# Euroopan unionin L 236/2017

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 236 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 60. vuosikerta14. syyskuu 2017 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 236

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

60. vuosikerta14. syyskuu 2017

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2017/1541, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2017, otsonikerrosta heikentäviä aineita koskevaan Montrealin pöytäkirjaan tehdyn Kigalin muutoksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta | 1 |
| | | Otsonikerrosta heikentävistä aineista tehdyn Montrealin pöytäkirjan muutos | 3 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2017/1542, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2017, delegoidun asetuksen (EU) 2015/35 muuttamisesta siltä osin kuin kyseessä on lakisääteisten pääomavaatimusten laskenta vakuutus- ja jälleenvakuutusyrityksen hallussa olevien varojen tiettyjen luokkien osalta (infrastruktuuriyritykset) (
  1
  ) | 14 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös (EU, Euratom) 2017/1543, annettu 6 päivänä syyskuuta 2017, unionin yleisen tuomioistuimen tuomarin nimittämisestä | 22 |
| | | SUOSITUKSET |
| | * | EU:n ja Egyptin assosiaationeuvoston suositus N:o 1/2017, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2017, EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteiden hyväksymisestä [2017/1544] | 23 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2017/1541, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2017, otsonikerrosta heikentäviä aineita koskevaan Montrealin pöytäkirjaan tehdyn Kigalin muutoksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta

1

Otsonikerrosta heikentävistä aineista tehdyn Montrealin pöytäkirjan muutos

3

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2017/1542, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2017, delegoidun asetuksen (EU) 2015/35 muuttamisesta siltä osin kuin kyseessä on lakisääteisten pääomavaatimusten laskenta vakuutus- ja jälleenvakuutusyrityksen hallussa olevien varojen tiettyjen luokkien osalta (infrastruktuuriyritykset) (
  1
  )

1

14

PÄÄTÖKSET

*

Jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös (EU, Euratom) 2017/1543, annettu 6 päivänä syyskuuta 2017, unionin yleisen tuomioistuimen tuomarin nimittämisestä

22

SUOSITUKSET

*

EU:n ja Egyptin assosiaationeuvoston suositus N:o 1/2017, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2017, EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteiden hyväksymisestä [2017/1544]

23

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission asetukseen (EU) N:o 651/2014, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2014, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti ( EUVL L 187, 26.6.2014 ) | 28 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission asetukseen (EU) N:o 651/2014, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2014, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti ( EUVL L 187, 26.6.2014 )

( EUVL L 187, 26.6.2014 )

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 14.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 236/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 236/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2017/1541,

annettu 17 päivänä heinäkuuta 2017,

otsonikerrosta heikentäviä aineita koskevaan Montrealin pöytäkirjaan tehdyn Kigalin muutoksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unionista tuli neuvoston päätöksellä 88/540/ETY (2) otsonikerroksen suojelua koskevan Wienin yleissopimuksen, jäljempänä ’Wienin yleissopimus’, ja otsonikerrosta heikentäviä aineita koskevan Montrealin pöytäkirjan, jäljempänä ’Montrealin pöytäkirja’, osapuoli. Montrealin pöytäkirjaan hyväksyttiin myöhemmin seuraavat muutokset: ensimmäinen muutos neuvoston päätöksellä 91/690/ETY (3), toinen muutos neuvoston päätöksellä 94/68/EY (4), kolmas muutos neuvoston päätöksellä 2000/646/EY (5) ja neljäs muutos neuvoston päätöksellä 2002/215/EY (6). |
| --- | --- |

(1)

Unionista tuli neuvoston päätöksellä 88/540/ETY (2) otsonikerroksen suojelua koskevan Wienin yleissopimuksen, jäljempänä ’Wienin yleissopimus’, ja otsonikerrosta heikentäviä aineita koskevan Montrealin pöytäkirjan, jäljempänä ’Montrealin pöytäkirja’, osapuoli. Montrealin pöytäkirjaan hyväksyttiin myöhemmin seuraavat muutokset: ensimmäinen muutos neuvoston päätöksellä 91/690/ETY (3), toinen muutos neuvoston päätöksellä 94/68/EY (4), kolmas muutos neuvoston päätöksellä 2000/646/EY (5) ja neljäs muutos neuvoston päätöksellä 2002/215/EY (6).

| (2) | Montrealin pöytäkirjan osapuolten Kigalissa Ruandassa 10–15 päivänä lokakuuta 2016 pitämässä 28. kokouksessa hyväksyttiin uusi Montrealin pöytäkirjaa koskeva muutos, jäljempänä ’Kigalin muutos’, jolla lisätään fluorihiilivetyjen kulutuksen ja tuotannon asteittainen vähentäminen Montrealin pöytäkirjassa määrättyihin valvontatoimiin. |
| --- | --- |

(2)

Montrealin pöytäkirjan osapuolten Kigalissa Ruandassa 10–15 päivänä lokakuuta 2016 pitämässä 28. kokouksessa hyväksyttiin uusi Montrealin pöytäkirjaa koskeva muutos, jäljempänä ’Kigalin muutos’, jolla lisätään fluorihiilivetyjen kulutuksen ja tuotannon asteittainen vähentäminen Montrealin pöytäkirjassa määrättyihin valvontatoimiin.

| (3) | Fluorihiilivetyjen kulutuksen ja tuotannon asteittainen vähentäminen on tarpeen, jotta kyseisten aineiden ilmastonmuutokseen aiheuttamia vaikutuksia voitaisiin lieventää ja niiden rajoittamatonta pääsyä ympäristöön estää varsinkin kehitysmaissa. |
| --- | --- |

(3)

Fluorihiilivetyjen kulutuksen ja tuotannon asteittainen vähentäminen on tarpeen, jotta kyseisten aineiden ilmastonmuutokseen aiheuttamia vaikutuksia voitaisiin lieventää ja niiden rajoittamatonta pääsyä ympäristöön estää varsinkin kehitysmaissa.

| (4) | Kigalin muutos on tarpeellinen, jotta voitaisiin panna täytäntöön neuvoston päätöksellä (EU) 2016/1841 (7) hyväksytyssä Pariisin sopimuksessa määrätty tavoite eli rajoittaa maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle kahteen celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna sekä jatkaa toimia nousun pysyttämiseksi alle 1,5 celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna. |
| --- | --- |

(4)

Kigalin muutos on tarpeellinen, jotta voitaisiin panna täytäntöön neuvoston päätöksellä (EU) 2016/1841 (7) hyväksytyssä Pariisin sopimuksessa määrätty tavoite eli rajoittaa maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle kahteen celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna sekä jatkaa toimia nousun pysyttämiseksi alle 1,5 celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna.

| (5) | Unionin käyttämän toimivallan laajuus Wienin yleissopimuksen ja Montrealin pöytäkirjan alaan kuuluvissa asioissa on kehittynyt merkittävästi vuodesta 1988. Tallettajalle olisi tiedotettava unionin toimivallan laajuutta kyseisissä asioissa koskevista huomattavista muutoksista Wienin yleissopimuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Unionin käyttämän toimivallan laajuus Wienin yleissopimuksen ja Montrealin pöytäkirjan alaan kuuluvissa asioissa on kehittynyt merkittävästi vuodesta 1988. Tallettajalle olisi tiedotettava unionin toimivallan laajuutta kyseisissä asioissa koskevista huomattavista muutoksista Wienin yleissopimuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (6) | Unioni on jo hyväksynyt Kigalin muutoksen alaan kuuluvia asioita koskevia säädöksiä, muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 517/2014 (8). |
| --- | --- |

(6)

Unioni on jo hyväksynyt Kigalin muutoksen alaan kuuluvia asioita koskevia säädöksiä, muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 517/2014 (8).

| (7) | Kigalin muutos olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(7)

Kigalin muutos olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään Kigalin muutos otsonikerrosta heikentäviä aineita koskevaan Montrealin pöytäkirjaan Euroopan unionin puolesta.

Hyväksytään myös Wienin yleissopimuksen 13 artiklan 3 kohdan mukainen toimivaltaa koskeva ilmoitus.

Kigalin muutoksen ja toimivaltaa koskevan ilmoituksen tekstit on liitetty tähän päätökseen.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja nimeää yhden tai useamman henkilön, jolla on oikeus tallettaa Wienin yleissopimuksen 13 artiklan 1 kohdassa määrätty hyväksymiskirja sekä toimivaltaa koskeva ilmoitus unionin puolesta (9).

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 17 päivänä heinäkuuta 2017.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

T. TAMM

---

(1)  Hyväksyntä annettu 5 päivänä heinäkuuta 2017 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Neuvoston päätös 88/540/ETY, tehty 14 päivänä lokakuuta 1988, otsonikerroksen suojelua koskevan Wienin yleissopimuksen ja otsonikerrosta heikentävistä aineista tehdyn Montrealin pöytäkirjan tekemisestä (EYVL L 297, 31.10.1988, s. 8).

2

(3)  Neuvoston päätös 91/690/ETY, tehty 12 päivänä joulukuuta 1991, Montrealin pöytäkirjan osapuolten kesäkuussa 1990 Lontoossa hyväksymän otsonikerrosta heikentävistä aineista tehdyn Montrealin pöytäkirjan muutoksen tekemisestä (EYVL L 377, 31.12.1991, s. 28).

3

(4)  Neuvoston päätös 94/68/EY, tehty 2 päivänä joulukuuta 1993, päätöksestä muuttaa otsonikerrosta heikentäviä aineita koskeva Montrealin pöytäkirja (EYVL L 33, 7.2.1994, s. 1).

4

(5)  Neuvoston päätös 2000/646/EY, tehty 17 päivänä lokakuuta 2000, otsonikerrosta heikentävistä aineista tehdyn Montrealin pöytäkirjan muuttamisesta (EYVL L 272, 25.10.2000, s. 26).

5

(6)  Neuvoston päätös 2002/215/EY, tehty 4 päivänä maaliskuuta 2002, otsonikerrosta heikentävistä aineista tehdyn Montrealin pöytäkirjan neljännen muutoksen tekemisestä (EYVL L 72, 14.3.2002, s. 18).

6

(7)  Neuvoston päätös (EU) 2016/1841, annettu 5 päivänä lokakuuta 2016, ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (EUVL L 282, 19.10.2016, s. 1).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 517/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, fluoratuista kasvihuonekaasuista ja asetuksen (EY) N:o 842/2006 kumoamisesta (EUVL L 150, 20.5.2014, s. 195).

8

(9)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee Kigalin muutoksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

9

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

---

| 14.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 236/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 236/3

---

KÄÄNNÖS

OTSONIKERROSTA HEIKENTÄVISTÄ AINEISTA TEHDYN MONTREALIN PÖYTÄKIRJAN MUUTOS

I artikla

I artikla

Muutos

Muutos

1 artiklan 4 kappale

1 artiklan 4 kappale

Korvataan pöytäkirjan 1 artiklan 4 kappaleessa ilmaisu

”liitteessä C tai E” ilmaisulla

”liitteessä C, E tai F”.

2 artiklan 5 kappale

2 artiklan 5 kappale

Korvataan pöytäkirjan 2 artiklan 5 kappaleessa ilmaisu

”ja 2H artiklassa” ilmaisulla

”2H ja 2J artiklassa”.

2 artiklan 8 kappaleen a kohta, 9 kappaleen a kohta ja 11 kappale

2 artiklan 8 kappaleen a kohta, 9 kappaleen a kohta ja 11 kappale

Korvataan pöytäkirjan 2 artiklan 8 kappaleen a kohdassa ja 11 kappaleessa ilmaisu

”2A–2I artiklassa” ilmaisulla

”2A–2J artiklassa”.

Lisätään pöytäkirjan 2 artiklan 8 kappaleen a kohdan loppuun seuraavaa:

”Tällaiseen sopimukseen voidaan lisätä sitoumuksia 2J artiklan mukaisen kulutusta tai tuotantoa koskevan sitoumuksen noudattamisesta, jos asianomaisten osapuolten kulutuksen tai tuotannon arvioitu kokonaismäärä ei ylitä 2J artiklassa määrättyä tasoa”.

Poistetaan pöytäkirjan 2 artiklan 9 kappaleen a kohdan i alakohdassa ilmaisun

”olisi tehtävä;”

jälkeen oleva ilmaisu

”sekä”.

Numeroidaan pöytäkirjan 2 artiklan 9 kappaleen a kohdan ii alakohta uudelleen a kohdan iii alakohdaksi.

Lisätään pöytäkirjan 2 artiklan 9 kappaleen a kohdan i alakohdan jälkeen a kappaleen ii alakohta seuraavasti:

”liitteessä A, liitteessä C ja liitteessä F olevan I ryhmän lämmitysvaikutusta tarkistaa, ja mitä tarkistuksia mahdollisesti olisi tehtävä; sekä”.

2J artikla

2J artikla

Lisätään pöytäkirjan 2I artiklan jälkeen artikla seuraavasti:

”2J artikla Fluorihiilivedyt

1.   Kunkin osapuolen on varmistettava, että 1. tammikuuta 2019 alkavan 12 kuukauden ajanjakson aikana ja kunkin sitä seuraavan 12 kuukauden ajanjakson aikana sen liitteessä F lueteltujen valvottavien aineiden kulutuksen arvioitu määrä, joka ilmaistaan vastaavana hiilidioksidimääränä, on enintään a–e kohdassa lueteltujen ajanjaksojen kohdalla annetun prosenttimäärän verran sen liitteessä F lueteltujen valvottavien aineiden vuosien 2011, 2012 ja 2013 kulutuksen arvioidun määrän vuotuisesta keskiarvosta, johon on lisätty 15 prosenttia sen 2F artiklan 1 kohdan mukaisesta liitteessä C olevan I ryhmän valvottavien aineiden arvioidusta määrästä, joka ilmaistaan vastaavana hiilidioksidimääränä:

| a) | 2019–2023: 90 prosenttia |
| --- | --- |

a)

2019–2023: 90 prosenttia

| b) | 2024–2028: 60 prosenttia |
| --- | --- |

b)

2024–2028: 60 prosenttia

| c) | 2029–2033: 30 prosenttia |
| --- | --- |

c)

2029–2033: 30 prosenttia

| d) | 2034–2035: 20 prosenttia |
| --- | --- |

d)

2034–2035: 20 prosenttia

| e) | 2036 ja sen jälkeisinä vuosina: 15 prosenttia |
| --- | --- |

e)

2036 ja sen jälkeisinä vuosina: 15 prosenttia

2.   Sen estämättä, mitä tämän artiklan 1 kappaleessa määrätään, osapuolet voivat päättää, että osapuolen on varmistettava, että 1. tammikuuta 2020 alkavan 12 kuukauden ajanjakson aikana ja kunkin sitä seuraavan 12 kuukauden ajanjakson aikana sen liitteessä F lueteltujen valvottavien aineiden kulutuksen arvioitu määrä, joka ilmaistaan vastaavana hiilidioksidimääränä, on enintään a–e alakohdassa lueteltujen ajanjaksojen kohdalla annetun prosenttimäärän verran sen liitteessä F lueteltujen valvottavien aineiden vuosien 2011, 2012 ja 2013 kulutuksen arvioidun määrän vuotuisesta keskiarvosta, johon on lisätty 25 prosenttia sen 2F artiklan 1 kohdan mukaisesta liitteessä C olevan I ryhmän valvottavien aineiden arvioidusta määrästä, joka ilmaistaan vastaavana hiilidioksidimääränä:

| a) | 2020–2024: 95 prosenttia |
| --- | --- |

a)

2020–2024: 95 prosenttia

| b) | 2025–2028: 65 prosenttia |
| --- | --- |

b)

2025–2028: 65 prosenttia

| c) | 2029–2033: 30 prosenttia |
| --- | --- |

c)

2029–2033: 30 prosenttia

| d) | 2034–2035: 20 prosenttia |
| --- | --- |

d)

2034–2035: 20 prosenttia

| e) | 2036 ja sen jälkeisinä vuosina: 15 prosenttia |
| --- | --- |

e)

2036 ja sen jälkeisinä vuosina: 15 prosenttia

3.   Kunkin liitteessä F lueteltuja valvottavia aineita tuottavan osapuolen on varmistettava, että 1. tammikuuta 2019 alkavan 12 kuukauden ajanjakson aikana ja kunkin sitä seuraavan 12 kuukauden ajanjakson aikana sen liitteessä F lueteltujen valvottavien aineiden tuotannon arvioitu määrä, joka ilmaistaan vastaavana hiilidioksidimääränä, on enintään a–e alakohdassa lueteltujen ajanjaksojen kohdalla annetun prosenttimäärän verran sen liitteessä F lueteltujen valvottavien aineiden vuosien 2011, 2012 ja 2013 kulutuksen arvioidun määrän vuotuisesta keskiarvosta, johon on lisätty 15 prosenttia sen 2F artiklan 2 kohdan mukaisesta liitteessä C olevan I ryhmän valvottavien aineiden arvioidusta määrästä, joka ilmaistaan vastaavana hiilidioksidimääränä:

| a) | 2019–2023: 90 prosenttia |
| --- | --- |

a)

2019–2023: 90 prosenttia

| b) | 2024–2028: 60 prosenttia |
| --- | --- |

b)

2024–2028: 60 prosenttia

| c) | 2029–2033: 30 prosenttia |
| --- | --- |

c)

2029–2033: 30 prosenttia

| d) | 2034–2035: 20 prosenttia |
| --- | --- |

d)

2034–2035: 20 prosenttia

| e) | 2036 ja sen jälkeisinä vuosina: 15 prosenttia |
| --- | --- |

e)

2036 ja sen jälkeisinä vuosina: 15 prosenttia

4.   Sen estämättä, mitä tämän artiklan 3 kappaleessa määrätään, osapuolet voivat päättää, että kunkin valvottavia aineita tuottavan osapuolen on varmistettava, että 1. tammikuuta 2020 alkavan 12 kuukauden ajanjakson aikana ja kunkin sitä seuraavan 12 kuukauden ajanjakson aikana sen liitteessä F lueteltujen valvottavien aineiden tuotannon arvioitu määrä, joka ilmaistaan vastaavana hiilidioksidimääränä, on enintään a–e alakohdassa lueteltujen ajanjaksojen kohdalla annetun prosenttimäärän verran sen liitteessä F lueteltujen valvottavien aineiden vuosien 2011, 2012 ja 2013 kulutuksen arvioidun määrän vuotuisesta keskiarvosta, johon on lisätty 25 prosenttia sen 2F artiklan 2 kohdan mukaisesta liitteessä C olevan I ryhmän valvottavien aineiden arvioidusta määrästä, joka ilmaistaan vastaavana hiilidioksidimääränä:

| a) | 2020–2024: 95 prosenttia |
| --- | --- |

a)

2020–2024: 95 prosenttia

| b) | 2025–2028: 65 prosenttia |
| --- | --- |

b)

2025–2028: 65 prosenttia

| c) | 2029–2033: 30 prosenttia |
| --- | --- |

c)

2029–2033: 30 prosenttia

| d) | 2034–2035: 20 prosenttia |
| --- | --- |

d)

2034–2035: 20 prosenttia

| e) | 2036 ja sen jälkeisinä vuosina: 15 prosenttia |
| --- | --- |

e)

2036 ja sen jälkeisinä vuosina: 15 prosenttia

5.   Tämän artiklan 1–4 kappaletta sovelletaan, jolleivät osapuolet päätä, että tuotanto tai kulutus on sallittua siinä määrin kuin se on tarpeen osapuolten sopiman poikkeuksellisesti sallitun käytön toteuttamiseksi.

