byggnadskostnadsindexet från och med juni 2008 (dvs. vid tidpunkten för anbudet). När hänsyn har tagits till denna indexering kan beräkningen till dagens priser således ge en bra indikation på huruvida leasingrätten hade beviljats på marknadsmässiga villkor vid tidpunkten för transaktionen.

43

44

| (95) | Som förklaras i avsnitt I.7 lyfter Mannvit fram ett antal skillnader mellan den reglerade grossistprodukten som erbjuds av Míla och Natos optiska fiber som bör beaktas när man jämför priser. |
| --- | --- |

(95)

Som förklaras i avsnitt I.7 lyfter Mannvit fram ett antal skillnader mellan den reglerade grossistprodukten som erbjuds av Míla och Natos optiska fiber som bör beaktas när man jämför priser.

| (96) | För det första anser myndigheten att det är rimligt att Mannvit anpassar längden på den Natofiber som beaktas för prisberäkningen, eftersom priser vanligtvis beräknas från punkt till punkt (dvs. som direkta förbindelser mellan de berörda anslutningspunkterna). Genom att tillämpa detta på de befintliga anslutningspunkterna längs Natos optiska fiber vid tidpunkten för transaktionen drar Mannvitstudien slutsatsen att den totala längden 1 283 km ska beaktas. |
| --- | --- |

(96)

För det första anser myndigheten att det är rimligt att Mannvit anpassar längden på den Natofiber som beaktas för prisberäkningen, eftersom priser vanligtvis beräknas från punkt till punkt (dvs. som direkta förbindelser mellan de berörda anslutningspunkterna). Genom att tillämpa detta på de befintliga anslutningspunkterna längs Natos optiska fiber vid tidpunkten för transaktionen drar Mannvitstudien slutsatsen att den totala längden 1 283 km ska beaktas.

| (97) | Mannvit bedömer sedan vilket grossistpris och vilken rabatt det skulle vara mest lämpligt att tillämpa i det aktuella ärendet. |
| --- | --- |

(97)

Mannvit bedömer sedan vilket grossistpris och vilken rabatt det skulle vara mest lämpligt att tillämpa i det aktuella ärendet.

| (98) | Studien betonar att Mílas reglerade taxa (7 609 isländska kronor per km/månad) kanske inte är det rätta riktmärket för att fastställa marknadspriset eftersom den reglerade taxan är baserad på kostnaderna och utnyttjandegraden i hela Mílas fibernät, inklusive Mílas alla berörda anslutningspunkter, och inte bara i ett fibernät som kan jämföras med Natos optiska fiber. Mannvit påpekar att Natos fiberkabel är enklare och har mycket färre anslutningspunkter, vilket tyder på att den lämpliga kostnadsbasen bör vara lägre. Mannvit föreslår därför att snarare använda grossistpriset från en annan aktör, Orkufjarskipti, som grund för beräkningen av marknadspriset. Orkufjarskiptis taxa är 5 020 isländska kronor per km/månad. |
| --- | --- |

(98)

Studien betonar att Mílas reglerade taxa (7 609 isländska kronor per km/månad) kanske inte är det rätta riktmärket för att fastställa marknadspriset eftersom den reglerade taxan är baserad på kostnaderna och utnyttjandegraden i hela Mílas fibernät, inklusive Mílas alla berörda anslutningspunkter, och inte bara i ett fibernät som kan jämföras med Natos optiska fiber. Mannvit påpekar att Natos fiberkabel är enklare och har mycket färre anslutningspunkter, vilket tyder på att den lämpliga kostnadsbasen bör vara lägre. Mannvit föreslår därför att snarare använda grossistpriset från en annan aktör, Orkufjarskipti, som grund för beräkningen av marknadspriset. Orkufjarskiptis taxa är 5 020 isländska kronor per km/månad.

| (99) | Mannvitstudien granskar också rabattsatserna och drar slutsatsen att en rabatt på 25 % bör ges på grossistpriset, i stället för högst 15 % enligt det för närvarande tillgängliga treårskontraktet. Mannvit motiverar denna justering genom att påpeka att leasingperioden är tio år, vilket gott och väl överskrider den period som avses i Mílas och Orkufjarskiptis reglerade taxa. Den motiveras vidare av den 25-procentiga rabatt som Míla erbjuder kunder som hyr en längd fiber som kan jämföras med Natos optiska fiber vid tidpunkten för anbudet. |
| --- | --- |

(99)

Mannvitstudien granskar också rabattsatserna och drar slutsatsen att en rabatt på 25 % bör ges på grossistpriset, i stället för högst 15 % enligt det för närvarande tillgängliga treårskontraktet. Mannvit motiverar denna justering genom att påpeka att leasingperioden är tio år, vilket gott och väl överskrider den period som avses i Mílas och Orkufjarskiptis reglerade taxa. Den motiveras vidare av den 25-procentiga rabatt som Míla erbjuder kunder som hyr en längd fiber som kan jämföras med Natos optiska fiber vid tidpunkten för anbudet.