6.   Kunkin liitteessä C olevan I ryhmän tai liitteen F valvottavia aineita valmistavan osapuolen on varmistettava, että 1. tammikuuta 2020 alkavan 12 kuukauden ajanjakson aikana ja kunkin sitä seuraavan 12 kuukauden ajanjakson aikana sen kussakin liitteessä C olevan I ryhmän tai liitteen F aineita valmistavassa tuotantolaitoksessa syntyneiden liitteessä F olevan II ryhmän aineiden päästöt hävitetään siinä määrin kuin se on mahdollista osapuolten kyseisen 12 kuukauden ajanjakson aikana hyväksymää teknologiaa käyttäen.

7.   Kunkin osapuolen on varmistettava, että liitteessä C olevan I ryhmän tai liitteen F aineita tuottavassa laitoksessa syntyneiden liitteessä F olevan II ryhmän aineet hävitetään vain osapuolten hyväksymää teknologiaa käyttäen.”

3 artikla

3 artikla

Korvataan pöytäkirjan 3 artiklan johdanto-osa seuraavasti:

”1.   Kunkin osapuolen on 2, 2A–2J ja 5 artiklan soveltamiseksi määritettävä jokaisesta liitteessä A, liitteessä B, liitteessä C, liitteessä E tai liitteessä F mainitun aineryhmän arvioitu määrä seuraavien osalta:”.

Korvataan pöytäkirjan 3 artiklan a kohdan i alakohdan lopussa oleva puolipiste ilmaisulla

”, jollei 2 kappaleessa toisin määrätä;”

Lisätään pöytäkirjan 3 artiklan loppuun seuraavaa:

”; ja

| d) | kussakin liitteessä C olevan I ryhmän tai liitteen F aineita tuottavassa laitoksessa syntyneiden liitteessä F olevan II ryhmän aineiden päästöt, mukaan lukien muun muassa varusteista, poistokanavista ja hävittämislaitteista vuotaneet määrät mutta pois lukien käyttöä, hävittämistä tai varastointia varten talteen otetut määrät. |
| --- | --- |

d)

2.   Kun liitteen F ja liitteessä C olevan I ryhmän aineiden tuotantoa, kulutusta, tuontia, vientiä ja päästöjä lasketaan vastaavana hiilidioksidimääränä 2J artiklan, 2 artiklan 5 bis kappaleen ja 3 artiklan 1 kappaleen d kohdan soveltamiseksi, kunkin osapuolen on käytettävä liitteessä A olevan I ryhmän, liitteen C ja liitteen F aineiden lämmitysvaikutusta.”

4 artiklan 1 sept kappale

4 artiklan 1 sept

Lisätään pöytäkirjan 4 artiklan 1 sex kohdan jälkeen kohta seuraavasti:

sex

”1 sept   Kun tämä kappale tulee voimaan, kunkin osapuolen on kiellettävä liitteen F valvottavien aineiden tuonti valtioista, jotka eivät ole tämän pöytäkirjan osapuolia.”

4 artiklan 2 sept kappale

4 artiklan 2 sept

Lisätään pöytäkirjan 4 artiklan 2 sex kappaleen jälkeen kappale seuraavasti:

sex

”2 sept   Kun tämä kohta tulee voimaan, kunkin osapuolen on kiellettävä liitteen F valvottavien aineiden vienti valtioista, jotka eivät ole tämän pöytäkirjan osapuolia.”

4 artiklan 5, 6 ja 7 kappale

4 artiklan 5, 6 ja 7 kappale

Korvataan pöytäkirjan 4 artiklan 5, 6 ja 7 kappaleessa ilmaisu

”liitteissä A, B, C ja E” ilmaisulla

”liitteissä A, B, C, E ja F”.

4 artiklan 8 kappale

4 artiklan 8 kappale

Korvataan pöytäkirjan 4 artiklan 8 kappaleessa ilmaisu

”2A–2I artiklan” ilmaisulla

”2A–2J artiklan”.

4B artikla

4B artikla

Lisätään pöytäkirjan 4B artiklan 2 kappaleen jälkeen kappale seuraavasti:

”2 bis   Kunkin osapuolen on viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2019 tai kolmen vuoden kuluessa tämän kohdan voimaantulopäivästä sen mukaan, kumpi näistä ajankohdista on myöhäisempi, vahvistettava ja pantava täytäntöön tuonti- ja vientilisenssijärjestelmä uusille, käytetyille, kierrätetyille ja regeneroiduille liitteen F valvottaville aineille. Kaikki 5 artiklan 1 kappaleen mukaisesti toimivat osapuolet, jotka päättävät, etteivät ne voi vahvistaa ja panna täytäntöön tällaista järjestelmää 1 päivään tammikuuta 2019 mennessä, voivat lykätä kyseisten toimien toteuttamista 1 päivään tammikuuta 2021.”

5 artikla

5 artikla

Korvataan pöytäkirjan 5 artiklan 4 kappaleessa ilmaisu

”2I”

ilmaisulla

”2J”.

Korvataan pöytäkirjan 5 artiklan 5 ja 6 kappaleessa ilmaisu

”2I artiklassa”

ilmaisulla

”2I ja 2J artiklassa”.

Pöytäkirjan 5 artiklan 5 kappale

(ei koske suomenkielistä toisintoa)

Lisätään pöytäkirjan 5 artiklan 8 ter kappaleen jälkeen kappale seuraavasti:

ter

| ”8 qua | a) | Mahdollisia 2J artiklassa määrättyihin valvontatoimiin 2 artiklan 9 kappaleen mukaisesti tehtyjä tarkistuksia soveltaen kullakin tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti toimivalla osapuolella on oikeus lykätä 2J artiklan 1 kappaleen a–e kohdassa ja 2J artiklan 3 kappaleen a–e kohdassa määrättyjen valvontatoimien noudattamista ja muuttaa kyseisiä toimia seuraavasti:






  i) | 2024–2028: 100 prosenttia |
| --- | --- | --- | --- |

”8 qua

a)

Mahdollisia 2J artiklassa määrättyihin valvontatoimiin 2 artiklan 9 kappaleen mukaisesti tehtyjä tarkistuksia soveltaen kullakin tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti toimivalla osapuolella on oikeus lykätä 2J artiklan 1 kappaleen a–e kohdassa ja 2J artiklan 3 kappaleen a–e kohdassa määrättyjen valvontatoimien noudattamista ja muuttaa kyseisiä toimia seuraavasti:

i)

2024–2028: 100 prosenttia

| ii) | 2029–2034: 90 prosenttia |
| --- | --- |

ii)

2029–2034: 90 prosenttia

| iii) | 2035–2039: 70 prosenttia |
| --- | --- |

iii)

2035–2039: 70 prosenttia

| iv) | 2040–2044: 50 prosenttia |
| --- | --- |

iv)

2040–2044: 50 prosenttia

| v) | 2045 ja sen jälkeisinä vuosina: 20 prosenttia |
| --- | --- |

v)

2045 ja sen jälkeisinä vuosina: 20 prosenttia

b)

Sen estämättä, mitä a kohdassa määrätään, osapuolet voivat päättää, että mahdollisia 2J artiklassa määrättyihin valvontatoimiin 2 artiklan 9 kappaleen mukaisesti tehtyjä tarkistuksia soveltaen kullakin tämän artiklan 1 kappaleen mukaisesti toimivalla osapuolella on oikeus lykätä 2J artiklan 1 kappaleen a–e kohdassa ja 2J artiklan 3 kappaleen a–e kohdassa määrättyjen valvontatoimien noudattamista ja muuttaa kyseisiä toimia seuraavasti:

| i) | 2028–2031: 100 prosenttia |
| --- | --- |

i)

2028–2031: 100 prosenttia

| ii) | 2032–2036: 90 prosenttia |
| --- | --- |

ii)

2032–2036: 90 prosenttia

| iii) | 2037–2041: 80 prosenttia |
| --- | --- |

iii)

2037–2041: 80 prosenttia

| iv) | 2042–2044: 70 prosenttia |
| --- | --- |

iv)

2042–2044: 70 prosenttia

| v) | 2047 ja sen jälkeisinä vuosina: 15 prosenttia |
| --- | --- |

v)

2047 ja sen jälkeisinä vuosina: 15 prosenttia

c)

Kullakin tämän artiklan 1 kappaleen mukaisesti toimivalla osapuolella on 2J artiklan mukaisen kulutuksen perustasonsa laskemiseksi tämän artiklan 8 ter kappaleen mukaisesti oikeus käyttää liitteen F valvottavien aineiden vuosien 2020, 2021 ja 2022 kulutuksensa arvioitujen määrien keskiarvoa, johon on lisätty 65 prosenttia sen liitteessä C olevan I ryhmän valvottavien aineiden kulutuksen perustasosta.

d)

Sen estämättä, mitä c kohdassa määrätään, osapuolet voivat päättää, että kullakin tämän artiklan 1 kappaleen mukaisesti toimivalla osapuolella on 2J artiklan mukaisen kulutuksen perustasonsa laskemiseksi tämän artiklan 8 ter kappaleen mukaisesti oikeus käyttää liitteen F valvottavien aineiden vuosien 2024, 2025 ja 2026 kulutuksensa arvioitujen määrien keskiarvoa, johon on lisätty 65 prosenttia sen liitteessä C olevan I ryhmän valvottavien aineiden kulutuksen perustasosta.

e)

Kullakin tämän artiklan 1 kappaleen mukaisesti toimivalla ja liitteen F valvottavia aineita tuottavalla osapuolella on 2J artiklan mukaisen tuotannon perustasonsa laskemiseksi tämän artiklan 8 ter kappaleen mukaisesti oikeus käyttää liitteen F valvottavien aineiden vuosien 2020, 2021 ja 2022 tuotantonsa arvioitujen määrien keskiarvoa, johon on lisätty 65 prosenttia sen liitteessä C olevan I ryhmän valvottavien aineiden tuotannon perustasosta.

f)

Sen estämättä, mitä e kohdassa määrätään, osapuolet voivat päättää, että kullakin tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti toimivalla ja liitteen F valvottavia aineita tuottavalla osapuolella on 2J artiklan mukaisen tuotannon perustasonsa laskemiseksi tämän artiklan 8 ter kohdan mukaisesti oikeus käyttää liitteen F valvottavien aineiden vuosien 2024, 2025 ja 2026 tuotantonsa arvioitujen määriensä keskiarvoa, johon on lisätty 65 prosenttia sen liitteessä C olevan I ryhmän valvottavien aineiden tuotannon perustasosta.

g)

Tämän kappaleen a–f kohtaa sovelletaan tuotannon ja kulutuksen arvioituihin määriin paitsi siinä määrin kuin korkeaa ympäristölämpötilaa koskevaa poikkeusta sovelletaan osapuolten päättämiä arviointiperusteita noudattaen.”

6 artikla

6 artikla

Korvataan pöytäkirjan 6 artiklassa ilmaisu

”2A–2I artiklan” ilmaisulla

”2A–2J artiklan”.

7 artiklan 2, 3 ja 3 ter kappale

7 artiklan 2, 3 ja 3 ter

Lisätään pöytäkirjan 7 artiklan 2 kappaleessa luetelmakohdan ”– liitteessä E mainitun valvottavan aineen osalta vuodelta 1991” jälkeen luetelmakohta seuraavasti:

| ”— | liitteessä F mainitun valvottavan aineen osalta vuosilta 2011–2013, mutta 5 artiklan 1 kappaleen mukaisesti toimivien osapuolten on annettava nämä tiedot vuosilta 2020–2022, kun taas sellaisten 5 artiklan 1 kappaleen mukaisesti toimivien osapuolten, joihin sovelletaan 5 artiklan 8 qua kappaleen d ja f kohtaa, on annettava nämä tiedot vuosilta 2024–2026;”. |
| --- | --- |

”—

Korvataan pöytäkirjan 7 artiklan 2 ja 3 kappaleessa ilmaisu

”C ja E”

ilmaisulla

”C, E ja F”.

Lisätään pöytäkirjan 7 artiklan 3 bis kappaleen jälkeen kappale seuraavasti:

bis

”3 ter   Kunkin osapuolen on pöytäkirjan 3 artiklan 1 kappaleen d kohdan mukaisesti annettava sihteeristölle tilastotiedot liitteessä F olevan II ryhmän valvottavien aineiden vuotuisista päästöistään laitosta kohden.”

7 artiklan 4 kappale

7 artiklan 4 kappale

Lisätään 7 artiklan 4 kappaleessa ilmaisun

”tuontia ja vientiä koskevista tilastotiedoista” eteen ilmaisu ”tuotantoa,” ja ilmaisun ”tuonnista ja viennistä” eteen ilmaisu

”tuotannosta,”.

10 artiklan 1 kappale

10 artiklan 1 kappale

Korvataan pöytäkirjan 10 artiklan 1 kappaleessa ilmaisu

”ja 2I artiklassa”

ilmaisulla

”2I ja 2J artiklassa”.

Lisätään pöytäkirjan 10 artiklan 1 kappaleen loppuun seuraavaa:

”Kun 5 artiklan 1 kappaleen mukaisesti toimiva osapuoli valitsee muusta rahoitusjärjestelmästä saadun rahoituksen käytön, mikä saattaa johtaa jonkin sen sovittujen lisäkustannusten osan kattamiseen, kyseistä osaa ei tule kattaa muusta pöytäkirjan 10 artiklan mukaisesta rahoitusjärjestelmästä.”

17 artikla

17 artikla

Korvataan pöytäkirjan 17 artiklassa ilmaisu

”2A–2I artiklan” ilmaisulla

”2A–2J artiklan”.

Liite A

Liite A

Korvataan pöytäkirjan liitteessä A olevaa I ryhmää koskeva taulukko seuraavasti:

| Ryhmä | Aine | Otsonituhopotentiaali* | 100 vuoden lämmitysvaikutuskerroin |
| --- | --- | --- | --- |
| Ryhmä I |
| CFCl3 | (CFC-11) | 1,0 | 4 750 |
| CF2Cl2 | (CFC-12) | 1,0 | 10 900 |
| C2F3Cl3 | (CFC-113) | 0,8 | 6 130 |
| C2F4Cl2 | (CFC-114) | 1,0 | 10 000 |
| C2F5Cl | (CFC-115) | 0,6 | 7 370 |

Ryhmä

Aine

Otsonituhopotentiaali*

100 vuoden lämmitysvaikutuskerroin

Ryhmä I

Ryhmä I

CFCl3

3

(CFC-11)

1,0

4 750

CF2Cl2

2

2

(CFC-12)

1,0

10 900

C2F3Cl3

2

3

3

(CFC-113)

0,8

6 130

C2F4Cl2

2

4

2

(CFC-114)

1,0

10 000

C2F5Cl

2

5

(CFC-115)

0,6

7 370

Liite C ja liite F

Liite C ja liite F

Korvataan pöytäkirjan liitteessä C olevaa I ryhmää koskeva taulukko seuraavasti:

| Ryhmä | Aine | Isomeerien lukumäärä | Otsonituhopotentiaali* | 100 vuoden lämmitysvaikutuskerroin*** |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ryhmä I |
| CHFCl2 | (HCFC-21)** | 1 | 0,04 | 151 |
| CHF2Cl | (HCFC-22)** | 1 | 0,055 | 1 810 |
| CHFCl | (HCFC-31) | 1 | 0,02 | |
| C2HFCl4 | (HCFC-121) | 2 | 0,01–0,04 | |
| C2HF2Cl3 | (HCFC-122) | 3 | 0,02–0,08 | |
| C2HF3Cl2 | (HCFC-123) | 3 | 0,02–0,06 | 77 |
| CHCl2CF3 | (HCFC-123)** | — | 0,02 | |
| C2HF4Cl | (HCFC-124) | 2 | 0,02–0,04 | 609 |
| CHFClCF3 | (HCFC-124)** | — | 0,022 | |
| C2H2FCl3 | (HCFC-131) | 3 | 0,007–0,05 | |
| C2H2F2Cl2 | (HCFC-132) | 4 | 0,008–0,05 | |
| C2H2F3Cl | (HCFC-133) | 3 | 0,02–0,06 | |
| C2H3FCl2 | (HCFC-141) | 3 | 0,005–0,07 | |
| CH3CFCl2 | (HCFC-141b)** | — | 0,11 | 725 |
| C2H3F2Cl | (HCFC-142) | 3 | 0,008–0,07 | |
| CH3CF2Cl | (HCFC-142b)** | — | 0,065 | 2 310 |
| C2H4FCl | (HCFC-151) | 2 | 0,003–0,005 | |
| C3HFCl6 | (HCFC-221) | 5 | 0,015–0,07 | |
| C3HF2Cl5 | (HCFC-222) | 9 | 0,01–0,09 | |
| C3HF3Cl4 | (HCFC-223) | 12 | 0,01–0,08 | |
| C3HF4Cl3 | (HCFC-224) | 12 | 0,01–0,09 | |
| C3HF5Cl2 | (HCFC-225) | 9 | 0,02–0,07 | |
| CF3CF2CHCl2 | (HCFC-225ca)** | — | 0,025 | 122 |
| CF2ClCF2CHClF | (HCFC-225cb)** | — | 0,033 | 595 |
| C3HF6Cl | (HCFC-226) | 5 | 0,02–0,10 | |
| C3H2FCl5 | (HCFC-231) | 9 | 0,05–0,09 | |
| C3H2F2Cl4 | (HCFC-232) | 16 | 0,008–0,10 | |
| C3H2F3Cl3 | (HCFC-233) | 18 | 0,007–0,23 | |
| C3H2F4Cl2 | (HCFC-234) | 16 | 0,01–0,28 | |
| C3H2F5Cl | (HCFC-235) | 9 | 0,03–0,52 | |
| C3H3FCl4 | (HCFC-241) | 12 | 0,004–0,09 | |
| C3H3F2Cl3 | (HCFC-242) | 18 | 0,005–0,13 | |
| C3H3F3Cl2 | (HCFC-243) | 18 | 0,007–0,12 | |
| C3H3F4Cl | (HCFC-244) | 12 | 0,009–0,14 | |
| C3H4FCl3 | (HCFC-251) | 12 | 0,001–0,01 | |
| C3H4F2Cl2 | (HCFC-252) | 16 | 0,005–0,04 | |
| C3H4F3Cl | (HCFC-253) | 12 | 0,003–0,03 | |
| C3H5FCl2 | (HCFC-261) | 9 | 0,002–0,02 | |
| C3H5F2Cl | (HCFC-262) | 9 | 0,002–0,02 | |
| C3H6FCl | (HCFC-271) | 5 | 0,001–0,03 | |

Ryhmä

Aine

Isomeerien lukumäärä

Otsonituhopotentiaali*

100 vuoden lämmitysvaikutuskerroin***

Ryhmä I

Ryhmä I

CHFCl2

2

(HCFC-21)**

1

0,04

151

CHF2Cl

2

(HCFC-22)**

1

0,055

1 810

CHFCl

(HCFC-31)

1

0,02

C2HFCl4

2

4

(HCFC-121)

2

0,01–0,04

C2HF2Cl3

2

2

3

(HCFC-122)

3

0,02–0,08

C2HF3Cl2

2

3

2

(HCFC-123)

3

0,02–0,06

77

CHCl2CF3

2

3

(HCFC-123)**

—

0,02

C2HF4Cl

2

4

(HCFC-124)

2

0,02–0,04

609

CHFClCF3

3

(HCFC-124)**

—

0,022

C2H2FCl3

2

2

3

(HCFC-131)

3

0,007–0,05

C2H2F2Cl2

2

2

2

2

(HCFC-132)

4

0,008–0,05

C2H2F3Cl

2

2

3

(HCFC-133)

3

0,02–0,06

C2H3FCl2

2

3

2

(HCFC-141)

3

0,005–0,07

CH3CFCl2

3

2

(HCFC-141b)**

—

0,11

725

C2H3F2Cl

2

3

2

(HCFC-142)

3

0,008–0,07

CH3CF2Cl

3

2

(HCFC-142b)**

—

0,065

2 310

C2H4FCl

2

4

(HCFC-151)

2

0,003–0,005

C3HFCl6

3

6

(HCFC-221)

5

0,015–0,07

C3HF2Cl5

3

2

5

(HCFC-222)

9

0,01–0,09

C3HF3Cl4

3

3

4

(HCFC-223)

12

0,01–0,08

C3HF4Cl3

3

4

3

(HCFC-224)

12

0,01–0,09

C3HF5Cl2

3

5

2

(HCFC-225)

9

0,02–0,07

CF3CF2CHCl2

3

2

2

(HCFC-225ca)**

—

0,025

122

CF2ClCF2CHClF

2

2

(HCFC-225cb)**

—

0,033

595

C3HF6Cl

3

6

(HCFC-226)

5

0,02–0,10

C3H2FCl5

3

2

5

(HCFC-231)

9

0,05–0,09

C3H2F2Cl4

3

2

2

4

(HCFC-232)

16

0,008–0,10

C3H2F3Cl3

3

2

3

3

(HCFC-233)

18

0,007–0,23

C3H2F4Cl2

3

2

4

2

(HCFC-234)

16

0,01–0,28

C3H2F5Cl

3

2

5

(HCFC-235)

9

0,03–0,52

C3H3FCl4

3

3

4

(HCFC-241)

12

0,004–0,09

C3H3F2Cl3

3

3

2

3

(HCFC-242)

18

0,005–0,13

C3H3F3Cl2

3

3

3

2

(HCFC-243)

18

0,007–0,12

C3H3F4Cl

3

3

4

(HCFC-244)

12

0,009–0,14

C3H4FCl3

3

4

3

(HCFC-251)

12

0,001–0,01

C3H4F2Cl2

3

4

2

2

(HCFC-252)

16

0,005–0,04

C3H4F3Cl

3

4

3

(HCFC-253)

12

0,003–0,03

C3H5FCl2

3

5

2

(HCFC-261)

9

0,002–0,02

C3H5F2Cl

3

5

2

(HCFC-262)

9

0,002–0,02

C3H6FCl

3

6

(HCFC-271)

5

0,001–0,03

| * | Kun otsonituhopotentiaalille on annettu vaihteluväli, sen korkeinta arvoa käytetään tätä pöytäkirjaa sovellettaessa. Yhtenä arvona ilmaistut otsonituhopotentiaalit on määritetty laboratoriomittausten perusteella tehdyillä laskelmilla. Vaihteluvälinä ilmaistut otsonituhopotentiaalit perustuvat arviointeihin, joten ne eivät ole yhtä luotettavia. Vaihteluväli liittyy isomeerien ryhmään. Ylempi arvo on arvio korkeimman otsonituhopotentiaalin omaavan isomeerin otsonituhopotentiaalista ja alempi arvo on arvio alhaisimman otsonituhopotentiaalin omaavan isomeerin otsonituhopotentiaalista. |
| --- | --- |

*

Kun otsonituhopotentiaalille on annettu vaihteluväli, sen korkeinta arvoa käytetään tätä pöytäkirjaa sovellettaessa. Yhtenä arvona ilmaistut otsonituhopotentiaalit on määritetty laboratoriomittausten perusteella tehdyillä laskelmilla. Vaihteluvälinä ilmaistut otsonituhopotentiaalit perustuvat arviointeihin, joten ne eivät ole yhtä luotettavia. Vaihteluväli liittyy isomeerien ryhmään. Ylempi arvo on arvio korkeimman otsonituhopotentiaalin omaavan isomeerin otsonituhopotentiaalista ja alempi arvo on arvio alhaisimman otsonituhopotentiaalin omaavan isomeerin otsonituhopotentiaalista.

| ** | Kaupallisesti kaikkein kannattavimmat aineet, joiden kohdalla lueteltuja otsonituhopotentiaalin arvoja on käytettävä tätä pöytäkirjaa sovellettaessa. |
| --- | --- |

**

Kaupallisesti kaikkein kannattavimmat aineet, joiden kohdalla lueteltuja otsonituhopotentiaalin arvoja on käytettävä tätä pöytäkirjaa sovellettaessa.

| *** | Kun aineen kohdalla ei ole lämmitysvaikutuskerrointa, oletusarvo on 0, kunnes kerroin lisätään 2 artiklan 9 kappaleen a kohdan ii alakohdassa määrätyllä menettelyllä. |
| --- | --- |

***

Kun aineen kohdalla ei ole lämmitysvaikutuskerrointa, oletusarvo on 0, kunnes kerroin lisätään 2 artiklan 9 kappaleen a kohdan ii alakohdassa määrätyllä menettelyllä.

Lisätään pöytäkirjan liitteen E jälkeen liite seuraavasti:

”Liite F: Valvottavat aineet

| Ryhmä | Aine | 100 vuoden lämmitysvaikutuskerroin |
| --- | --- | --- |
| Ryhmä I |
| CHF2CHF2 | HFC-134 | 1 100 |
| CH2FCF3 | HFC-134a | 1 430 |
| CH2FCHF2 | HFC-143 | 353 |
| CHF2CH2CF3 | HFC-245fa | 1 030 |
| CF3CH2CF2CH3 | HFC-365mfc | 794 |
| CF3CHFCF3 | HFC-227ea | 3 220 |
| CH2FCF2CF3 | HFC-236cb | 1 340 |
| CHF2CHFCF3 | HFC-236ea | 1 370 |
| CF3CH2CF3 | HFC-236fa | 9 810 |
| CH2FCF2CHF2 | HFC-245ca | 693 |
| CF3CHFCHFCF2CF3 | HFC-43-10mee | 1 640 |
| CH2F2 | HFC-32 | 675 |
| CHF2CF3 | HFC-125 | 3 500 |
| CH3CF3 | HFC-143a | 4 470 |
| CH3F | HFC-41 | 92 |
| CH2FCH2F | HFC-152 | 53 |
| CH3CHF2 | HFC-152a | 124 |
| | | |
| Ryhmä II |
| CHF3 | HFC-23 | 14 800 |

Ryhmä

Aine

100 vuoden lämmitysvaikutuskerroin

Ryhmä I

CHF2CHF2

HFC-134

1 100

CH2FCF3

HFC-134a

1 430

CH2FCHF2

HFC-143

353

CHF2CH2CF3

HFC-245fa

1 030

CF3CH2CF2CH3

HFC-365mfc

794

CF3CHFCF3

HFC-227ea

3 220

CH2FCF2CF3

HFC-236cb

1 340

CHF2CHFCF3

HFC-236ea

1 370

CF3CH2CF3

HFC-236fa

9 810

CH2FCF2CHF2

HFC-245ca

693

CF3CHFCHFCF2CF3

HFC-43-10mee

1 640

CH2F2

HFC-32

675

CHF2CF3

HFC-125

3 500

CH3CF3

HFC-143a

4 470

CH3F

HFC-41

92

CH2FCH2F

HFC-152

53

CH3CHF2

HFC-152a

124

Ryhmä II

CHF3

HFC-23

14 800

II artikla

II artikla

Suhde vuoden 1999 muutokseen

Suhde vuoden 1999 muutokseen

Valtio tai alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestö ei voi tallettaa tätä muutosta koskevaa ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjaansa, jollei se ole aikaisemmin tallettanut tai jollei se samanaikaisesti talleta osapuolten 11. kokouksessa Pekingissä 3. joulukuuta 1999 hyväksyttyä muutosta koskevaa asiakirjaa.

III artikla

III artikla

Suhde ilmastonmuutosta koskevaan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimukseen ja sen Kioton pöytäkirjaan

Suhde ilmastonmuutosta koskevaan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimukseen ja sen Kioton pöytäkirjaan

Tämän muutoksen tarkoituksena ei ole jättää fluorihiilivetyjä ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen 4 ja 12 artiklassa määrättyjen sitoumusten eikä sen Kioton pöytäkirjan 2, 5, 7 ja 10 artiklassa määrättyjen sitoumusten soveltamisalan ulkopuolelle.

IV artikla

IV artikla

Voimaantulo

Voimaantulo

| 1. | Lukuun ottamatta 2 kappaleessa määrättyjä poikkeuksia, tämä muutos tulee voimaan 1. tammikuuta 2019, jos vähintään 20 valtiota tai alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestöä, jotka ovat otsonikerrosta heikentävistä aineista tehdyn Montrealin pöytäkirjan osapuolia, on tallettanut muutoksia koskevan ratifioimis- tai hyväksymiskirjan. Jos tämä ehto ei täyty edellä mainittuun päivämäärään mennessä, muutokset tulevat voimaan yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun ehto on täytetty. |
| --- | --- |

1.

Lukuun ottamatta 2 kappaleessa määrättyjä poikkeuksia, tämä muutos tulee voimaan 1. tammikuuta 2019, jos vähintään 20 valtiota tai alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestöä, jotka ovat otsonikerrosta heikentävistä aineista tehdyn Montrealin pöytäkirjan osapuolia, on tallettanut muutoksia koskevan ratifioimis- tai hyväksymiskirjan. Jos tämä ehto ei täyty edellä mainittuun päivämäärään mennessä, muutokset tulevat voimaan yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun ehto on täytetty.

| 2. | Tämän muutoksen I artiklassa määrätyt muiden kuin osapuolten kanssa käytävän kaupan valvontaa koskevan 4 artiklan muutokset tulevat voimaan 1. tammikuuta 2033, jos vähintään 70 valtiota tai alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestöä, jotka ovat otsonikerrosta heikentävistä aineista tehdyn Montrealin pöytäkirjan osapuolia, on tallettanut muutoksia koskevan ratifioimis- tai hyväksymiskirjan. Jos tämä ehto ei täyty edellä mainittuun päivämäärään mennessä, muutokset tulevat voimaan yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun ehto on täytetty. |
| --- | --- |

2.

Tämän muutoksen I artiklassa määrätyt muiden kuin osapuolten kanssa käytävän kaupan valvontaa koskevan 4 artiklan muutokset tulevat voimaan 1. tammikuuta 2033, jos vähintään 70 valtiota tai alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestöä, jotka ovat otsonikerrosta heikentävistä aineista tehdyn Montrealin pöytäkirjan osapuolia, on tallettanut muutoksia koskevan ratifioimis- tai hyväksymiskirjan. Jos tämä ehto ei täyty edellä mainittuun päivämäärään mennessä, muutokset tulevat voimaan yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun ehto on täytetty.

| 3. | Edellä 1 ja 2 kappaleessa tarkoitettujen asiakirjojen lukumäärää laskettaessa alueellisen taloudellisen yhdentymisjärjestön tallettamaa asiakirjaa ei lisätä sen jäsenvaltioiden tallettamien asiakirjojen lukumäärään. |
| --- | --- |

3.

Edellä 1 ja 2 kappaleessa tarkoitettujen asiakirjojen lukumäärää laskettaessa alueellisen taloudellisen yhdentymisjärjestön tallettamaa asiakirjaa ei lisätä sen jäsenvaltioiden tallettamien asiakirjojen lukumäärään.

| 4. | Tämän muutoksen tultua voimaan 1 kappaleessa tarkoitetulla tavalla se tulee voimaan muun pöytäkirjan osapuolen osalta yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä siitä, kun se on tallettanut ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa. |
| --- | --- |

4.

Tämän muutoksen tultua voimaan 1 kappaleessa tarkoitetulla tavalla se tulee voimaan muun pöytäkirjan osapuolen osalta yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä siitä, kun se on tallettanut ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa.

V artikla

V artikla

Väliaikainen soveltaminen

Väliaikainen soveltaminen

Kaikki osapuolet voivat milloin tahansa ennen tämän muutoksen voimaantuloa ilmoittaa, että ne soveltavat väliaikaisesti mitä tahansa 2J artiklassa määrättyjä valvontatoimia ja vastaavia 7 artiklassa määrättyjä ilmoittamisvelvoitteita siihen asti, kun muutos tulee voimaan.

---

Euroopan unionin ilmoitus otsonikerroksen suojelua koskevan Wienin yleissopimuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti sen toimivallan laajuudesta yleissopimuksen ja otsonikerrosta heikentäviä aineita koskevan Montrealin pöytäkirjan alaan kuuluvissa asioissa

Seuraavat valtiot ovat tällä hetkellä Euroopan unionin jäseniä: Belgian kuningaskunta, Bulgarian tasavalta, Tšekin tasavalta, Tanskan kuningaskunta, Saksan liittotasavalta, Viron tasavalta, Irlanti, Helleenien tasavalta, Espanjan kuningaskunta, Ranskan tasavalta, Kroatian tasavalta, Italian tasavalta, Kyproksen tasavalta, Latvian tasavalta, Liettuan tasavalta, Luxemburgin suurherttuakunta, Unkari, Maltan tasavalta, Alankomaiden kuningaskunta, Itävallan tasavalta, Puolan tasavalta, Portugalin tasavalta, Romania, Slovenian tasavalta, Slovakian tasavalta, Suomen tasavalta, Ruotsin kuningaskunta ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta.

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan mukaan unionilla on toimivalta tehdä kansainvälisiä sopimuksia ja täyttää niistä aiheutuvat velvoitteet, jotka myötävaikuttavat seuraavien tavoitteiden saavuttamiseen:

| — | ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen; |
| --- | --- |

—

ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen;

| — | ihmisten terveyden suojelu; |
| --- | --- |

—

ihmisten terveyden suojelu;

| — | luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö; |
| --- | --- |

—

luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö;

| — | sellaisten toimenpiteiden edistäminen kansainvälisellä tasolla, joilla puututaan alueellisiin tai maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin, ja erityisesti ilmastonmuutoksen torjuminen. |
| --- | --- |

—

sellaisten toimenpiteiden edistäminen kansainvälisellä tasolla, joilla puututaan alueellisiin tai maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin, ja erityisesti ilmastonmuutoksen torjuminen.

Unioni on käyttänyt toimivaltaansa Wienin yleissopimuksen ja Montrealin pöytäkirjan alaan kuuluvissa asioissa hyväksymällä oikeudellisia välineitä, erityisesti otsonikerrosta heikentävistä aineista 16 päivänä syyskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2009 (uudelleenlaadittu toisinto) (1), joka korvaa aikaisemman otsonikerroksen suojelusta annetun lainsäädännön, ja fluoratuista kasvihuonekaasuista ja asetuksen (EY) N:o 842/2006 kumoamisesta 16 päivänä huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 517/2014 (2). Unionilla on toimivalta täyttää ne Wienin yleissopimuksen ja Montrealin pöytäkirjan velvoitteet, joiden osalta unionin säädösten ja erityisesti edellä mainittujen säädösten säännöksissä vahvistetaan yhteiset säännöt, ja sikäli ja siinä määrin kuin Wienin yleissopimuksen tai Montrealin pöytäkirjan määräykset tai niiden täytäntöön panemiseksi annetut säädökset vaikuttavat näihin yhteisiin sääntöihin tai muuttavat niiden soveltamisalaa; muussa tapauksessa unionin toimivalta on edelleen jaettua unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä.