| (100) | Myndigheten instämmer i att Mílas reglerade taxa för trunkavsnitt att hyra inte ger en lämplig marknadsprisjämförelse i det aktuella ärendet. Framför allt baseras Mílas taxa inte bara på investerings- och driftskostnader för fibrer i samma kabel som Natos optiska fiber (som troligen redan är amorterad) utan även på nyare investeringar i andra fibrer. Myndigheten konstaterar dock att Orkufjarskiptis taxa som framställs av Mannvit inte heller är en idealisk referenspunkt eftersom den är baserad på den enskilda kostnadsstrukturen hos den aktören, ett allmännyttigt företag. Myndigheten erkänner att det inte verkar finnas någon perfekt prisjämförelse eftersom det inte finns några tillgängliga marknadspriser som gäller specifikt för Natos optiska fibrer och de parallella fibrerna i samma kabel. |
| --- | --- |

(100)

Myndigheten instämmer i att Mílas reglerade taxa för trunkavsnitt att hyra inte ger en lämplig marknadsprisjämförelse i det aktuella ärendet. Framför allt baseras Mílas taxa inte bara på investerings- och driftskostnader för fibrer i samma kabel som Natos optiska fiber (som troligen redan är amorterad) utan även på nyare investeringar i andra fibrer. Myndigheten konstaterar dock att Orkufjarskiptis taxa som framställs av Mannvit inte heller är en idealisk referenspunkt eftersom den är baserad på den enskilda kostnadsstrukturen hos den aktören, ett allmännyttigt företag. Myndigheten erkänner att det inte verkar finnas någon perfekt prisjämförelse eftersom det inte finns några tillgängliga marknadspriser som gäller specifikt för Natos optiska fibrer och de parallella fibrerna i samma kabel.

| (101) | Myndigheten ställer sig på liknande sätt frågande till den rabatt som ska tillämpas. De för närvarande tillgängliga grossisterbjudandena ger bara 15 % rabatt för treårskontrakt. Det är emellertid sannolikt att en marknadsaktör skulle ge större rabatter för långfristiga avtal som avser stora volymer. Myndigheten konstaterar att Míla tidigare gav 25 % rabatt i en liknande situation (45). |
| --- | --- |

(101)

Myndigheten ställer sig på liknande sätt frågande till den rabatt som ska tillämpas. De för närvarande tillgängliga grossisterbjudandena ger bara 15 % rabatt för treårskontrakt. Det är emellertid sannolikt att en marknadsaktör skulle ge större rabatter för långfristiga avtal som avser stora volymer. Myndigheten konstaterar att Míla tidigare gav 25 % rabatt i en liknande situation (45).

45

| (102) | Med hänsyn till det ovanstående anser myndigheten att det är lämpligt att uppskatta leasingrättens marknadspris för Natos optiska fiber i ett prisintervall, baserat på de antaganden för grossistpriser och rabatter som diskuteras ovan.

  Tabell 3


  Beräknade marknadsprisintervaller (hyreskostnad per år) baserade på tillgängliga taxor och rabattantaganden








  (ISK) |
| --- | --- |
| Pris per km/månad | 15 % rabatt
  (* 1 283 km * 12) | 25 % rabatt
  (* 1 283 km * 12) |
| Míla (7 609 ) | 99,6 miljoner | 87,9 miljoner |
| Orkufjarskipti (5 020 ) | 65,7 miljoner | 58,0 miljoner |
| Genomsnitt per rabatt | 82,7 miljoner | 73,0 miljoner |
| Genomsnitt | 77,9 miljoner |

(102)

Med hänsyn till det ovanstående anser myndigheten att det är lämpligt att uppskatta leasingrättens marknadspris för Natos optiska fiber i ett prisintervall, baserat på de antaganden för grossistpriser och rabatter som diskuteras ovan.

Tabell 3

Tabell 3

Beräknade marknadsprisintervaller (hyreskostnad per år) baserade på tillgängliga taxor och rabattantaganden

Beräknade marknadsprisintervaller (hyreskostnad per år) baserade på tillgängliga taxor och rabattantaganden

(ISK)

Pris per km/månad

15 % rabatt

(* 1 283 km * 12)

25 % rabatt

(* 1 283 km * 12)

Míla (7 609 )

99,6 miljoner

87,9 miljoner

Orkufjarskipti (5 020 )

65,7 miljoner

58,0 miljoner

Genomsnitt per rabatt

Genomsnitt per rabatt

82,7 miljoner

82,7 miljoner

73,0 miljoner

73,0 miljoner

Genomsnitt

Genomsnitt

77,9 miljoner

77,9 miljoner

| (103) | I tabell 3 ovan visas ett prisintervall mellan 58 miljoner isländska kronor, uppskattningen av marknadspriset i Mannvitstudien, och högst 100 miljoner isländska kronor. Det genomsnittliga marknadspriset uppskattas till 78 miljoner isländska kronor. |
| --- | --- |

(103)

I tabell 3 ovan visas ett prisintervall mellan 58 miljoner isländska kronor, uppskattningen av marknadspriset i Mannvitstudien, och högst 100 miljoner isländska kronor. Det genomsnittliga marknadspriset uppskattas till 78 miljoner isländska kronor.