1

2

Sen toimivallan käyttäminen, joka Euroopan unionilla on perussopimusten nojalla, on luonteeltaan jatkuvasti kehittyvää. Tästä syystä unioni varaa oikeuden muuttaa tätä ilmoitusta.

Unionilla on yleissopimuksessa tarkoitetulla tutkimuksen alalla toimivalta toteuttaa toimia, erityisesti määritellä ja panna täytäntöön ohjelmia; tämän toimivallan käyttäminen ei kuitenkaan estä jäsenvaltioita käyttämästä omaa toimivaltaansa.

---

(1)  
  EUVL L 286, 31.10.2009, s. 1.

1

(2)  
  EUVL L 150, 20.5.2014, s. 195.

2

---

ASETUKSET

| 14.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 236/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 236/14

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2017/1542,

annettu 8 päivänä kesäkuuta 2017,

delegoidun asetuksen (EU) 2015/35 muuttamisesta siltä osin kuin kyseessä on lakisääteisten pääomavaatimusten laskenta vakuutus- ja jälleenvakuutusyrityksen hallussa olevien varojen tiettyjen luokkien osalta (infrastruktuuriyritykset)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) 25 päivänä marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY (1) ja erityisesti sen 50 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 111 artiklan 1 kohdan b, c ja m alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan investointiohjelman tavoitteena on poistaa sijoitusten esteitä, antaa sijoitushankkeille näkyvyyttä ja teknistä apua sekä hyödyntää nykyisiä ja uusia rahoituslähteitä entistä paremmin. Erityisesti investointiohjelman kolmannessa pilarissa keskitytään poistamaan sijoitusten esteitä ja lisäämään sääntelyn ennakoitavuutta, jotta Eurooppa olisi jatkossakin houkutteleva investointikohde. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan investointiohjelman tavoitteena on poistaa sijoitusten esteitä, antaa sijoitushankkeille näkyvyyttä ja teknistä apua sekä hyödyntää nykyisiä ja uusia rahoituslähteitä entistä paremmin. Erityisesti investointiohjelman kolmannessa pilarissa keskitytään poistamaan sijoitusten esteitä ja lisäämään sääntelyn ennakoitavuutta, jotta Eurooppa olisi jatkossakin houkutteleva investointikohde.

| (2) | Yksi pääomamarkkinaunionin tavoitteista on mobilisoida Euroopan pääomat ja kanavoida ne esimerkiksi sellaisiin infrastruktuurihankkeisiin, jotka tarvitsevat pääomaa laajentumiseen ja työpaikkojen luomiseen. Vakuutusyritykset, etenkin henkivakuutustenantajat, ovat yksi Euroopan suurimmista yhteisösijoittajista, jotka pystyvät tarjoamaan sekä pääoma- että velkarahoitusta pitkän aikavälin infrastruktuurihankkeille. |
| --- | --- |

(2)

Yksi pääomamarkkinaunionin tavoitteista on mobilisoida Euroopan pääomat ja kanavoida ne esimerkiksi sellaisiin infrastruktuurihankkeisiin, jotka tarvitsevat pääomaa laajentumiseen ja työpaikkojen luomiseen. Vakuutusyritykset, etenkin henkivakuutustenantajat, ovat yksi Euroopan suurimmista yhteisösijoittajista, jotka pystyvät tarjoamaan sekä pääoma- että velkarahoitusta pitkän aikavälin infrastruktuurihankkeille.

| (3) | Komission delegoitu asetus (EU) 2016/467 (2), jolla muutetaan komission delegoitua asetusta (EU) 2015/35 (3), tuli voimaan 2 päivänä huhtikuuta 2016, ja sillä luotiin infrastruktuurisijoituksille erillinen omaisuusluokka riskien kalibrointeja varten. |
| --- | --- |

(3)

Komission delegoitu asetus (EU) 2016/467 (2), jolla muutetaan komission delegoitua asetusta (EU) 2015/35 (3), tuli voimaan 2 päivänä huhtikuuta 2016, ja sillä luotiin infrastruktuurisijoituksille erillinen omaisuusluokka riskien kalibrointeja varten.

| (4) | Komissio pyysi ja sai Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselta, jäljempänä ’EVLEV’, uuden teknisen lausunnon uutta infrastruktuuriyritysten omaisuusluokkaa koskevista kriteereistä ja kalibroinnista. Kyseisessä teknisessä lausunnossa suositeltiin myös joitakin muutoksia delegoidulla asetuksella (EU) 2016/467 käyttöön otettuihin, vaatimukset täyttäviä infrastruktuurihankesijoituksia koskeviin kriteereihin. |
| --- | --- |

(4)

Komissio pyysi ja sai Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiselta, jäljempänä ’EVLEV’, uuden teknisen lausunnon uutta infrastruktuuriyritysten omaisuusluokkaa koskevista kriteereistä ja kalibroinnista. Kyseisessä teknisessä lausunnossa suositeltiin myös joitakin muutoksia delegoidulla asetuksella (EU) 2016/467 käyttöön otettuihin, vaatimukset täyttäviä infrastruktuurihankesijoituksia koskeviin kriteereihin.

| (5) | Jotta voidaan kattaa strukturoidut hankerahoitustilanteet, joissa on mukana useita konsernin oikeushenkilöitä, infrastruktuurihanketta hoitavan yhteisön määritelmä olisi korvattava ja se olisi laajennettava kattamaan sekä yksittäiset yhteisöt että konsernit. Tuloja koskevien kriteerien sanamuotoa olisi muutettava, jotta voidaan ottaa huomioon yhteisöt, jotka saavat huomattavan osan tuloistaan infrastruktuuriin liittyvästä toiminnasta. Infrastruktuuriyhteisön tulonlähteiden arvioimisessa olisi käytettävä viimeisintä varainhoitovuotta, jos tiedot ovat käytettävissä, tai rahoitusehdotusta, kuten liikkeeseen laskettuja joukkolainoja koskevaa esitettä tai lainahakemuksen rahoitusennusteita. Infrastruktuuriomaisuuden määritelmän olisi sisällettävä fyysinen omaisuus, jotta olennaiset infrastruktuuriyhteisöt voivat täyttää vaatimukset. |
| --- | --- |

(5)

Jotta voidaan kattaa strukturoidut hankerahoitustilanteet, joissa on mukana useita konsernin oikeushenkilöitä, infrastruktuurihanketta hoitavan yhteisön määritelmä olisi korvattava ja se olisi laajennettava kattamaan sekä yksittäiset yhteisöt että konsernit. Tuloja koskevien kriteerien sanamuotoa olisi muutettava, jotta voidaan ottaa huomioon yhteisöt, jotka saavat huomattavan osan tuloistaan infrastruktuuriin liittyvästä toiminnasta. Infrastruktuuriyhteisön tulonlähteiden arvioimisessa olisi käytettävä viimeisintä varainhoitovuotta, jos tiedot ovat käytettävissä, tai rahoitusehdotusta, kuten liikkeeseen laskettuja joukkolainoja koskevaa esitettä tai lainahakemuksen rahoitusennusteita. Infrastruktuuriomaisuuden määritelmän olisi sisällettävä fyysinen omaisuus, jotta olennaiset infrastruktuuriyhteisöt voivat täyttää vaatimukset.

| (6) | Jotta vältetään sellaisten infrastruktuuriyhteisöjen tahaton ulkopuolelle jääminen, jotka eivät voi antaa luotonantajille vakuuksia koko omaisuudestaan joko oikeudellisista tai omistukseen liittyvistä syistä, olisi otettava käyttöön mekanismeja, joiden avulla voidaan tehdä muunlaisia vakuusjärjestelyjä luotonantajien hyväksi. |
| --- | --- |

(6)

Jotta vältetään sellaisten infrastruktuuriyhteisöjen tahaton ulkopuolelle jääminen, jotka eivät voi antaa luotonantajille vakuuksia koko omaisuudestaan joko oikeudellisista tai omistukseen liittyvistä syistä, olisi otettava käyttöön mekanismeja, joiden avulla voidaan tehdä muunlaisia vakuusjärjestelyjä luotonantajien hyväksi.

| (7) | Sellaisten tilanteiden huomioon ottamiseksi, joissa panttaaminen ennen maksukyvyttömyyttä ei ehkä ole kansallisen lainsäädännön mukaan sallittua, vaatimus pääoman panttaamisesta luotonantajille olisi sisällytettävä muihin vakuusjärjestelyihin. |
| --- | --- |

(7)

Sellaisten tilanteiden huomioon ottamiseksi, joissa panttaaminen ennen maksukyvyttömyyttä ei ehkä ole kansallisen lainsäädännön mukaan sallittua, vaatimus pääoman panttaamisesta luotonantajille olisi sisällytettävä muihin vakuusjärjestelyihin.

| (8) | Olemassa olevan infrastruktuuriyhteisön tai konsernin olisi voitava laskea liikkeeseen lisää velkaa vaatimukset täyttäviä infrastruktuurisijoituksia varten, jos nykyisten luotonantajien suostumus käy ilmi asianmukaisista asiakirjoista, kuten enimmäisvelkaantuneisuusrajasta. |
| --- | --- |

(8)

Olemassa olevan infrastruktuuriyhteisön tai konsernin olisi voitava laskea liikkeeseen lisää velkaa vaatimukset täyttäviä infrastruktuurisijoituksia varten, jos nykyisten luotonantajien suostumus käy ilmi asianmukaisista asiakirjoista, kuten enimmäisvelkaantuneisuusrajasta.

| (9) | Delegoidun asetuksen (EU) 2015/35 kalibrointien olisi oltava oikeasuhteisia riskiin nähden. |
| --- | --- |

(9)

Delegoidun asetuksen (EU) 2015/35 kalibrointien olisi oltava oikeasuhteisia riskiin nähden.

| (10) | EVLEVin teknisessä lausunnossa suositeltiin muutoksia vaatimukset täyttävien infrastruktuurihankesijoitusten kohteluun, minkä vuoksi nykyisiä infrastruktuurihankkeita koskevia säännöksiä olisi muutettava. |
| --- | --- |

(10)

EVLEVin teknisessä lausunnossa suositeltiin muutoksia vaatimukset täyttävien infrastruktuurihankesijoitusten kohteluun, minkä vuoksi nykyisiä infrastruktuurihankkeita koskevia säännöksiä olisi muutettava.

| (11) | Sekä EVLEVin teknisestä lausunnosta että täydentävistä todisteista käy ilmi, että infrastruktuuriyrityksiin tehtävät vaatimukset täyttävät sijoitukset voivat olla turvallisempia kuin muut kuin infrastruktuurisijoitukset. Delegoitua asetusta (EU) 2015/35 olisi muutettava lisäämällä siihen uusi riskin kalibrointi, joka koskee infrastruktuuriyrityksiin tehtäviä vaatimukset täyttäviä vieraan pääoman ehtoisia sijoituksia, jotta nämä voidaan erottaa muista kuin infrastruktuurisijoituksista. |
| --- | --- |

(11)

Sekä EVLEVin teknisestä lausunnosta että täydentävistä todisteista käy ilmi, että infrastruktuuriyrityksiin tehtävät vaatimukset täyttävät sijoitukset voivat olla turvallisempia kuin muut kuin infrastruktuurisijoitukset. Delegoitua asetusta (EU) 2015/35 olisi muutettava lisäämällä siihen uusi riskin kalibrointi, joka koskee infrastruktuuriyrityksiin tehtäviä vaatimukset täyttäviä vieraan pääoman ehtoisia sijoituksia, jotta nämä voidaan erottaa muista kuin infrastruktuurisijoituksista.

| (12) | Vakuutusyritysten sijoituskäyttämisen varovaisuus olisi varmistettava asianmukaisilla määritelmillä ja hyväksymiskriteereillä. Näillä määritelmillä ja kriteereillä olisi varmistettava, että vain turvallisemmat sijoitukset hyötyvät alhaisemmista kalibroinneista. |
| --- | --- |

(12)

Vakuutusyritysten sijoituskäyttämisen varovaisuus olisi varmistettava asianmukaisilla määritelmillä ja hyväksymiskriteereillä. Näillä määritelmillä ja kriteereillä olisi varmistettava, että vain turvallisemmat sijoitukset hyötyvät alhaisemmista kalibroinneista.

| (13) | Tulojen hajauttaminen ei ehkä aina ole mahdollista sellaisissa infrastruktuuriyhteisöissä, jotka tarjoavat keskeistä infrastruktuuriomaisuutta tai palveluja muille infrastruktuuriyrityksille. Tällaisissa tilanteissa tulojen ennustettavuuden arvioimisessa olisi sallittava ota tai maksa -sopimukset. |
| --- | --- |

(13)

Tulojen hajauttaminen ei ehkä aina ole mahdollista sellaisissa infrastruktuuriyhteisöissä, jotka tarjoavat keskeistä infrastruktuuriomaisuutta tai palveluja muille infrastruktuuriyrityksille. Tällaisissa tilanteissa tulojen ennustettavuuden arvioimisessa olisi sallittava ota tai maksa -sopimukset.

| (14) | Osana sijoitusriskien hallintaa tehtävissä stressitesteissä olisi otettava huomioon muusta kuin infrastruktuuriin liittyvästä toiminnasta johtuvat riskit. Jotta sijoitusriskistä voidaan tehdä varovainen arvio, tällaisesta toiminnasta saatuja tuloja ei kuitenkaan pitäisi ottaa huomioon, kun määritetään, voidaanko taloudelliset velvoitteet täyttää. |
| --- | --- |

(14)

Osana sijoitusriskien hallintaa tehtävissä stressitesteissä olisi otettava huomioon muusta kuin infrastruktuuriin liittyvästä toiminnasta johtuvat riskit. Jotta sijoitusriskistä voidaan tehdä varovainen arvio, tällaisesta toiminnasta saatuja tuloja ei kuitenkaan pitäisi ottaa huomioon, kun määritetään, voidaanko taloudelliset velvoitteet täyttää.

| (15) | Infrastruktuuriyritysten vaatimukset täyttäviä varoja koskevan uuden luokan käyttöönotto edellyttää muiden delegoidun asetuksen (EU) 2015/35 säännösten linjaamista niiden kanssa; tällaisia ovat esimerkiksi vakavaraisuuspääomavaatimusta koskeva kaava ja due diligence -vaatimukset, jotka ovat vakuutusyrityksille olennaisia maltillisten sijoituspäätösten tekemiseksi. |
| --- | --- |

(15)

Infrastruktuuriyritysten vaatimukset täyttäviä varoja koskevan uuden luokan käyttöönotto edellyttää muiden delegoidun asetuksen (EU) 2015/35 säännösten linjaamista niiden kanssa; tällaisia ovat esimerkiksi vakavaraisuuspääomavaatimusta koskeva kaava ja due diligence -vaatimukset, jotka ovat vakuutusyrityksille olennaisia maltillisten sijoituspäätösten tekemiseksi.

| (16) | Sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) 2015/35 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(16)

Sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) 2015/35 olisi muutettava.

| (17) | Jotta voidaan välittömästi tehdä mainittuun pitkän aikavälin infrastruktuuriomaisuutta koskevaan luokkaan liittyviä sijoituksia, on tärkeää varmistaa, että asetus tulee voimaan mahdollisimman pian sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(17)

Jotta voidaan välittömästi tehdä mainittuun pitkän aikavälin infrastruktuuriomaisuutta koskevaan luokkaan liittyviä sijoituksia, on tärkeää varmistaa, että asetus tulee voimaan mahdollisimman pian sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan delegoitu asetus (EU) 2015/35 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artiklan 55 a ja 55 b alakohta seuraavasti:






  ”55 a. | ’infrastruktuuriomaisuudella’ fyysisiä omaisuuseriä, rakenteita tai tiloja, järjestelmiä ja verkostoja, jotka tarjoavat tai tukevat olennaisia julkisia palveluja; |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 1 artiklan 55 a ja 55 b alakohta seuraavasti:

”55 a.

’infrastruktuuriomaisuudella’ fyysisiä omaisuuseriä, rakenteita tai tiloja, järjestelmiä ja verkostoja, jotka tarjoavat tai tukevat olennaisia julkisia palveluja;

| 55 b. | ’infrastruktuuriyhteisöllä’ yhteisöä tai konsernia, joka kyseisen yhteisön tai konsernin viimeisimmän varainhoitovuoden aikana, jolta luvut ovat käytettävissä, tai rahoitusehdotuksen perusteella sai suurimman osan tuloistaan infrastruktuuriomaisuuden omistamisesta, rahoittamisesta, kehittämisestä tai operoimisesta;” |
| --- | --- |

55 b.

’infrastruktuuriyhteisöllä’ yhteisöä tai konsernia, joka kyseisen yhteisön tai konsernin viimeisimmän varainhoitovuoden aikana, jolta luvut ovat käytettävissä, tai rahoitusehdotuksen perusteella sai suurimman osan tuloistaan infrastruktuuriomaisuuden omistamisesta, rahoittamisesta, kehittämisestä tai operoimisesta;”

| 2) | Korvataan 164 a artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Tätä asetusta sovellettaessa vaatimukset täyttäviin infrastruktuurisijoituksiin luetaan sijoitukset infrastruktuuriyhteisöihin, jotka täyttävät seuraavat kriteerit:






  a) | infrastruktuuriomaisuuden tuottamilla kassavirroilla voidaan täyttää taloudelliset velvoitteet hankeriskin kannalta olennaisessa pitkäaikaisessa stressiskenaariossa; |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 164 a artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Tätä asetusta sovellettaessa vaatimukset täyttäviin infrastruktuurisijoituksiin luetaan sijoitukset infrastruktuuriyhteisöihin, jotka täyttävät seuraavat kriteerit:

a)

infrastruktuuriomaisuuden tuottamilla kassavirroilla voidaan täyttää taloudelliset velvoitteet hankeriskin kannalta olennaisessa pitkäaikaisessa stressiskenaariossa;

| b) | kassavirrat, joita infrastruktuuriyhteisö tuottaa luotonantajille ja pääomasijoittajille, ovat ennakoitavissa; |
| --- | --- |

b)

kassavirrat, joita infrastruktuuriyhteisö tuottaa luotonantajille ja pääomasijoittajille, ovat ennakoitavissa;

| c) | infrastruktuuriomaisuuteen ja infrastruktuuriyhteisöön sovelletaan sääntely- tai sopimuskehystä, joka tarjoaa luotonantajille ja pääomasijoittajille kattavan suojan, mukaan lukien seuraavat:






  a) | sopimuskehykseen on sisällytettävä määräykset, joilla suojataan tehokkaasti luotonantajia ja pääomasijoittajia tappioilta, jotka aiheutuvat siitä, että osapuoli, joka sitoutuu hankkimaan infrastruktuuriyhteisön tarjoamat tavarat tai palvelut, päättää hankkeen, paitsi jos jompikumpi seuraavista ehdoista täyttyy:






  i) | infrastruktuuriyhteisö saa tulonsa useiden käyttäjien maksamista maksuista; tai |
| --- | --- | --- | --- |

c)

infrastruktuuriomaisuuteen ja infrastruktuuriyhteisöön sovelletaan sääntely- tai sopimuskehystä, joka tarjoaa luotonantajille ja pääomasijoittajille kattavan suojan, mukaan lukien seuraavat:

a)

sopimuskehykseen on sisällytettävä määräykset, joilla suojataan tehokkaasti luotonantajia ja pääomasijoittajia tappioilta, jotka aiheutuvat siitä, että osapuoli, joka sitoutuu hankkimaan infrastruktuuriyhteisön tarjoamat tavarat tai palvelut, päättää hankkeen, paitsi jos jompikumpi seuraavista ehdoista täyttyy:

i)

infrastruktuuriyhteisö saa tulonsa useiden käyttäjien maksamista maksuista; tai

| ii) | tuloihin sovelletaan tuottoprosentin sääntelyä; |
| --- | --- |

ii)

tuloihin sovelletaan tuottoprosentin sääntelyä;

| b) | infrastruktuuriyhteisö on varautunut riittävien varalla olevien varojen tai muiden rahoitusjärjestelyjen avulla kattamaan hankkeen vararahoitus- ja käyttöpääomavaatimukset; |
| --- | --- |

b)

infrastruktuuriyhteisö on varautunut riittävien varalla olevien varojen tai muiden rahoitusjärjestelyjen avulla kattamaan hankkeen vararahoitus- ja käyttöpääomavaatimukset;

Jos sijoitukset tehdään joukkovelkakirjalainoihin tai lainoihin, sopimuskehykseen on sisällytettävä myös seuraavat:

| i) | luotonantajilla on sovellettavan lainsäädännön mahdollistamassa määrin vakuudet tai ne hyötyvät vakuudesta kaikkiin hankkeen toiminnan edellyttämiin omaisuuseriin ja sopimuksiin; |
| --- | --- |

i)

luotonantajilla on sovellettavan lainsäädännön mahdollistamassa määrin vakuudet tai ne hyötyvät vakuudesta kaikkiin hankkeen toiminnan edellyttämiin omaisuuseriin ja sopimuksiin;

| ii) | operatiivisen nettokassavirran käyttöä pakollisten maksujen jälkeen hankkeesta muihin tarkoituksiin kuin velkasitoumusten hoitoon on rajoitettu; |
| --- | --- |

ii)

operatiivisen nettokassavirran käyttöä pakollisten maksujen jälkeen hankkeesta muihin tarkoituksiin kuin velkasitoumusten hoitoon on rajoitettu;

| iii) | toimia, jotka voivat olla haitallisia luotonantajille, on rajoitettu mukaan lukien se, ettei uutta lainaa voida myöntää ilman nykyisten luotonantajien suostumusta niiden kanssa sovitussa muodossa, paitsi jos uuden lainan myöntäminen sallitaan nykyistä lainaa koskevissa asiakirjoissa; |
| --- | --- |

iii)

toimia, jotka voivat olla haitallisia luotonantajille, on rajoitettu mukaan lukien se, ettei uutta lainaa voida myöntää ilman nykyisten luotonantajien suostumusta niiden kanssa sovitussa muodossa, paitsi jos uuden lainan myöntäminen sallitaan nykyistä lainaa koskevissa asiakirjoissa;

Sen estämättä, mitä toisen alakohdan i alakohdassa säädetään, joukkovelkakirjalainoihin tai lainoihin tehdyissä sijoituksissa voidaan käyttää muita suojausmekanismeja, jos yritykset pystyvät osoittamaan, että luotonantajien ei tarvitse saada vakuuksia kaikkiin omaisuuseriin ja sopimuksiin voidakseen tehokkaasti suojata tai kattaa suurimman osan sijoitustaan. Tällöin muihin vakuusmekanismeihin on sisällyttävä vähintään yksi seuraavista:

| i) | osakkeiden panttaaminen; |
| --- | --- |

i)

osakkeiden panttaaminen;

| ii) | väliintulo-oikeus; |
| --- | --- |

ii)

väliintulo-oikeus;

| iii) | pankkitilien panttioikeus; |
| --- | --- |

iii)

pankkitilien panttioikeus;

| iv) | määräysvalta kassavirtoihin; |
| --- | --- |

iv)

määräysvalta kassavirtoihin;

| v) | sopimusten siirtämistä koskevat määräykset; |
| --- | --- |

v)

sopimusten siirtämistä koskevat määräykset;

| d) | jos sijoitukset tehdään joukkovelkakirjalainoihin tai lainoihin, vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys pystyy osoittamaan valvojalle, että se kykenee pitämään sijoituksen erääntymispäivään saakka; |
| --- | --- |

d)

jos sijoitukset tehdään joukkovelkakirjalainoihin tai lainoihin, vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys pystyy osoittamaan valvojalle, että se kykenee pitämään sijoituksen erääntymispäivään saakka;

| e) | jos sijoitukset tehdään joukkovelkakirjalainoihin tai lainoihin, joille ei ole saatavissa nimetyn ulkoisen luottoluokituslaitoksen antamaa luottoluokitusta, sijoitusinstrumentti ja muut etuoikeudeltaan samat instrumentit ovat etuoikeudeltaan parempia kuin kaikki muut vaateet paitsi lakisääteiset vaateet ja likviditeettisopimuksen tarjoajien, omaisuuden hoitajien ja johdannaissopimusten vastapuolten vaateet; |
| --- | --- |

e)

jos sijoitukset tehdään joukkovelkakirjalainoihin tai lainoihin, joille ei ole saatavissa nimetyn ulkoisen luottoluokituslaitoksen antamaa luottoluokitusta, sijoitusinstrumentti ja muut etuoikeudeltaan samat instrumentit ovat etuoikeudeltaan parempia kuin kaikki muut vaateet paitsi lakisääteiset vaateet ja likviditeettisopimuksen tarjoajien, omaisuuden hoitajien ja johdannaissopimusten vastapuolten vaateet;

| f) | jos sijoitukset tehdään osakkeisiin tai joukkovelkakirjalainoihin tai lainoihin, joille ei ole saatavissa nimetyn ulkoisen luottoluokituslaitoksen antamaa luottoluokitusta, seuraavat kriteerit täyttyvät:






  i) | infrastruktuuriomaisuus ja infrastruktuuriyhteisö sijaitsevat ETA:n tai OECD:n jäsenmaissa; |
| --- | --- | --- |

f)

jos sijoitukset tehdään osakkeisiin tai joukkovelkakirjalainoihin tai lainoihin, joille ei ole saatavissa nimetyn ulkoisen luottoluokituslaitoksen antamaa luottoluokitusta, seuraavat kriteerit täyttyvät:

i)

infrastruktuuriomaisuus ja infrastruktuuriyhteisö sijaitsevat ETA:n tai OECD:n jäsenmaissa;

| ii) | jos infrastruktuurihanke on rakennusvaiheessa, pääomasijoittajan on täytettävä seuraavat kriteerit, tai jos pääomasijoittajia on useampi kuin yksi, pääomasijoittajien ryhmän on kokonaisuudessaan täytettävä seuraavat kriteerit:






  — | pääomasijoittajilla on kokemusta infrastruktuurihankkeiden menestyksekkäästä valvonnasta ja asiaan liittyvää asiantuntemusta, |
| --- | --- | --- |

ii)

jos infrastruktuurihanke on rakennusvaiheessa, pääomasijoittajan on täytettävä seuraavat kriteerit, tai jos pääomasijoittajia on useampi kuin yksi, pääomasijoittajien ryhmän on kokonaisuudessaan täytettävä seuraavat kriteerit:

—

pääomasijoittajilla on kokemusta infrastruktuurihankkeiden menestyksekkäästä valvonnasta ja asiaan liittyvää asiantuntemusta,

| — | pääomasijoittajilla on alhainen maksukyvyttömyysriski tai infrastruktuuriyhteisöllä on alhainen pääomasijoittajien maksukyvyttömyydestä johtuva olennaisten tappioiden riski, |
| --- | --- |

—

pääomasijoittajilla on alhainen maksukyvyttömyysriski tai infrastruktuuriyhteisöllä on alhainen pääomasijoittajien maksukyvyttömyydestä johtuva olennaisten tappioiden riski,

| — | pääomasijoittajilla on kannustimia suojella sijoittajien etuja; |
| --- | --- |

—

pääomasijoittajilla on kannustimia suojella sijoittajien etuja;

| iii) | jos hankkeeseen liittyy rakennusriskejä, edellytetään suojatoimenpiteitä, joilla varmistetaan hankkeen saattaminen päätökseen sovitun eritelmän, talousarvion tai valmistumispäivämäärän mukaan; |
| --- | --- |

iii)

jos hankkeeseen liittyy rakennusriskejä, edellytetään suojatoimenpiteitä, joilla varmistetaan hankkeen saattaminen päätökseen sovitun eritelmän, talousarvion tai valmistumispäivämäärän mukaan;

| iv) | jos operatiiviset riskit ovat olennaiset, niitä hallitaan asianmukaisesti; |
| --- | --- |

iv)

jos operatiiviset riskit ovat olennaiset, niitä hallitaan asianmukaisesti;

| v) | infrastruktuuriyhteisö käyttää testattua teknologiaa ja suunnittelua; |
| --- | --- |

v)

infrastruktuuriyhteisö käyttää testattua teknologiaa ja suunnittelua;

| vi) | infrastruktuuriyhteisön pääomarakenne mahdollistaa velanhoidon; |
| --- | --- |

vi)

infrastruktuuriyhteisön pääomarakenne mahdollistaa velanhoidon;

| vii) | infrastruktuuriyhteisön jälleenrahoitusriski on alhainen; |
| --- | --- |

vii)

infrastruktuuriyhteisön jälleenrahoitusriski on alhainen;

| viii) | infrastruktuuriyhteisö käyttää johdannaisia vain riskienvähentämistarkoituksissa.” |
| --- | --- |

viii)

infrastruktuuriyhteisö käyttää johdannaisia vain riskienvähentämistarkoituksissa.”

| 3) | Lisätään 164 b artikla seuraavasti:

  ”164 b artikla
  Infrastruktuuriyrityksiin tehtävät vaatimukset täyttävät sijoitukset
  Tätä asetusta sovellettaessa infrastruktuuriyrityksiin tehtäviin vaatimukset täyttäviin sijoituksiin luetaan sijoitukset infrastruktuuriyhteisöihin, jotka täyttävät seuraavat kriteerit:






  1) | infrastruktuuriyhteisö saa suurimman osan tuloistaan ETA:n tai OECD:n jäsenmaassa sijaitsevan infrastruktuuriomaisuuden omistamisesta, rahoittamisesta, kehittämisestä tai operoimisesta; |
| --- | --- | --- |

3)

Lisätään 164 b artikla seuraavasti:

”164 b artikla

Infrastruktuuriyrityksiin tehtävät vaatimukset täyttävät sijoitukset

Tätä asetusta sovellettaessa infrastruktuuriyrityksiin tehtäviin vaatimukset täyttäviin sijoituksiin luetaan sijoitukset infrastruktuuriyhteisöihin, jotka täyttävät seuraavat kriteerit:

1)

infrastruktuuriyhteisö saa suurimman osan tuloistaan ETA:n tai OECD:n jäsenmaassa sijaitsevan infrastruktuuriomaisuuden omistamisesta, rahoittamisesta, kehittämisestä tai operoimisesta;

| 2) | infrastruktuuriomaisuuden tuottamat tulot täyttävät yhden 164 a artiklan 2 kohdan a alakohdan kriteereistä; |
| --- | --- |

2)

infrastruktuuriomaisuuden tuottamat tulot täyttävät yhden 164 a artiklan 2 kohdan a alakohdan kriteereistä;

| 3) | jos infrastruktuuriyhteisö ei saa tulojaan useiden käyttäjien maksamista maksuista, osapuolen, joka sitoutuu hankkimaan infrastruktuuriyhteisön tarjoamat tavarat tai palvelut, on oltava jokin 164 a artiklan 2 kohdan b alakohdassa luetelluista yhteisöistä; |
| --- | --- |

3)

jos infrastruktuuriyhteisö ei saa tulojaan useiden käyttäjien maksamista maksuista, osapuolen, joka sitoutuu hankkimaan infrastruktuuriyhteisön tarjoamat tavarat tai palvelut, on oltava jokin 164 a artiklan 2 kohdan b alakohdassa luetelluista yhteisöistä;

| 4) | tulot on hajautettava toiminnan, sijainnin tai maksajien mukaan, paitsi jos tuloihin sovelletaan 164 a artiklan 1 kohdan c alakohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti tuottoprosentin sääntelyä, ota tai maksa -sopimusta tai tulot ovat saatavuusperusteisia; |
| --- | --- |

4)

tulot on hajautettava toiminnan, sijainnin tai maksajien mukaan, paitsi jos tuloihin sovelletaan 164 a artiklan 1 kohdan c alakohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti tuottoprosentin sääntelyä, ota tai maksa -sopimusta tai tulot ovat saatavuusperusteisia;

| 5) | jos sijoitukset tehdään joukkovelkakirjalainoihin tai lainoihin, vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys pystyy osoittamaan valvojalle, että se kykenee pitämään sijoituksen erääntymispäivään saakka; |
| --- | --- |

5)

jos sijoitukset tehdään joukkovelkakirjalainoihin tai lainoihin, vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys pystyy osoittamaan valvojalle, että se kykenee pitämään sijoituksen erääntymispäivään saakka;

| 6) | jos infrastruktuuriyhteisölle ei ole saatavissa nimetyn ulkoisen luottoluokituslaitoksen antamaa luottoluokitusta:






  a) | olennaisten taloudellisten suhdelukujen analyysin perusteella tehtyjen varovaisten oletusten mukaan infrastruktuuriyhteisön pääomarakenne mahdollistaa velanhoidon; |
| --- | --- | --- |

6)

jos infrastruktuuriyhteisölle ei ole saatavissa nimetyn ulkoisen luottoluokituslaitoksen antamaa luottoluokitusta:

a)

olennaisten taloudellisten suhdelukujen analyysin perusteella tehtyjen varovaisten oletusten mukaan infrastruktuuriyhteisön pääomarakenne mahdollistaa velanhoidon;

| b) | infrastruktuuriyhteisö on ollut toiminnassa vähintään kolmen vuoden ajan tai jos yritys on ostettu, se on ollut toiminnassa vähintään kolmen vuoden ajan; |
| --- | --- |

b)

infrastruktuuriyhteisö on ollut toiminnassa vähintään kolmen vuoden ajan tai jos yritys on ostettu, se on ollut toiminnassa vähintään kolmen vuoden ajan;

| 7) | jos infrastruktuuriyhteisölle on saatavissa nimetyn ulkoisen luottoluokituslaitoksen antama luottoluokitus, tämän luottoluokituksen on oltava luokkien 0 ja 3 välillä.” |
| --- | --- |

7)

jos infrastruktuuriyhteisölle on saatavissa nimetyn ulkoisen luottoluokituslaitoksen antama luottoluokitus, tämän luottoluokituksen on oltava luokkien 0 ja 3 välillä.”

| 4) | Muutetaan 168 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Direktiivin 2009/138/EY 105 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettuun osakeriskin alaosioon sisältyy riskialaosio tyypin 1 osakkeille, riskialaosio tyypin 2 osakkeille, riskialaosio vaatimukset täyttäville infrastruktuuriosakkeille ja riskialaosio vaatimukset täyttäville infrastruktuuriyritysten osakkeille.” |
| --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 168 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Direktiivin 2009/138/EY 105 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettuun osakeriskin alaosioon sisältyy riskialaosio tyypin 1 osakkeille, riskialaosio tyypin 2 osakkeille, riskialaosio vaatimukset täyttäville infrastruktuuriosakkeille ja riskialaosio vaatimukset täyttäville infrastruktuuriyritysten osakkeille.”

| b) | Lisätään 3 b kohta seuraavasti:

  ”3 b.   Vaatimukset täyttäviin infrastruktuuriyritysten osakkeisiin luetaan infrastruktuuriyhteisöihin tehdyt osakesijoitukset, jotka täyttävät 164 b artiklassa vahvistetut kriteerit.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään 3 b kohta seuraavasti:

”3 b.   Vaatimukset täyttäviin infrastruktuuriyritysten osakkeisiin luetaan infrastruktuuriyhteisöihin tehdyt osakesijoitukset, jotka täyttävät 164 b artiklassa vahvistetut kriteerit.”

| c) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Osakeriskin pääomavaatimus on yhtä kuin:





  jossa






  a) | SCRequ1
  tarkoittaa tyypin 1 osakkeiden pääomavaatimusta; |
| --- | --- | --- |

c)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Osakeriskin pääomavaatimus on yhtä kuin:

Formula

jossa

a)