| (104) | Enligt avtalet av den 1 februari 2010 betalar Vodafone en hyreskostnad på 19 150 000 isländska kronor (exklusive moms) för leasingrätten, som indexeras från och med den 19 juni 2008 enligt byggnadskostnadsindex och förfaller till betalning den 1 juli varje år. Myndigheten konstaterar att Mílas och Orkufjarskiptis taxor inte är indexerade. Därför måste indexeringseffekten beaktas i jämförelsen. |
| --- | --- |

(104)

Enligt avtalet av den 1 februari 2010 betalar Vodafone en hyreskostnad på 19 150 000 isländska kronor (exklusive moms) för leasingrätten, som indexeras från och med den 19 juni 2008 enligt byggnadskostnadsindex och förfaller till betalning den 1 juli varje år. Myndigheten konstaterar att Mílas och Orkufjarskiptis taxor inte är indexerade. Därför måste indexeringseffekten beaktas i jämförelsen.

| (105) | Vodafones hyresinbetalningar indexeras enligt byggnadskostnadsindexet (46). Enligt statistiken ökade byggnadskostnaderna kraftigt till följd av finanskrisen under hösten 2008 och under 2009, upp till 30 % per år, men har sedan dess ökat måttligt med en liten ökning i slutet av 2011 och början av 2012. Mellan juni 2008 och juli 2010, när den första hyresinbetalningen skulle ske, hade indexet redan stigit med 20,5 %. |
| --- | --- |

(105)

Vodafones hyresinbetalningar indexeras enligt byggnadskostnadsindexet (46). Enligt statistiken ökade byggnadskostnaderna kraftigt till följd av finanskrisen under hösten 2008 och under 2009, upp till 30 % per år, men har sedan dess ökat måttligt med en liten ökning i slutet av 2011 och början av 2012. Mellan juni 2008 och juli 2010, när den första hyresinbetalningen skulle ske, hade indexet redan stigit med 20,5 %.

46

| (106) | Indexets utveckling sedan januari 2008 och den relativa förändringen från föregående år illustreras i figuren nedan:

  Byggnadskostnadsindex från januari 2008







  Källa: Hagstofa Íslands. |
| --- | --- |

(106)

Indexets utveckling sedan januari 2008 och den relativa förändringen från föregående år illustreras i figuren nedan:

Byggnadskostnadsindex från januari 2008

Byggnadskostnadsindex från januari 2008

Image 1

Källa: Hagstofa Íslands.

Källa

| (107) | Enligt avtalet av den 1 februari 2010 låg hyreskostnaden på 19 150 000 isländska kronor före indexeringen. I mitten av 2010 hade indexeringseffekten ökat kostnaden till 23 miljoner isländska kronor. Idag betalar Vodafone en hyreskostnad på 28 miljoner isländska kronor, vilket motsvarar ungefär halvtid för det tioåriga leasingavtalet. Förutsatt att byggnadskostnadsindexet fortsätter att öka gradvis som det har gjort under de senaste 4–5 åren, är detta pris också ett rimligt genomsnitt för årlig hyreskostnad när den beaktas över hela kontraktstiden. |
| --- | --- |

(107)

Enligt avtalet av den 1 februari 2010 låg hyreskostnaden på 19 150 000 isländska kronor före indexeringen. I mitten av 2010 hade indexeringseffekten ökat kostnaden till 23 miljoner isländska kronor. Idag betalar Vodafone en hyreskostnad på 28 miljoner isländska kronor, vilket motsvarar ungefär halvtid för det tioåriga leasingavtalet. Förutsatt att byggnadskostnadsindexet fortsätter att öka gradvis som det har gjort under de senaste 4–5 åren, är detta pris också ett rimligt genomsnitt för årlig hyreskostnad när den beaktas över hela kontraktstiden.

| (108) | Myndigheten anser därför att hyreskostnaden på 28 miljoner isländska kronor som används av Mannvit är en rimlig strategi för prisjämförelsen i det aktuella ärendet. Hyreskostnaden för Natos optiska fiber kan bara jämföras med taxor för kommersiellt använda faciliteter om lämplig hänsyn tas till de betydande investeringarna i transmissionsutrustning som krävs av operatören av Natos optiska fiber, Vodafone, för att anpassa fibern till kommersiellt bruk. Mannvit uppskattar kostnaden till 52 miljoner isländska kronor per år för de investeringar som krävs för att leasingpriset som betalas av Vodafone ska kunna jämföras med Mílas erbjudande och uppfylla villkoren i anbudsinfordran, dvs. investeringen som krävs i nya anslutningspunkter (47). Myndigheten konstaterar att det belopp som beräknas av Mannvit tar hänsyn till både teknisk utrustning för att göra Nato-fibern operativ och priskomponenten som identifieras i anbudet för investeringar i nya anslutningspunkter. Myndigheten har dubbelkontrollerat expertens bedömning av investeringskostnaderna för anslutningspunkter (totalt 120 miljoner isländska kronor) mot Vodafones faktiska investeringar som sammanlagt uppgår till 130 miljoner isländska kronor. Myndigheten konstaterar att Vodafone dessutom måste betala en årlig licensavgift för utrustning på 7,5 miljoner isländska kronor, som Mannvit inte tar hänsyn till. |
| --- | --- |

(108)