SCRequ1
  tarkoittaa tyypin 1 osakkeiden pääomavaatimusta;

| b) | SCRequ2
  tarkoittaa tyypin 2 osakkeiden pääomavaatimusta; |
| --- | --- |

b)

SCRequ2
  tarkoittaa tyypin 2 osakkeiden pääomavaatimusta;

| c) | SCRquinf
  tarkoittaa vaatimukset täyttävien infrastruktuuriosakkeiden pääomavaatimusta; |
| --- | --- |

c)

SCRquinf
  tarkoittaa vaatimukset täyttävien infrastruktuuriosakkeiden pääomavaatimusta;

| d) | SCRquinfc
  tarkoittaa vaatimukset täyttävien infrastruktuuriyritysten osakkeiden pääomavaatimusta.” |
| --- | --- |

d)

SCRquinfc
  tarkoittaa vaatimukset täyttävien infrastruktuuriyritysten osakkeiden pääomavaatimusta.”

| d) | Muutetaan 6 kohta seuraavasti:






  i) | korvataan a ja b alakohta seuraavasti:






  ”a) | osakkeet – paitsi vaatimukset täyttävät infrastruktuuriosakkeet tai vaatimukset täyttävät infrastruktuuriyritysten osakkeet – yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavissa yrityksissä, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 346/2013 (*1) 3 artiklan b alakohdassa tarkoitettuja vaatimukset täyttäviä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja, kun tämän asetuksen 84 artiklassa säädetty läpikatsomisperiaate on mahdollinen kaikille yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavassa yrityksessä oleville altistumille, tai kyseisten rahastojen osuudet tai osakkeet, kun läpikatsomisperiaate ei ole mahdollinen kaikille yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavassa yrityksessä oleville altistumille; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Muutetaan 6 kohta seuraavasti:

i)

korvataan a ja b alakohta seuraavasti:

”a)

osakkeet – paitsi vaatimukset täyttävät infrastruktuuriosakkeet tai vaatimukset täyttävät infrastruktuuriyritysten osakkeet – yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavissa yrityksissä, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 346/2013 (*1) 3 artiklan b alakohdassa tarkoitettuja vaatimukset täyttäviä yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja, kun tämän asetuksen 84 artiklassa säädetty läpikatsomisperiaate on mahdollinen kaikille yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavassa yrityksessä oleville altistumille, tai kyseisten rahastojen osuudet tai osakkeet, kun läpikatsomisperiaate ei ole mahdollinen kaikille yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavassa yrityksessä oleville altistumille;

*1

| b) | osakkeet – paitsi vaatimukset täyttävät infrastruktuuriosakkeet tai täyttävät osakkeet infrastruktuuriyritysten vaatimukset – yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavissa yrityksissä, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 345/2013 (*2) 3 artiklan b alakohdassa tarkoitettuja vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja, kun tämän asetuksen 84 artiklassa säädetty läpikatsomisperiaate on mahdollinen kaikille yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavassa yrityksessä oleville altistumille, tai kyseisten rahastojen osuudet tai osakkeet, kun läpikatsomisperiaate ei ole mahdollinen kaikille yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavassa yrityksessä oleville altistumille; |
| --- | --- |

b)

osakkeet – paitsi vaatimukset täyttävät infrastruktuuriosakkeet tai täyttävät osakkeet infrastruktuuriyritysten vaatimukset – yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavissa yrityksissä, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 345/2013 (*2) 3 artiklan b alakohdassa tarkoitettuja vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja, kun tämän asetuksen 84 artiklassa säädetty läpikatsomisperiaate on mahdollinen kaikille yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavassa yrityksessä oleville altistumille, tai kyseisten rahastojen osuudet tai osakkeet, kun läpikatsomisperiaate ei ole mahdollinen kaikille yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavassa yrityksessä oleville altistumille;

*2

(*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 346/2013, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013, eurooppalaisista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneista rahastoista (EUVL L 115, 25.4.2013, s. 18)."

*1

(*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 345/2013, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013, eurooppalaisista riskipääomarahastoista (EUVL L 115, 25.4.2013, s. 1).”
  "

*2

| ii) | korvataan c alakohdan i alakohta seuraavasti:






  ”i) | osakkeet – paitsi vaatimukset täyttävät infrastruktuuriosakkeet tai vaatimukset täyttävät infrastruktuuriyritysten osakkeet – näissä rahastoissa, kun tämän asetuksen 84 artiklassa säädetty läpikatsomisperiaate on mahdollinen kaikille vaihtoehtoisessa sijoitusrahastossa oleville altistumille;” |
| --- | --- | --- |

ii)

korvataan c alakohdan i alakohta seuraavasti:

”i)

osakkeet – paitsi vaatimukset täyttävät infrastruktuuriosakkeet tai vaatimukset täyttävät infrastruktuuriyritysten osakkeet – näissä rahastoissa, kun tämän asetuksen 84 artiklassa säädetty läpikatsomisperiaate on mahdollinen kaikille vaihtoehtoisessa sijoitusrahastossa oleville altistumille;”

| iii) | korvataan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | osakkeet – paitsi vaatimukset täyttävät infrastruktuuriosakkeet tai vaatimukset täyttävät infrastruktuuriyritysten osakkeet – yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavissa yrityksissä, jotka ovat asetuksen (EU) 2015/760 nojalla hyväksyttyjä eurooppalaisia pitkäaikaissijoitusrahastoja, kun tämän asetuksen 84 artiklassa säädetty läpikatsomisperiaate on mahdollinen kaikille yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavassa yrityksessä oleville altistumille, tai kyseisten rahastojen osuudet tai osakkeet, kun läpikatsomisperiaate ei ole mahdollinen kaikille yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavassa yrityksessä oleville altistumille.” |
| --- | --- | --- |

iii)

korvataan d alakohta seuraavasti:

”d)

osakkeet – paitsi vaatimukset täyttävät infrastruktuuriosakkeet tai vaatimukset täyttävät infrastruktuuriyritysten osakkeet – yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavissa yrityksissä, jotka ovat asetuksen (EU) 2015/760 nojalla hyväksyttyjä eurooppalaisia pitkäaikaissijoitusrahastoja, kun tämän asetuksen 84 artiklassa säädetty läpikatsomisperiaate on mahdollinen kaikille yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavassa yrityksessä oleville altistumille, tai kyseisten rahastojen osuudet tai osakkeet, kun läpikatsomisperiaate ei ole mahdollinen kaikille yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavassa yrityksessä oleville altistumille.”

| 5) | Lisätään 169 artiklaan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Tämän asetuksen 168 artiklassa tarkoitettujen vaatimukset täyttävien infrastruktuuriyritysten osakkeiden pääomavaatimus vastaa omassa perusvarallisuudessa tappiota, joka aiheutuisi seuraavista välittömistä arvonalentumisista:






  a) | välitön arvonalentuminen, joka on 22 prosenttia infrastruktuuriyrityksiin tehtyjen vaatimukset täyttävien osakesijoitusten arvosta direktiivin 2009/138/EY 212 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitetuissa sidosyrityksissä, kun sijoitukset ovat luonteeltaan strategisia; |
| --- | --- | --- |

5)

Lisätään 169 artiklaan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Tämän asetuksen 168 artiklassa tarkoitettujen vaatimukset täyttävien infrastruktuuriyritysten osakkeiden pääomavaatimus vastaa omassa perusvarallisuudessa tappiota, joka aiheutuisi seuraavista välittömistä arvonalentumisista:

a)

välitön arvonalentuminen, joka on 22 prosenttia infrastruktuuriyrityksiin tehtyjen vaatimukset täyttävien osakesijoitusten arvosta direktiivin 2009/138/EY 212 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitetuissa sidosyrityksissä, kun sijoitukset ovat luonteeltaan strategisia;

| b) | välitön arvonalentuminen, joka on 36 prosenttia lisättynä 92 prosentilla tämän asetuksen 172 artiklassa tarkoitetusta symmetrisestä mukautuksesta, muiden kuin a alakohdassa tarkoitettujen vaatimukset täyttävien infrastruktuuriyritysten osakkeiden arvosta.” |
| --- | --- |

b)

välitön arvonalentuminen, joka on 36 prosenttia lisättynä 92 prosentilla tämän asetuksen 172 artiklassa tarkoitetusta symmetrisestä mukautuksesta, muiden kuin a alakohdassa tarkoitettujen vaatimukset täyttävien infrastruktuuriyritysten osakkeiden arvosta.”

| 6) | Lisätään 170 artiklaan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Kun vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys on saanut valvontaviranomaisen hyväksynnän soveltaa direktiivin 2009/138/EY 304 artiklassa vahvistettuja säännöksiä, vaatimukset täyttävien infrastruktuuriyritysten osakkeiden pääomavaatimus vastaa omassa perusvarallisuudessa tappiota, joka aiheutuisi välittömästä arvonalentumisesta, joka on






  a) | 22 prosenttia vaatimukset täyttävien infrastruktuuriyritysten osakkeiden arvosta, joka vastaa direktiivin 2009/138/EY 304 artiklan 1 kohdan b alakohdassa i alakohdassa tarkoitettua liiketoimintaa; |
| --- | --- | --- |

6)

Lisätään 170 artiklaan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Kun vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys on saanut valvontaviranomaisen hyväksynnän soveltaa direktiivin 2009/138/EY 304 artiklassa vahvistettuja säännöksiä, vaatimukset täyttävien infrastruktuuriyritysten osakkeiden pääomavaatimus vastaa omassa perusvarallisuudessa tappiota, joka aiheutuisi välittömästä arvonalentumisesta, joka on

a)

22 prosenttia vaatimukset täyttävien infrastruktuuriyritysten osakkeiden arvosta, joka vastaa direktiivin 2009/138/EY 304 artiklan 1 kohdan b alakohdassa i alakohdassa tarkoitettua liiketoimintaa;

| b) | 22 prosenttia infrastruktuuriyrityksiin tehtävien vaatimukset täyttävien osakesijoitusten arvosta direktiivin 2009/138/EY 212 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitetuissa sidosyrityksissä, kun sijoitukset ovat luonteeltaan strategisia; |
| --- | --- |

b)

22 prosenttia infrastruktuuriyrityksiin tehtävien vaatimukset täyttävien osakesijoitusten arvosta direktiivin 2009/138/EY 212 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitetuissa sidosyrityksissä, kun sijoitukset ovat luonteeltaan strategisia;

| c) | 36 prosenttia lisättynä 92 prosentilla tämän asetuksen 172 artiklassa tarkoitetusta symmetrisestä mukautuksesta, muiden kuin a tai b alakohdassa tarkoitettujen vaatimukset täyttävien infrastruktuuriyritysten osakkeiden arvosta.” |
| --- | --- |

c)

36 prosenttia lisättynä 92 prosentilla tämän asetuksen 172 artiklassa tarkoitetusta symmetrisestä mukautuksesta, muiden kuin a tai b alakohdassa tarkoitettujen vaatimukset täyttävien infrastruktuuriyritysten osakkeiden arvosta.”

| 7) | Korvataan 171 artiklan johdantolause seuraavasti:
  ”Sovellettaessa 169 artiklan 1 kohdan a alakohtaa, 2 kohdan a alakohtaa, 3 kohdan a alakohtaa ja 4 kohdan a alakohtaa sekä 170 artiklan 1 kohdan b alakohtaa, 2 kohdan b alakohtaa, 3 kohdan b alakohtaa ja 4 kohdan b alakohtaa luonteeltaan strategisilla osakesijoituksilla tarkoitetaan osakesijoituksia, joiden osalta osakasyrityksenä oleva vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys kykenee osoittamaan, että”. |
| --- | --- |

7)

Korvataan 171 artiklan johdantolause seuraavasti:

”Sovellettaessa 169 artiklan 1 kohdan a alakohtaa, 2 kohdan a alakohtaa, 3 kohdan a alakohtaa ja 4 kohdan a alakohtaa sekä 170 artiklan 1 kohdan b alakohtaa, 2 kohdan b alakohtaa, 3 kohdan b alakohtaa ja 4 kohdan b alakohtaa luonteeltaan strategisilla osakesijoituksilla tarkoitetaan osakesijoituksia, joiden osalta osakasyrityksenä oleva vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys kykenee osoittamaan, että”.

| 8) | Lisätään 180 artiklaan 14, 15 ja 16 kohta seuraavasti:

  ”14.   Joukkovelkakirjalainojen ja lainojen muodossa oleville altistumille, jotka täyttävät 15 kohdassa vahvistetut kriteerit, annetaan riskikertoimeksi stress
  i
  altistuman luottoluokan ja duraation mukaan seuraavaa taulukkoa noudattaen:














  Luottoluokka | 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Duraatio
  (dur
  i) | stress
  i | ai | bi | ai | bi | ai | bi | ai | bi |
| Enintään 5 | bi
  · duri | — | 0,68 % | — | 0,83 % | — | 1,05 % | — | 1,88 % |
| Enemmän kuin 5 ja enintään 10 | ai
  - bi
  · (duri
  – 5) | 3,38 % | 0,38 % | 4,13 % | 0,45 % | 5,25 % | 0,53 % | 9,38 % | 1,13 % |
| Enemmän kuin 10 ja enintään 15 | ai
  - bi
  · (duri
  – 10) | 5,25 % | 0,38 % | 6,38 % | 0,38 % | 7,88 % | 0,38 % | 15,0 % | 0,75 % |
| Enemmän kuin 15 ja enintään 20 | ai
  - bi
  · (duri
  – 15) | 7,13 % | 0,38 % | 8,25 % | 0,38 % | 9,75 % | 0,38 % | 18,75 % | 0,75 % |
| Enemmän kuin 20 | min[ai
  - bi
  · (duri
  – 20);1] | 9,0 % | 0,38 % | 10,13 % | 0,38 % | 11,63 % | 0,38 % | 22,50 % | 0,38 % |

8)

Lisätään 180 artiklaan 14, 15 ja 16 kohta seuraavasti:

”14.   Joukkovelkakirjalainojen ja lainojen muodossa oleville altistumille, jotka täyttävät 15 kohdassa vahvistetut kriteerit, annetaan riskikertoimeksi stress
  i
  altistuman luottoluokan ja duraation mukaan seuraavaa taulukkoa noudattaen:

Luottoluokka

0

1

2

3

Duraatio

(dur
  i)

stress
  i

ai

bi

ai

bi

ai

bi

ai

bi

Enintään 5

bi
  · duri

—

0,68 %

—

0,83 %

—

1,05 %

—

1,88 %

Enemmän kuin 5 ja enintään 10

ai
  - bi
  · (duri
  – 5)

3,38 %

0,38 %

4,13 %

0,45 %

5,25 %

0,53 %

9,38 %

1,13 %

Enemmän kuin 10 ja enintään 15

ai
  - bi
  · (duri
  – 10)

5,25 %

0,38 %

6,38 %

0,38 %

7,88 %

0,38 %

15,0 %

0,75 %

Enemmän kuin 15 ja enintään 20

ai
  - bi
  · (duri
  – 15)

7,13 %

0,38 %

8,25 %

0,38 %

9,75 %

0,38 %

18,75 %

0,75 %

Enemmän kuin 20

min[ai
  - bi
  · (duri
  – 20);1]

9,0 %

0,38 %

10,13 %

0,38 %

11,63 %

0,38 %

22,50 %

0,38 %

15.   Altistumia, joille annetaan riskikerroin 14 kohdan mukaisesti, koskevat kriteerit ovat seuraavat:

| a) | altistuma liittyy infrastruktuuriyritykseen tehtävään vaatimukset täyttävään sijoitukseen, joka on 164 a artiklassa vahvistettujen kriteereiden mukainen; |
| --- | --- |

a)

altistuma liittyy infrastruktuuriyritykseen tehtävään vaatimukset täyttävään sijoitukseen, joka on 164 a artiklassa vahvistettujen kriteereiden mukainen;

| b) | altistuma ei ole omaisuuserä, joka täyttää seuraavat edellytykset:






  — | se on luokiteltu vastaavuuskorjauskantaan direktiivin 2009/138/EY 77 b artiklan 2 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

b)

altistuma ei ole omaisuuserä, joka täyttää seuraavat edellytykset:

—

se on luokiteltu vastaavuuskorjauskantaan direktiivin 2009/138/EY 77 b artiklan 2 kohdan mukaisesti,

| — | se on luokiteltu luottoluokkaan 0–2; |
| --- | --- |

—

se on luokiteltu luottoluokkaan 0–2;

| c) | altistumalle on saatavissa nimetyn ulkoisen luottoluokituslaitoksen antama luottoluokitus; |
| --- | --- |

c)

altistumalle on saatavissa nimetyn ulkoisen luottoluokituslaitoksen antama luottoluokitus;

| d) | altistuma on luokiteltu luottoluokkaan 0–3. |
| --- | --- |

d)

altistuma on luokiteltu luottoluokkaan 0–3.

16.   Joukkovelkakirjalainojen ja lainojen muodossa oleville altistumille, jotka täyttävät 15 kohdan a ja b alakohdassa vahvistetut kriteerit mutta eivät täytä 15 kohdan c alakohdassa vahvistettuja kriteereitä, annetaan riskikertoimeksi stressi
  , joka vastaa luottoluokkaa 3 ja altistuman duraatiota 14 kohdassa vahvistetun taulukon mukaisesti.”

| 9) | Korvataan 181 artiklan b alakohdan toinen kohta seuraavasti:

  ”Jos varatulle sijoitussalkulle ei ole saatavissa nimetyn ulkoisen luottoluokituslaitoksen antamaa luottoluokitusta sekä jos kyseessä on vaatimukset täyttävä infrastruktuuriomaisuus tai vaatimukset täyttävä infrastruktuuriyrityksen omaisuus, joka on luokiteltu luottoluokkaan 3, kyseisen sijoitussalkun omaisuuseriin sovelletaan pienennyskerrointa, joka on 100 prosenttia.” |
| --- | --- |

9)

Korvataan 181 artiklan b alakohdan toinen kohta seuraavasti:

”Jos varatulle sijoitussalkulle ei ole saatavissa nimetyn ulkoisen luottoluokituslaitoksen antamaa luottoluokitusta sekä jos kyseessä on vaatimukset täyttävä infrastruktuuriomaisuus tai vaatimukset täyttävä infrastruktuuriyrityksen omaisuus, joka on luokiteltu luottoluokkaan 3, kyseisen sijoitussalkun omaisuuseriin sovelletaan pienennyskerrointa, joka on 100 prosenttia.”

| 10) | Korvataan 261 a artikla seuraavasti:

  ”261 a artikla
  Vaatimukset täyttävien infrastruktuurisijoitusten tai infrastruktuuriyrityksiin tehtävien vaatimukset täyttävien sijoitusten riskienhallinta

  1.   Vakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten on ennen vaatimukset täyttävän infrastruktuurisijoituksen tai infrastruktuuriyritykseen tehtävän vaatimukset täyttävän sijoituksen tekemistä suoritettava riittävä due diligence -tarkastelu, mukaan lukien kaikki seuraavat:






  a) | dokumentoitu arvio siitä, miten infrastruktuuriyhteisö täyttää 164 a tai 164 b artiklassa vahvistetut kriteerit; arviointi on käynyt läpi validointiprosessin, jonka tekijät ovat vapaita kriteereiden arvioinnista vastaavien henkilöiden vaikutusvallasta, eikä heillä ole eturistiriitoja kyseisten henkilöiden kanssa; |
| --- | --- | --- |

10)

Korvataan 261 a artikla seuraavasti:

”261 a artikla

Vaatimukset täyttävien infrastruktuurisijoitusten tai infrastruktuuriyrityksiin tehtävien vaatimukset täyttävien sijoitusten riskienhallinta

1.   Vakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten on ennen vaatimukset täyttävän infrastruktuurisijoituksen tai infrastruktuuriyritykseen tehtävän vaatimukset täyttävän sijoituksen tekemistä suoritettava riittävä due diligence -tarkastelu, mukaan lukien kaikki seuraavat:

a)

dokumentoitu arvio siitä, miten infrastruktuuriyhteisö täyttää 164 a tai 164 b artiklassa vahvistetut kriteerit; arviointi on käynyt läpi validointiprosessin, jonka tekijät ovat vapaita kriteereiden arvioinnista vastaavien henkilöiden vaikutusvallasta, eikä heillä ole eturistiriitoja kyseisten henkilöiden kanssa;

| b) | vahvistus sille, että infrastruktuuriyhteisön kassavirtojen mahdollinen rahoitusmalli on käynyt läpi validointiprosessin, jonka tekijät ovat vapaita rahoitusmallin laatimisesta vastaavien henkilöiden vaikutusvallasta, eikä heillä ole eturistiriitoja kyseisten henkilöiden kanssa. |
| --- | --- |

b)

vahvistus sille, että infrastruktuuriyhteisön kassavirtojen mahdollinen rahoitusmalli on käynyt läpi validointiprosessin, jonka tekijät ovat vapaita rahoitusmallin laatimisesta vastaavien henkilöiden vaikutusvallasta, eikä heillä ole eturistiriitoja kyseisten henkilöiden kanssa.

2.   Vakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten, jotka ovat tehneet vaatimukset täyttäviä infrastruktuurisijoituksia tai vaatimukset täyttäviä sijoituksia infrastruktuuriyrityksiin, on säännöllisesti seurattava ja stressitestattava infrastruktuuriyhteisöä tukevia kassavirtoja ja vakuuksien arvoa. Kunkin stressitestin on oltava oikeasuhteinen infrastruktuurihankkeeseen sisältyvän riskin luonteeseen, laajuuteen ja monimutkaisuuteen nähden.

3.   Stressitesteissä on otettava huomioon muusta kuin infrastruktuuriin liittyvästä toiminnasta johtuvat riskit, mutta tällaisesta toiminnasta saatuja tuloja ei oteta huomioon määritettäessä sitä, pystyykö infrastruktuuriyhteisö täyttämään taloudelliset velvoitteensa.

4.   Jos vakuutus- ja jälleenvakuutusyrityksillä on olennaisia vaatimukset täyttäviä infrastruktuurisijoituksia tai vaatimukset täyttäviä sijoituksia infrastruktuuriyrityksissä, niiden on direktiivin 2009/138/EY 41 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja kirjallisia menettelyjä laatiessaan sisällytettävä mukaan määräykset näiden sijoitusten aktiivisesta seurannasta rakennusvaiheessa ja näistä sijoituksista palautuvien määrien maksimoinnista konkurssi- tai lainaehtojen uudelleenneuvottelutilanteessa.

5.   Vakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten, joilla on vaatimukset täyttäviä infrastruktuurisijoituksia tai vaatimukset täyttäviä sijoituksia infrastruktuuriyrityksissä joukkovelkakirjalainoina tai lainoina, on varojen ja velkojen hallintansa avulla varmistettava, että ne kykenevät jatkuvalta perustalta pitämään sijoituksen erääntymispäivään saakka.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä kesäkuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 335, 17.12.2009, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2016/467, annettu 30 päivänä syyskuuta 2015, delegoidun asetuksen (EU) 2015/35 muuttamisesta siltä osin kuin kyseessä on lakisääteisten pääomavaatimusten laskenta vakuutus- ja jälleenvakuutusyrityksen hallussa olevien varojen useiden luokkien osalta (EUVL L 85, 1.4.2016, s. 6).

2

(3)  Komission delegoitu asetus (EU) 2015/35, annettu 10 päivänä lokakuuta 2014, vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EU täydentämisestä (Solvenssi II) (EUVL L 12, 17.1.2015, s. 1).

3

---

PÄÄTÖKSET

| 14.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 236/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 236/22

---

JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJIEN PÄÄTÖS (EU, Euratom) 2017/1543,

annettu 6 päivänä syyskuuta 2017,

unionin yleisen tuomioistuimen tuomarin nimittämisestä

EUROOPAN UNIONIN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 19 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 254 ja 255 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan 1 kohdan,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 3 olevassa 48 artiklassa, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2015/2422 (1), määrätään, että unionin yleisessä tuomioistuimessa on 47 tuomaria 1 päivästä syyskuuta 2016. Mainitun asetuksen 2 artiklan b alakohdassa määritetään seitsemän uuden tuomarin toimikauden pituus siten, että toimikauden päättyminen vastaa 1 päivänä syyskuuta 2019 ja 1 päivänä syyskuuta 2022 tapahtuvia unionin yleisen tuomioistuimen tuomareiden osittaisia vaihtumisia. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 3 olevassa 48 artiklassa, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2015/2422 (1), määrätään, että unionin yleisessä tuomioistuimessa on 47 tuomaria 1 päivästä syyskuuta 2016. Mainitun asetuksen 2 artiklan b alakohdassa määritetään seitsemän uuden tuomarin toimikauden pituus siten, että toimikauden päättyminen vastaa 1 päivänä syyskuuta 2019 ja 1 päivänä syyskuuta 2022 tapahtuvia unionin yleisen tuomioistuimen tuomareiden osittaisia vaihtumisia.

| (2) | Tässä yhteydessä Geert DE BAEREa on esitetty ehdokkaaksi unionin yleisen tuomioistuimen uuden tuomarin virkaan. |
| --- | --- |

(2)

Tässä yhteydessä Geert DE BAEREa on esitetty ehdokkaaksi unionin yleisen tuomioistuimen uuden tuomarin virkaan.

| (3) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 255 artiklalla perustettu komitea on antanut lausuntonsa Geert DE BAEREn soveltuvuudesta unionin yleisen tuomioistuimen tuomarin tehtävään. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 255 artiklalla perustettu komitea on antanut lausuntonsa Geert DE BAEREn soveltuvuudesta unionin yleisen tuomioistuimen tuomarin tehtävään.

| (4) | On asianmukaista nimittää Geert DE BAERE tämän päätöksen voimaantulopäivänä alkavaksi ja 31 päivänä elokuuta 2022 päättyväksi kaudeksi, |
| --- | --- |

(4)

On asianmukaista nimittää Geert DE BAERE tämän päätöksen voimaantulopäivänä alkavaksi ja 31 päivänä elokuuta 2022 päättyväksi kaudeksi,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimitetään Geert DE BAERE unionin yleisen tuomioistuimen tuomariksi tämän päätöksen voimaantulopäivänä alkavaksi ja 31 päivänä elokuuta 2022 päättyväksi kaudeksi.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 6 päivänä syyskuuta 2017.

Puheenjohtaja

K. TAEL

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2015/2422, annettu 16 päivänä joulukuuta 2015, Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan N:o 3 muuttamisesta (EUVL L 341, 24.12.2015, s. 14).

1

---

SUOSITUKSET

| 14.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 236/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 236/23

---

EU:n JA EGYPTIN ASSOSIAATIONEUVOSTON SUOSITUS N:o 1/2017,

annettu 25 päivänä heinäkuuta 2017,

EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteiden hyväksymisestä [2017/1544]

EU–EGYPTI-ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen assosiaation perustavan Euro–Välimeri-sopimuksen (1) ja erityisesti sen 76 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen assosiaation perustava Euro–Välimeri-sopimus, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin 25 päivänä kesäkuuta 2001, ja se tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2004. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen assosiaation perustava Euro–Välimeri-sopimus, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin 25 päivänä kesäkuuta 2001, ja se tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2004.

| (2) | Sopimuksen 76 artiklassa assosiaationeuvosto valtuutetaan tekemään asianmukaisia päätöksiä sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen 76 artiklassa assosiaationeuvosto valtuutetaan tekemään asianmukaisia päätöksiä sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (3) | Sopimuksen 86 artiklan mukaan osapuolet toteuttavat kaikki yleiset ja erityiset toimenpiteet, jotka ovat tarpeen niiden sopimuksesta johtuvien velvoitteiden täyttämiseksi, ja huolehtivat siitä, että sopimuksen tavoitteet saavutetaan. |
| --- | --- |

(3)

Sopimuksen 86 artiklan mukaan osapuolet toteuttavat kaikki yleiset ja erityiset toimenpiteet, jotka ovat tarpeen niiden sopimuksesta johtuvien velvoitteiden täyttämiseksi, ja huolehtivat siitä, että sopimuksen tavoitteet saavutetaan.

| (4) | Euroopan naapuruuspolitiikan tarkistuksen johdosta ehdotettiin uuden vaiheen käynnistämistä kumppaneiden kanssa tehtävässä yhteistyössä, jotta kumpikin osapuoli voisi kokea kumppanuuden enemmän omakseen. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan naapuruuspolitiikan tarkistuksen johdosta ehdotettiin uuden vaiheen käynnistämistä kumppaneiden kanssa tehtävässä yhteistyössä, jotta kumpikin osapuoli voisi kokea kumppanuuden enemmän omakseen.

| (5) | Unioni ja Egypti sopivat lujittavansa kumppanuuttaan hyväksymällä vuosiksi 2017–2020 painopisteet, joiden avulla pyritään ratkaisemaan unionin ja Egyptin yhteiset haasteet, edistämään yhteisiä etuja ja turvaamaan vakaus Välimeren molemmin puolin pitkällä aikavälillä, |
| --- | --- |

(5)

Unioni ja Egypti sopivat lujittavansa kumppanuuttaan hyväksymällä vuosiksi 2017–2020 painopisteet, joiden avulla pyritään ratkaisemaan unionin ja Egyptin yhteiset haasteet, edistämään yhteisiä etuja ja turvaamaan vakaus Välimeren molemmin puolin pitkällä aikavälillä,

SUOSITTAA SEURAAVAA:

1 artikla

Assosiaationeuvosto suosittaa, että osapuolet panevat täytäntöön tämän suosituksen liitteessä esitetyt EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteet.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa tarkoitetut EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteet korvaavat EU:n ja Egyptin toimintasuunnitelman, jonka täytäntöönpanosta annettiin 6 päivänä maaliskuuta 2007 assosiaationeuvoston suositus N:o 1/2007.

3 artikla

Tämä suositus tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty 25 päivänä heinäkuuta 2017.

EU:n ja Egyptin assosiaationeuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  EUVL L 304, 30.9.2004, s. 39.

1

---

LIITE

EU:N JA EGYPTIN VÄLISEN KUMPPANUUDEN PAINOPISTEET VUOSINA 2017–2020

I   Johdanto

EU:n ja Egyptin välisen yhteistyön yleisestä kehyksestä määrätään assosiaatiosopimuksessa, joka allekirjoitettiin vuonna 2001 ja joka tuli voimaan vuonna 2004. Vaikka kaikki assosiaatiosopimuksen osat pysyvät edelleen voimassa, tässä asiakirjassa vahvistetaan EU:n ja Egyptin yhdessä sopimat painopisteet, jotka perustuvat tarkistettuun Euroopan naapuruuspolitiikkaan ja ohjaavat kumppanuutta seuraavien kolmen vuoden ajan.

Kumppanuuden painopisteiden avulla pyritään ratkaisemaan EU:n ja Egyptin yhteiset haasteet, edistämään yhteisiä etuja ja turvaamaan vakaus Välimeren molemmin puolin pitkällä aikavälillä. Kumppanuuden painopisteet perustuvat osapuolten yhteiseen sitoutumiseen demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen yleismaailmallisiin arvoihin. Niiden tavoitteena on myös vahvistaa yhteistyötä, jolla tuetaan Egyptin laatimaa asiakirjaa ”Kestävän kehityksen strategia – visio vuodeksi 2030”.

II   Ehdotetut painopisteet

Kumppanuuden painopisteillä olisi autettava kansalaisia Välimeren molemmin puolin saavuttamaan tavoitteensa ja erityisesti varmistettava sosiaalinen oikeudenmukaisuus, mahdollisuudet kunnon työpaikkoihin, taloudellinen vauraus ja elinolosuhteiden huomattava paraneminen, joiden avulla voidaan merkittävästi lujittaa Egyptin ja EU:n vakautta. Osallistava kasvu, jota tuetaan innovoinnin avulla, sekä tehokas ja osallistava hallinto, joka perustuu oikeusvaltioperiaatteen, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiseen, ovat olennaisia näiden tavoitteiden kannalta. Painopisteissä otetaan lisäksi huomioon EU:n ja Egyptin asema kansainvälisinä toimijoina, pyritään lisäämään niiden kahdenvälistä yhteistyötä ja vahvistamaan niiden asemaa alueellisessa ja kansainvälisessä yhteistyössä. Sen vuoksi uudistettu kumppanuus perustuu seuraaviin yhteisiin painopisteisiin:

1.   Egyptin kestävä nykyaikainen talous ja sosiaalinen kehitys

EU ja Egypti tekevät toistensa keskeisinä kumppaneina yhteistyötä edistääkseen sosioekonomisia tavoitteita, jotka vahvistetaan Egyptin laatimassa asiakirjassa ”Kestävän kehityksen strategia – visio vuodeksi 2030” ja joiden avulla Egyptiin luodaan vakautta ja vaurautta.

a)   Talouden nykyaikaistaminen ja yrittäjyys

Egypti on sitoutunut saavuttamaan pitkällä aikavälillä sosioekonomisen kestävyyden muun muassa kehittämällä kannustavammat olosuhteet osallistavalle kasvulle ja työpaikkojen luomiselle erityisesti nuorille ja naisille sekä edistämällä epävirallisen sektorin yhdistämistä kansantalouteen. Pitkän aikavälin taloudellinen kestävyys edellyttää muun muassa toimenpiteitä, joilla voidaan lisätä finanssipoliittista liikkumavaraa, jotta voidaan paremmin toteuttaa kestävän kehityksen strategiaa, uudistaa edelleen tukia ja verotusta, lujittaa yksityisen sektorin asemaa ja parantaa liiketoiminnan edellytyksiä ulkomaisten investointien houkuttelemiseksi. Tähän sisältyy muun muassa avoimempi ja kilpailukykyisempi kauppapolitiikka, taajuusylimäärän täysimääräinen hyödyntäminen ja keskeisten infrastruktuurihankkeiden, kuten tehokkaan liikennejärjestelmän, tukeminen. Lisäksi EU tukee Egyptin pyrkimyksiä uudistaa julkishallintoa ja toteuttaa hyvää hallintotapaa muun muassa hyödyntämällä korkeatasoisia tilastotietoja ja ottamalla huomioon digitaalinen vallankumous ja siihen liittyvät uudet liiketoiminnan ja yhteiskunnan mallit.

Egyptin kestävän kehityksen strategiassa pidetään erittäin tärkeinä pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), suurhankkeita, kuten Suezin kanavan kehittämishanketta, Ylä-Egyptin mineraalivaroja koskevaa ”kultaisen kolmion” hanketta sekä maataloudelle ja kaupungistumiselle tarkoitettua neljän miljoonan maahehtaarin valtaamista, ja Egyptin tietopankkia, joilla kaikilla on keskeinen merkitys sosioekonomiselle kehitykselle pitkällä aikavälillä. Koska pk-yritykset ovat tärkeitä osallistavan kasvun kannalta, alalla on jatkossakin keskeinen rooli EU:n ja Egyptin välisessä yhteistyössä. EU harkitsee myös keinoja edistää potentiaalia, jota Suezin kanavan kehittämishanke (Suezin kanavan solmukohta) tarjoaa sosioekonomiselle kehitykselle. Lisäksi EU ja Egypti aikovat tehdä monialaista yhteistyötä tutkimuksen ja innovoinnin sekä digitaalisten teknologioiden ja palvelujen edistämisen aloilla. Tässä yhteydessä Egypti ja EU ovat korostaneet haluavansa tehostaa yhteistyötään useilla keskeisillä tutkimuksen ja korkeakoulutuksen aloilla, mukaan lukien tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma ”Horisontti 2020” ja Erasmus+ ohjelma.