Myndigheten anser därför att hyreskostnaden på 28 miljoner isländska kronor som används av Mannvit är en rimlig strategi för prisjämförelsen i det aktuella ärendet. Hyreskostnaden för Natos optiska fiber kan bara jämföras med taxor för kommersiellt använda faciliteter om lämplig hänsyn tas till de betydande investeringarna i transmissionsutrustning som krävs av operatören av Natos optiska fiber, Vodafone, för att anpassa fibern till kommersiellt bruk. Mannvit uppskattar kostnaden till 52 miljoner isländska kronor per år för de investeringar som krävs för att leasingpriset som betalas av Vodafone ska kunna jämföras med Mílas erbjudande och uppfylla villkoren i anbudsinfordran, dvs. investeringen som krävs i nya anslutningspunkter (47). Myndigheten konstaterar att det belopp som beräknas av Mannvit tar hänsyn till både teknisk utrustning för att göra Nato-fibern operativ och priskomponenten som identifieras i anbudet för investeringar i nya anslutningspunkter. Myndigheten har dubbelkontrollerat expertens bedömning av investeringskostnaderna för anslutningspunkter (totalt 120 miljoner isländska kronor) mot Vodafones faktiska investeringar som sammanlagt uppgår till 130 miljoner isländska kronor. Myndigheten konstaterar att Vodafone dessutom måste betala en årlig licensavgift för utrustning på 7,5 miljoner isländska kronor, som Mannvit inte tar hänsyn till.

47

| (109) | På grundval av ovanstående uppgår Vodafones årliga ekonomiska bidrag i form av hyresinbetalningar och investeringskostnader till sammanlagt 87,5 miljoner isländska kronor (inklusive den årliga licensavgiften). Jämfört med uppskattningarna av leasingrättens marknadspris i tabell 3 överstiger Vodafones finansiella bidrag marknadsprisets uppskattade genomsnitt på 78 miljoner isländska kronor samt genomsnittspriserna baserat på 15 och 25 % rabatt. Det är också betydligt högre än prisuppskattningen baserad på Orkufjarskiptis taxa (med antingen 15 eller 25 % rabatt) och ligger mycket nära Mílas taxa med 15 % rabatt. |
| --- | --- |

(109)

På grundval av ovanstående uppgår Vodafones årliga ekonomiska bidrag i form av hyresinbetalningar och investeringskostnader till sammanlagt 87,5 miljoner isländska kronor (inklusive den årliga licensavgiften). Jämfört med uppskattningarna av leasingrättens marknadspris i tabell 3 överstiger Vodafones finansiella bidrag marknadsprisets uppskattade genomsnitt på 78 miljoner isländska kronor samt genomsnittspriserna baserat på 15 och 25 % rabatt. Det är också betydligt högre än prisuppskattningen baserad på Orkufjarskiptis taxa (med antingen 15 eller 25 % rabatt) och ligger mycket nära Mílas taxa med 15 % rabatt.

| (110) | Myndigheten konstaterar att marknadsprisjämförelsen ovan inte tar hänsyn till effekterna av den särskilda uppsägningsrätten till följd av att Nato äger den optiska fibern. De isländska myndigheterna har beräknat priseffekten för denna rätt till ett intervall på 15–25 %. Genom att tillämpa detta intervall på Vodafons bidrag skulle bidragens respektive underliggande marknadsvärde utan hänsyn till Natos rättigheter uppgå till mellan 94 och 107 miljoner isländska kronor, vilket vida överstiger de genomsnittliga uppskattningarna av marknadspriset i tabell 3. |
| --- | --- |

(110)

Myndigheten konstaterar att marknadsprisjämförelsen ovan inte tar hänsyn till effekterna av den särskilda uppsägningsrätten till följd av att Nato äger den optiska fibern. De isländska myndigheterna har beräknat priseffekten för denna rätt till ett intervall på 15–25 %. Genom att tillämpa detta intervall på Vodafons bidrag skulle bidragens respektive underliggande marknadsvärde utan hänsyn till Natos rättigheter uppgå till mellan 94 och 107 miljoner isländska kronor, vilket vida överstiger de genomsnittliga uppskattningarna av marknadspriset i tabell 3.

| (111) | Dessutom tar Mannvitstudien inte hänsyn till Islands skyldighet att överföra de eventuella hyresintäkter som överstiger kostnader för drift och underhåll av fiber till Nato. Myndigheten anser att även om denna skyldighet kan påverka de isländska myndigheternas incitament att inte maximera hyresintäkter (och till exempel föredra andra kriterier i anbudsprocessen, se ovan) påverkas inte leasingrättens marknadsvärde som har uppskattats ovan med hänsyn till teleoperatörernas faktiska taxor. I motsats till den särskilda uppsägningsrätten som diskuteras i stycket ovan påverkar avtalet mellan Island och Nato om fördelningen av eventuella inkomster från leasingrätten inte användaren av denna rätt (dvs. Vodafone). |
| --- | --- |

(111)

Dessutom tar Mannvitstudien inte hänsyn till Islands skyldighet att överföra de eventuella hyresintäkter som överstiger kostnader för drift och underhåll av fiber till Nato. Myndigheten anser att även om denna skyldighet kan påverka de isländska myndigheternas incitament att inte maximera hyresintäkter (och till exempel föredra andra kriterier i anbudsprocessen, se ovan) påverkas inte leasingrättens marknadsvärde som har uppskattats ovan med hänsyn till teleoperatörernas faktiska taxor. I motsats till den särskilda uppsägningsrätten som diskuteras i stycket ovan påverkar avtalet mellan Island och Nato om fördelningen av eventuella inkomster från leasingrätten inte användaren av denna rätt (dvs. Vodafone).

| (112) | Myndigheten konstaterar för fullständighetens skull att denna bedömning inte påverkas av Mílas påståenden om att anbudsprocessens utformning påverkade priset. Myndigheten har inte mottagit bevis på att man genom att fastställa ett acceptpris – vilket är en vanlig företeelse i anbud – kunde ha minskat incitamenten för anbudsgivare att konkurrera med priset. Myndigheten konstaterar också att fyra oberoende konkurrenter i anbudsförfarandet lade fem bud och att alla anbudsgivare fick full poäng (40 %) för kriteriet för främjande av konkurrens. I praktiken svarade följaktligen prisrelaterade kriterier för 50 % (dvs. 30 av de återstående 60 poängen). På samma sätt finns det inga bevis på att ett potentiellt bud från Míla – som inte var intresserad av ytterligare överföringskapacitet – kunde ha lett till högre anbud från de faktiska anbudsgivarna i avsaknad av ett konkurrenskriterium i anbudsförfarandet. Myndigheten konstaterar framför allt att Mílas kapacitet i Natos kabel var allmänt känd och att varje potentiellt bud från Míla bara skulle ha tjänat till att skydda dess marknadsställning mot en ny aktör (48). |
| --- | --- |

(112)

Myndigheten konstaterar för fullständighetens skull att denna bedömning inte påverkas av Mílas påståenden om att anbudsprocessens utformning påverkade priset. Myndigheten har inte mottagit bevis på att man genom att fastställa ett acceptpris – vilket är en vanlig företeelse i anbud – kunde ha minskat incitamenten för anbudsgivare att konkurrera med priset. Myndigheten konstaterar också att fyra oberoende konkurrenter i anbudsförfarandet lade fem bud och att alla anbudsgivare fick full poäng (40 %) för kriteriet för främjande av konkurrens. I praktiken svarade följaktligen prisrelaterade kriterier för 50 % (dvs. 30 av de återstående 60 poängen). På samma sätt finns det inga bevis på att ett potentiellt bud från Míla – som inte var intresserad av ytterligare överföringskapacitet – kunde ha lett till högre anbud från de faktiska anbudsgivarna i avsaknad av ett konkurrenskriterium i anbudsförfarandet. Myndigheten konstaterar framför allt att Mílas kapacitet i Natos kabel var allmänt känd och att varje potentiellt bud från Míla bara skulle ha tjänat till att skydda dess marknadsställning mot en ny aktör (48).

48

| (113) | På grundval av ovanstående anser myndigheten att leasingen till Vodafone inte understeg marknadspriset. |
| --- | --- |

(113)

På grundval av ovanstående anser myndigheten att leasingen till Vodafone inte understeg marknadspriset.

| (114) | Myndigheten konstaterade dessutom att anbudsprocessen ägde rum i juni 2008, dvs. strax före den finansiella krisen på Island. Under finanskrisen stoppades processen. Kontraktet med Vodafone avslutades först i februari 2010 då Fjarski (den högsta rankade anbudsgivaren i anbudet) var oförmögen eller ovillig att leasa den andra tillgängliga fibern baserat på sitt erbjudande från juni 2008. I början av 2010 var det enligt de isländska myndigheterna inte längre möjligt att acceptera erbjudanden från andra anbudsgivare i 2008 års process eftersom deras erbjudanden hade löpt ut och det var uppenbart att marknadsvillkoren hade försämrats dramatiskt efter finanskrisen. Trots finanskrisen och den försämrade ekonomiska situationen på Island var Vodafone villigt att gå vidare med leasingavtalet enligt de villkor som överenskommits efter anbudsgivningen 2008. Myndigheten har inte fått någon information som antyder att andra aktörer fortfarande var intresserade efter finanskrisen av att få en leasingrätt till någon av de två tillgängliga fibrerna. Myndigheten anser att en privat säljare i en liknande situation också skulle ha ingått leasingavtalet med Vodafone eftersom det var den enda möjligheten att ta igen driftskostnader och generera värde från en outnyttjad tillgång (dvs. fibern som inte användes). |
| --- | --- |

(114)

Myndigheten konstaterade dessutom att anbudsprocessen ägde rum i juni 2008, dvs. strax före den finansiella krisen på Island. Under finanskrisen stoppades processen. Kontraktet med Vodafone avslutades först i februari 2010 då Fjarski (den högsta rankade anbudsgivaren i anbudet) var oförmögen eller ovillig att leasa den andra tillgängliga fibern baserat på sitt erbjudande från juni 2008. I början av 2010 var det enligt de isländska myndigheterna inte längre möjligt att acceptera erbjudanden från andra anbudsgivare i 2008 års process eftersom deras erbjudanden hade löpt ut och det var uppenbart att marknadsvillkoren hade försämrats dramatiskt efter finanskrisen. Trots finanskrisen och den försämrade ekonomiska situationen på Island var Vodafone villigt att gå vidare med leasingavtalet enligt de villkor som överenskommits efter anbudsgivningen 2008. Myndigheten har inte fått någon information som antyder att andra aktörer fortfarande var intresserade efter finanskrisen av att få en leasingrätt till någon av de två tillgängliga fibrerna. Myndigheten anser att en privat säljare i en liknande situation också skulle ha ingått leasingavtalet med Vodafone eftersom det var den enda möjligheten att ta igen driftskostnader och generera värde från en outnyttjad tillgång (dvs. fibern som inte användes).

| (115) | Mot bakgrund av ovanstående drar myndigheten slutsatsen att Vodafone inte fick en ekonomisk fördel från transaktionen. |
| --- | --- |

(115)

Mot bakgrund av ovanstående drar myndigheten slutsatsen att Vodafone inte fick en ekonomisk fördel från transaktionen.

1.4   SELEKTIVITET, SNEDVRIDNING AV KONKURRENSEN OCH PÅVERKAN PÅ HANDELN MELLAN DE AVTALSSLUTANDE PARTERNA

| (116) | För att betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1. i EES-avtalet måste åtgärden måste vara selektiv, hota att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet. Med hänsyn till att ingen ekonomisk fördel beviljades i detta ärenden och de kumulativa villkoren för förekomsten av statligt stöd därför inte uppfyllts, behöver myndigheten inte göra någon ytterligare bedömning i detta avseende. |
| --- | --- |

(116)

För att betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1. i EES-avtalet måste åtgärden måste vara selektiv, hota att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet. Med hänsyn till att ingen ekonomisk fördel beviljades i detta ärenden och de kumulativa villkoren för förekomsten av statligt stöd därför inte uppfyllts, behöver myndigheten inte göra någon ytterligare bedömning i detta avseende.

2.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (117) | Utifrån det ovanstående drar myndigheten drar slutsatsen att åtgärden inte innebär statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(117)

Utifrån det ovanstående drar myndigheten drar slutsatsen att åtgärden inte innebär statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Hyresavtalet mellan den isländska varnarmálastofnun vid utanríkisráðuneytið och Og fjarskipti av den 1 februari 2010 för användning och drift av optisk fiber innebär inte statligt stöd i enlighet med artikel 61 i EES-avtalet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Island.

Artikel 3

Endast den engelska versionen av detta beslut är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 16 mars 2016.

För Eftas övervakningsmyndighet

Sven Erik SVEDMAN

Ordförande

Helga JÓNSDÓTTIR

Ledamot av kollegiet

---

(1)  Beslut nr 299/14/KOL av den 16 juli 2014 om att inleda det formella granskningsförfarandetom potentiellt stöd genom leasing av optisk fiber som tidigare använts för Natos räkning, offentliggjort i Europeiska unionens officiella tidning
  EUT C 366, 16.10.2014, s. 4 och EES-supplementet nr 59, 16.10.2014, s. 1.

1

Europeiska unionens officiella tidning

(2)  Vodafone Iceland (nedan kallad Fjarskipti hf.) är ett isländskt telekommunikationsföretag som tillhandahåller fast telefoni, mobila tjänster och dataöverföringstjänster på Island. Vodafone är för närvarande den näst största teleoperatören på Island, efter den dominerande Skipti hf. och dess dotterbolag Síminn och Míla. Företaget använder varumärket Vodafone. Vodafone Group har inget intresse i bolaget utan hyr snarare ut rätten att använda varumärket och tillhörande reklamstilar till Fjarskipti. Fjarskipti ägdes tidigare av den isländska Teymikoncernen. Teymikoncernen delades senare upp och Fjarskipti genomgick en finansiell omstrukturering. I december 2012 noterades Fjarskipti på den isländska börsen.

2

Fjarskipti hf.

(3)  Se beslut nr 299/14/KOL om att inleda det formella granskningsförfarandet för en detaljerad beskrivning av utredningen och bakgrunden till ärendet.

3

(4)  Mål E-1/13 Míla ehf. mot Eftas övervakningsmyndighet [2014] Efta Court Rep. 4.

4

(5)  Ratsjárstofnun stängdes när varnarmálalög, försvarslagen, nr 34/2008 av den 31 maj 2008, trädde i kraft. Varnarmálastofnun, försvarsbyrån, tog över vissa av ratsjárstofnuns funktioner. Ratsjárstofnun stängdes den 1 januari 2011 genom lag nr 98/2010 om ändring av lagen om försvar, och andra statliga myndigheter, bland annat utanríkisráðuneytið, tog över vissa funktioner.

5

(6)  De återstående fem fibrerna tillhör klaganden Míla.

6

(7)  De isländska reglerna för offentlig upphandling fastställs i lag nr 84/2007. Den lagen införlivar EU:s direktiv om offentlig upphandling i den isländska lagstiftningen, dvs. Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (EUT L 134, 30.4.2004, s. 114), som punkt 2 i bilaga XVI till EES-avtalet genom gemensamma kommitténs beslut nr 68/2006 (EUT L 245 7.9.2006, s. 22 och EES-supplementet nr 44, 7.9.2006, s. 18), som trädde i kraft den 18 april 2007.

7

(8)  Projekt nr 14477: Optiska fibrer. Utanríkisráðuneytið, april 2008 (dokument nr 669632).

8

(9)  Punkt 1.2.4 i beskrivningen av projektet nr 14477.

9

(10)  Anbudet från Gagnaveita Reykjavíkur klassificerades som en anbudsvariant eftersom det inte uppfyllde kravet på minsta antal nätanslutningspunkter och minsta antal kommuner. Ett av Vodafones två anbud är också en anbudsvariant eftersom det inte fastställer att Vodafone planerar använda samma taxa över hela Island. Det finns andra likadana inslag i anbuden från Vodafone, bl.a. när det gäller leasingpriset som ska betalas in till staten.

10

(11)  En mer detaljerad beskrivning av klagomålet finns i beslut nr 299/14/KOL.

11

(12)  Klagandens bedömning av stödbeloppet är baserad på en promemoria som bifogas till klagomålet. Den innehåller Mílas beräkningar av det påstådda stödets värde. Beräkningarna är baserade på Mílas egna driftskostnader för fiber i samma kabel.

12

(13)  Orkufjarskipti ägs gemensamt av Landsvirkjun (det nationella kraftföretaget) och Landsnet (som driver Islands elöverföringsnät). Orkufjarskipti driver och underhåller infrastruktur för telekommunikation på Island för sina ägare.

13

(14)  Enligt klaganden har taxan som trädde i kraft den 1 augusti 2012 granskats och godkänts av den isländska póst- og fjarskiptastofnun, post- och telestyrelsen, enligt ett administrativt förfarande. Genom att acceptera taxan har póst- og fjarskiptastofnun samtyckt till att taxan är baserad på en kostnadsanalys.

14

(15)  Månadshyran per kilometer varierar mellan 4 826 isländska kronor för fiberproduktion 1 och 7 507 isländska kronor för fiberproduktion 6.

15

(16)  Utanríkisráðuneytiðs (utrikesministeriets) e-postmeddelande till Eftas övervakningsmyndighet den 16 november 2012. En mer detaljerad beskrivning av dessa överenskommelser finns i beslut nr 299/14/KOL.

16

(17)  Underhållstjänsten som den isländska staten har förbundit sig att betala garanterar att fibern fungerar utan avbrott, dvs. omfattar all övervakning och tester, reparationer och tekniskt stöd. Större reparationer av kabeln ingår dock inte i detta åtagande. En relevant andel (3/8) av sådana kostnader begärs i fall från fall in från Nato när de uppstår.

17

(18)  Skriftliga synpunkter från den isländska regeringen av den 2 juli 2013 i mål E-1/13 Míla ehf. mot Eftas övervakningsmyndighet, s. 7.

18

Míla ehf.

Eftas övervakningsmyndighet

(19)  Hänvisningen är till myndighetens riktlinjer för bredband som var i kraft vid den tidpunkt när klagomålet ingavs. Myndigheten antog nya riktlinjer för bredband genom beslut nr 73/13/KOL av den 20 februari 2013 (EUT L 135, 8.5.2014, s. 49 och EES-supplementet nr 27, 8.5.2014, s. 1), som finns på: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

19

(20)  Mål E-1/13 Míla ehf. mot Eftas övervakningsmyndighet [2014] Efta Court Rep. 4, punkt 101.

20

Míla ehf. mot Eftas övervakningsmyndighet

(21)  De synpunkter från de isländska myndigheterna som sammanfattas i detta avsnitt finns i okumenten nr 722921–722923, 744468–744471 och 753302–753303.

21

(22)  Brev från advokatbyrån Advel av den 6 februari 2015 till advokatbyrån Landslög (dokument nr 744468).

22

(23)  Dom i målet Konsum Nord ekonomisk förening mot kommissionen, T-244/08, EU:T:2011:732.

23

(24)  Dokument nr 753303.

24

(25)  För bestämningen av dessa värden hänvisar Mannvit framför allt till kostnadsanalysen i póst- og fjarskiptastofnuns beslut nr 14/2011 som finns på (isländska): http://www.pfs.is/upload/files/Ákv_14-2011_M13-14_Leigulínur.pdf

25

(26)  De synpunkter från Míla som sammanfattas i detta avsnitt finns i dokument nr 729699.

26

(27)  De synpunkter från Vodafone som sammanfattas i detta avsnitt finns i dokument nr 723556.

27

(28)  De synpunkter som sammanfattas i detta avsnitt finns i dokument nr 729917.

28

(29)  Se artikel 16 i den isländska varnarmálalög nr 34/2008.

29

(30)  Se punkt 1.4 ovan för en mer detaljerad beskrivning av överenskommelsen mellan Island och Nato.

30

(31)  Se till exempel domarna i målen Essent Netwerk Noord, C-206/06, EU:C:2008:413, punkt 70; Frankrike mot Ladbroke Racing och kommissionen, C-83/98, EU:C:2000:248, punkt 50.

31

(32)  Domen i målet Air France mot kommissionen, T-358/94, EU:T:1996:194, punkterna 65–67.

32

(33)  För tillämpningen av kriteriet om en privat säljare, se mål E-12/11 Asker Brygge [2012] Efta Court Rep. 536 och domen i målet Land Burgenland och andra mot kommissionen, C-214/12 P, C-215/12 P och C-223/12 P, EU:C:2013:682. Dessa ärenden rör försäljning av en direkt markäganderätt. De ger dock vägledning vid försäljning av andra markrättigheter, inklusive leasingrätten i detta ärende.

33

(34)  Dom i målet Land Burgenland och andra mot kommissionen, C-214/12 P, C-215/12 P och C-223/12 P, EU:C:2013:682.

34

(35)  Dom i målet SIC mot kommissionen, T-442/03, EU:T:2008:228, punkt 147. Analogt, se domen i målet Matra mot kommissionen, C-225/91, EU:C:1993:239, punkt 44.

35

(36)  Se domen i målet Land Burgenland mot Europeiska kommissionen, C-214/12 P, C-215/12 P och C-223/12 P, EU:C:2013:682, punkt 94.

36

(37)  Se till exempel domarna i målen Banks, C-390/98, EU:C:2001:456, punkt 77, och Tyskland mot kommissionen, C-277/00, EU:C:2004:238, punkt 80.

37

(38)  Denna värdeökning är relevant i detta ärende eftersom Island måste återbetala all vinning från leasingavgiften till Nato enligt principen ”ingen kostnad, ingen vinst”.

38

(39)  Dom i målet Konsum Nord ekonomisk förening mot Europeiska kommissionen, T-244/08, EU:T:2011:732.

39

(40)  Dom i målet BVVG, C-39/14, EU:C:2015:470, punkt 42.

40

BVVG

(41)  Mål E-12/11 Asker Brygge [2012] Efta Court Rep. 536, punkt 81.

41

Asker Brygge

(42)  Myndigheten betonar att Míla enligt regelsystemet är skyldigt att erbjuda tillgång till sina fibernät. De rapporterade svårigheterna att få tillgång via Míla gör inte denna prisjämförelse ogiltig eftersom det går att få tillgång genom att póst- og fjarskiptastofnun beordrar Míla att ge effektiv tillgång, vilket har skett vid ett flertal tillfällen.

42

(43)  I póst- og fjarskiptastofnuns beslut nr 14/2011, s. 7, avvisades Mílas förslag om att kontinuerligt räkna upp sin taxa grundat på inflationen. Póst- og fjarskiptastofnuns beslut finns här: http://www.pfs.is/upload/files/Ákv_14-2011_M13-14_Leigulínur.pdf

43

(44)  Se póst- og fjarskiptastofnuns beslut nr 14/2011, s. 18.

44

(45)  I beslut nr 14/2011 förklarar póst- og fjarskiptastofnun på s. 6 att den har accepterat Mílas förslag om nya rabattsystem. De nya rabatterna beror på kontraktstidens längd. För ett ettårigt kontrakt ges 5 % rabatt, 10 % för tvååriga kontrakt och 15 % för treåriga kontrakt. Längre kontraktstider omnämns dock inte. Medan det kan vara rimligt att rabattsatsernas procentuella ökning inte är helt linjär över tiden (se Mílas och póst- og fjarskiptastofnuns överenskommelse för de första tre åren) verkar 25 % rabatt för ett tioårigt kontrakt vara realistiskt.

45

(46)  Byggnadskostnadsindexet sammanställs av Hagstofa Íslands, den isländska statistikmyndigheten, och finns på deras webbsida. Se http://www.hagstofa.is/en/statistics/business-sectors/industry/building-cost-index/

46

(47)  Enligt Mannvitstudien uppgår den genomsnittliga kostnaden för att installera den obligatoriska transmissionsutrustningen till 4 miljoner isländska kronor per anslutningspunkt (som är 30 till antalet), med en värdeminskning på 15 % per år och en uppskattad driftkostnad på 20 % av kapitalutgifterna och en vägd genomsnittlig kapitalkostnad på 8,5 % av kapitalutgifterna. Myndigheten konstaterar att Mannvit hämtar antagandena om vägd genomsnittlig kapitalkostnad från póst- og fjarskiptastofnuns kostnadsanalys i beslut nr 14/2011, samt modeller av andra parametrar i diskussionerna i póst- og fjarskiptastofnuns kostnadsanalys. Myndigheten anser det lämpligt att använda samma antaganden om vägd genomsnittlig kapitalkostnad som i póst- og fjarskiptastofnuns beslut som utgår från Mílas priser som används i jämförelsen. Myndigheten anser vidare att det är lämpligt att anta en ekonomisk livslängd på 6,7 år för teknisk utrustning med tanke på den snabba tekniska utvecklingen i sektorn, och en uppskattad driftkostnad på 20 % av kapitalutgifterna på grund av avståndet till de mest avlägsna platserna och arten av tekniska installationer.

47

(48)  Enligt domen i målet BVVG, C-39/14, EU:470, punkt 40, kunde de isländska myndigheterna hur som helst haft rätt att avvisa ett sådant bud på grund av dess uppenbart spekulativa karaktär.

48

---