Koska Egyptillä on arvokasta ja monipuolista kulttuuriperintöä ja koska kulttuuriala (johon matkailu liittyy vahvasti) antaa merkittävän panoksen maan BKT:hen, työllisyyteen, valuuttavarantoihin ja yhteiskuntaan laajemminkin, on tarkoitus kiinnittää erityistä huomiota kulttuurin, kulttuuriperinnön ja paikallisen talouskehityksen välisiin yhteyksiin.

b)   Kauppa ja investoinnit

EU ja Egypti ovat toistensa tärkeitä kauppakumppaneita. Ne ovat sitoutuneet vahvistamaan olemassa olevia kauppa- ja investointisuhteita ja varmistamaan, että kauppaa koskevat EU:n ja Egyptin assosiaatiosopimuksen määräykset, joilla luodaan vapaakauppa-alue (FTA), pannaan täytäntöön siten, että mahdollistetaan vapaakauppa-alueen täyden potentiaalin hyödyntäminen. Vaikka EU on aiemmin esittänyt ajatuksen kattavasta, pitkälle menevästä ja laaja-alaisesta vapaakauppasopimuksesta, jolla syvennettäisiin ja laajennettaisiin olemassa olevaa vapaakauppa-aluetta, EU ja Egypti tarkastelevat yhdessä myös muita sopivia tapoja syventää kauppasuhteita.

c)   Sosiaalinen kehitys ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus

Egypti ilmoittaa olevansa edelleen sitoutunut uudistamaan yhteiskuntaa ja edistämään sosiaalista kehitystä ja oikeudenmukaisuutta, ratkaisemaan sosiaalisia ja väestönkehitykseen liittyviä haasteita sekä kehittämään maan henkilövoimavaroja, jotta voidaan tehostaa maan taloudellista ja sosiaalista kehitystä. Tältä osin EU tukee Egyptin pyrkimyksiä suojella syrjäytyneitä ryhmiä talousuudistusten mahdollisilta kielteisiltä vaikutuksilta kehittämällä sosiaalisia turvaverkkoja ja sosiaalista suojelua. EU ja Egypti aikovat jatkossakin edistää maaseudun ja kaupunkien kehitystä sekä parantaa peruspalvelujen saatavuutta, jossa painopisteenä on koulutuksen (mukaan lukien tekninen ja ammattikoulutus) ja terveydenhuoltojärjestelmien uudistaminen. EU jakaa Egyptin kanssa omat kokemuksensa kattavan terveydenhuollon järjestämisestä ja terveydenhuoltopalvelujen parantamisesta.

d)   Energiavarmuus, ympäristö ja ilmastotoimet

EU ja Egypti tekevät yhteistyötä energialähteiden monipuolistamisen alalla painottaen erityisesti uusiutuvia energialähteitä ja energiatehokkuutta koskevia toimia. EU tukee Egyptin hallituksen pyynnöstä maan pyrkimyksiä päivittää yhdennettyä energiastrategiaansa, jonka tavoitteena on täyttää Egyptin kestävän kehityksen vaatimukset ja vähentää kasvihuonekaasupäästöjä. Lisäksi merialueilta löydetyt kaasukentät tarjoavat Egyptille merkittäviä mahdollisuuksia luoda synergiaa EU:n ja Egyptin välillä perinteisten energialähteiden alalla, kun otetaan huomioon nykyiset nesteyttämisinfrastruktuurit Egyptissä. Tämä lisäisi energiantuotannon ennakoitavuutta, mikä puolestaan palvelisi sekä Egyptin etuja – vastaamalla maan huomattaviin energiatarpeisiin ja tarjoamalla tulonmuodostuspotentiaalia (esim. liiketoimintaympäristön ja sosiaalisen kehityksen osalta) – että EU:n etuja monipuolistamalla sen energianhankintaa. Tehostamalla energiavuoropuhelua EU:n ja Egyptin välillä voidaan edistää keskeisten yhteistyöalojen määrittämistä (esim. tekninen apu alueellisten energiatoimitusten solmukohdan perustamiseen), yhteistä tutkimusta, kokemusten ja hyvien käytänteiden vaihtoa, teknologian siirtoa ja alueita pienempien yksiköiden yhteistyötä (Välimeren maiden välillä), samalla kun pidetään mielessä tarve säilyttää Välimeren meriekosysteemit.

EU ja Egypti tekevät yhteistyötä ilmastotoimien edistämiseksi ja ympäristön suojelemiseksi kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen yhteydessä. Pariisin ilmastosopimuksen hyväksymisen jälkeen annettujen sitoumusten mukaisesti EU tukee Egyptiä suunniteltujen kansallisesti määriteltyjen panosten täytäntöönpanossa ilmastonmuutoksen hillinnän ja siihen sopeutumisen aloilla. Lisäksi EU ja Egypti tekevät yhteistyötä muun muassa kestävän kehityksen toimintaohjelmassa Agenda 2030 ja katastrofiriskien vähentämistä koskevassa Sendain kehyksessä vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

Egypti ja EU tarkastelevat mahdollista yhteistyötä sellaisilla aloilla kuin luonnonvarojen, mukaan lukien vesivarojen, kestävä hoito, biologisen monimuotoisuuden suojelu, jätevesihuolto, kiinteiden jätteiden käsittely, mukaan luettuna teollisuuslaitosten epäpuhtauksien vähentäminen ja kemikaalien ja vaarallisen jätteen käsittely, sekä aavikoitumisen ja maaperän huonontumisen torjunta. Egypti ja EU tarkastelevat myös mahdollisuuksia, jotka sisältyvät Välimeren unionin ministerikokouksen antamaan julkilausumaan sinisestä taloudesta yhdennettyä meripolitiikkaa ja ilmastonmuutosta koskevan välineen (1) kautta. Mahdollisia yhteistyöaloja ovat muun muassa älykkäät merisatamat, merenkulkuklusterit, rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito ja merikalastus.

2.   Kumppanuus ulkopolitiikan alalla

On EU:n ja Egyptin yhteisen edun mukaista vahvistaa yhteistyötä ulkopolitiikan alalla kahdenvälisellä, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla.

Yhteisen naapurialueen ja muiden lähialueiden vakauttaminen

Egyptillä on tärkeä rooli YK:n turvallisuusneuvoston sekä Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston jäsenenä. Lisäksi Egyptissä on Arabiliiton päätoimipaikka. EU aikookin syventää ja laajentaa yhteistyötään Arabiliiton kanssa. Egypti ja EU pyrkivät tiiviimpään yhteistyöhön ja yhteisymmärrykseen useista kysymyksistä, myös monenvälisellä tasolla. EU:n ja Egyptin välinen kumppanuus on tärkeä Välimeren alueen, Lähi-idän ja Afrikan vakauden ja vaurauden kannalta. EU:n ja Egyptin välisellä yhteistyöllä, jota tehdään muun muassa alueellisilla foorumeilla, pyritään edistämään konfliktien ratkaisemista, rauhanrakentamista sekä alueiden poliittisten ja taloudellisten haasteiden ratkaisemista. Lisäksi EU ja Egypti tehostavat tietojenvaihtoa molempiin osapuoliin vaikuttavista huomattavista alueellisista ja kansainvälisistä haasteista.

Yhteistyö kriisinhallinnan ja humanitaarisen avun aloilla

EU ja Egypti tehostavat yhteistyötä, keskustelevat ja vaihtavat kokemuksia kriisien hallinnasta ja ennalta ehkäisemisestä sekä kahdenvälisellä että alueellisella tasolla, jotta voidaan vastata monimutkaisiin rauhaa, vakautta ja kehitystä koskeviin haasteisiin, jotka johtuvat konflikteista ja luonnonkatastrofeista ja joita esiintyy niiden yhteisessä naapurustossa ja muualla.

3.   Vakauden lisääminen

Vakauttaminen on EU:n ja Egyptin yhteinen haaste. Sen kannalta on olennaista rakentaa nykyaikainen, demokraattinen valtio, joka tuottaa hyötyä tasapuolisesti kaikille kansalaisille. Ihmisoikeudet – kansalaisoikeudet sekä poliittiset, taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet, jotka vahvistetaan kansainvälisessä ihmisoikeuslainsäädännössä, Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa ja Egyptin perustuslaissa – ovat yhteinen arvo ja muodostavat nykyaikaisen demokraattisen valtion perustan. EU ja Egypti ovat sitoutuneet kansainvälisten velvoitteidensa mukaisesti edistämään demokratiaa, perusvapauksia ja ihmisoikeuksia, sillä ne ovat kaikkien kansalaisten perustuslaillisia oikeuksia. Tässä yhteydessä EU tukee Egyptiä näiden oikeuksien muuntamisessa lainsäädännöksi.

a)   Nykyaikainen, demokraattinen valtio

Egypti ja EU ovat sitoutuneet varmistamaan, että vastuuvelvollisuutta noudatetaan, oikeusvaltioperiaatetta, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia kunnioitetaan ja kansalaisten vaatimuksiin vastataan. EU aikoo tukea Egyptin pyrkimyksiä parantaa valtiollisten instituutioiden valmiuksia uudistaa tuloksellisesti julkista sektoria, parantaa lainvalvontaelinten kykyä hoitaa velvollisuutensa ja varmistaa kaikkien kansalaisten turvallisuus sekä kehittää uuden parlamentin perustuslaillisia tehtäviä. Lisäksi EU ja Egypti tehostavat yhteistyötään, jonka tavoitteena on oikeusalan uudistaminen ja oikeussuojan saatavuuden varmistaminen kaikille kansalaisille lisäämällä oikeusapua ja perustamalla erityistuomioistuimia sekä julkisen varainhoidon uudistaminen ja korruption torjunta. EU ja Egypti pohtivat myös rikos- ja siviiliasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön kehittämistä. EU:n ja Egyptin välinen parlamentaarinen yhteistyö muun muassa organisoimalla parlamentin valiokuntien ja ryhmien välisiä vaihtoja tehostaisi koordinointia ja edistäisi keskinäistä ymmärrystä. EU tukee myös Egyptin pyrkimyksiä lisätä paikallisviranomaisten mahdollisuuksia osallistua julkisten palvelujen suunnitteluun ja tarjontaan, lisätä tasa-arvoa taloudellisten, sosiaalisten ja poliittisten mahdollisuuksien osalta sekä edistää kaikkien kansalaisten sosiaalista osallisuutta.

b)   Turvallisuus ja terrorismin torjunta

Turvallisuus on osapuolten yhteinen tavoite. Terrorismi ja siihen johtavat väkivaltaiset ääriliikkeet uhkaavat yhteiskuntarakennetta Välimeren molemmin puolin. Ne ovat myös merkittävä uhka kansalaisten turvallisuudelle ja hyvinvoinnille. Näiden uhkien torjuminen on EU:n ja Egyptin yhteinen tavoite, ja osapuolet voivat tehdä yhteistyötä soveltamalla kokonaisvaltaista toimintatapaa, jolla puututaan terrorismin perimmäisiin syihin kunnioittaen samalla asianmukaisesti ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, jotta voidaan menestyksellisesti torjua ja ehkäistä radikalisoitumista ja edistää sosioekonomista kehitystä. EU ja Egypti ovat sitoutuneet tekemään yhteistyötä torjuakseen ääriliikkeiden ja syrjinnän kaikenlaisia muotoja, myös islaminvastaisuutta ja muukalaisvihaa.

Muita yhteistyöaloja ovat muun muassa ilmailun turvallisuuden ja turvatoimien vahvistaminen sekä paremmat valmiudet ehkäistä ja torjua kansainvälistä järjestäytynyttä rikollisuutta, kuten laittoman maahantulon järjestämistä, ihmiskauppaa, huumausaineiden kauppaa ja rahanpesua.

Osapuolet sopivat vahvistavansa yhteistyötään pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan kaikkien osa-alueiden ehkäisemistä, torjumista ja poistamista koskevan YK:n toimintaohjelman täytäntöönpanemiseksi muun muassa vaihtamalla kokemuksia sekä järjestämällä koulutusta ja muita valmiuksien kehittämistoimia.

c)   Muuttovirtojen hallinta kummankin osapuolen hyödyksi

Vallettan muuttoliikehuippukokouksessa annettu poliittinen julkilausuma ja yhteinen Vallettan toimintasuunnitelma muodostavat keskeiset puitteet EU:n ja Egyptin väliselle yhteistyölle muuttoliikkeen alalla. EU tukee Egyptin hallituksen pyrkimyksiä lujittaa muuttoliikkeen hallintaa, mukaan lukien lainsäädännön uudistamista ja muuttoliikkeen hallintastrategioita. Lisäksi EU tukee Egyptin pyrkimyksiä ehkäistä ja torjua laitonta muuttoliikettä, ihmisten salakuljetusta ja ihmiskauppaa, mukaan lukien ihmiskaupan uhrien tunnistamista ja avustamista. Se pyrkii myös tukemaan ja vahvistamaan Egyptin valmiuksia suojella muuttajien oikeuksia ja antaa suojelua niille, jotka ovat siihen oikeutettuja, kansainvälisten normien mukaisesti. EU ja Egypti aikovat harkita mahdollisuutta tehdä yhteistyötä, jonka tavoitteena on laittomien muuttajien vapaaehtoinen paluu lähtömaahan, jotta voidaan varmistaa, että muuttoliikettä hallinnoidaan maailmanlaajuisesti laillisella tavalla. Tämän ohella tehdään yhteistyötä, jotta voidaan puuttua muuttoliikkeen perimmäisiin syihin, erityisesti alikehittyneisyyteen, köyhyyteen ja työttömyyteen.

Henkilöiden liikkuvuus voi edistää taitojen ja osaamisen kehittämistä, mikä puolestaan voi edistää Egyptin kehitystä. Se voi myös luoda pysyviä yhteyksiä korkean osaamistason työvoiman välillä EU:ssa ja Egyptissä. EU ja Egypti ovat sitoutuneet suojelemaan muuttajien oikeuksia kaikilta osin.

III   Yhteistyön periaatteet

EU:n ja Egyptin välisiä yhteyksiä ja kumppanuutta voidaan lujittaa edistämällä inhimillisiä tekijöitä ja ihmisten välisiä yhteyksiä. Keskinäinen vastuuvelvollisuus ja vastuu sekä unionin että Egyptin kansalaisia kohtaan ovat olennainen osa kumppanuuden painopisteitä.

Yhteistä etua koskevia asioita olisi käsiteltävä myös vahvistamalla yhteistyötä alueellisella ja aluetta pienemmällä tasolla (etelä-etelä-yhteistyö). Tässä yhteydessä EU ja Egypti tekevät yhteistyötä Välimeren unionin puitteissa ja Anna Lindh -säätiön kautta erityisesti käymällä kulttuurien välistä vuoropuhelua.

Kulttuurialan vuoropuhelu on osoittautunut arvokkaaksi välineeksi luoda keskinäistä kunnioitusta. Keskeistä on myös syventää poliittista vuoropuhelua demokratian ja ihmisoikeuksien alalla ja ylläpitää vuoropuhelua lujittavia teknisiä näkökohtia. Vuoropuhelu tarjoaa lisäksi keinon vahvistaa kumppanuutta ja arvioida sen laajuutta ja saavutuksia.

Egyptin hallituksen ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti kumppanuuden painopisteissä otetaan kaikilta osin huomioon nuoret, joista riippuu yhteiskuntiemme pitkän aikavälin vakaus, sekä naiset, joilla on keskeinen rooli kaikkien yhteiskuntien kehittymisessä. Keskeisenä tavoitteena on antaa näille ryhmille mahdollisuudet sekä oikeudelliset ja käytännön välineet, jotta ne voivat ottaa yhteiskunnassa niille kuuluvan roolin osallistumalla aktiivisesti talouteen ja maansa hallintoon. EU jakaa myös jatkossa kokemuksiaan naisiin kohdistuvan syrjinnän torjumisesta ja sukupuolten tasa-arvon sekä osallisuuden edistämisestä ja mahdollisuuksien tarjoamisesta nuorille.

EU ja Egypti ovat yhtä mieltä siitä, että kansalaisyhteiskunnalla on tärkeä ja mittava rooli kumppanuuden ensisijaisten tavoitteiden täytäntöönpanossa sekä avoimessa ja osallistavassa hallinnossa, ja se voi tukea Egyptissä käynnissä olevaa kestävän kehityksen prosessia. Ne tekevät yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa edistääkseen tehokkaasti taloudellista, poliittista ja sosiaalista kehitystä, samalla noudattaen Egyptin perustuslakia ja vastaavia kansallisen lainsäädännön säännöksiä.

IV   Päätelmät

EU ja Egypti ovat yhteisvastuun hengessä yhdessä määritelleet kumppanuuden painopisteet, ja ne aikovat laatia yhteisen arviointi- ja seurantamekanismin. Lisäksi on tarkoitus toteuttaa väliarviointi, jossa arvioidaan kumppanuuden painopisteiden vaikutusta. Kumppanuuden painopisteisiin sovellettavan keskitetyn lähestymistavan mukaisesti EU ja Egypti järkeistävät yhdessä keskinäisen assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanoa edistääkseen keskinäisiä etujaan. Assosiaatiokomitea ja assosiaationeuvosto ovat jatkossakin tärkeimmät elimet, jotka toteuttavat vuosittain yleisarvioinnin kumppanuuden painopisteiden täytäntöönpanosta.

---

(1)  Yhdennettyä meripolitiikkaa ja ilmastonmuutosta koskevan alueellisen poliittisen vuoropuhelun väline.

---

Oikaisuja

| 14.9.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 236/28 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 236/28

---

Oikaisu komission asetukseen (EU) N:o 651/2014, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2014, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 187, 26. kesäkuuta 2014
  )

Sivulla 70, liitteessä I olevan 3 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa:

on:

”Omistusyhteysyrityksiä ovat kaikki yritykset, joita ei pidetä 3 kohdassa tarkoitettuina sidosyrityksinä ja joiden välillä on seuraava suhde: yritys (tuotantoketjun alkupäässä sijaitseva yritys) omistaa yksin tai yhdessä yhden tai useamman 3 kohdassa tarkoitetun sidosyrityksen kanssa vähintään 25 prosenttia toisen yrityksen (tuotantoketjun loppupäässä sijaitsevan yrityksen) pääomasta tai äänimäärästä.”

pitää olla:

”Omistusyhteysyrityksiä ovat kaikki yritykset, joita ei pidetä 3 kohdassa tarkoitettuina sidosyrityksinä ja joiden välillä on seuraava suhde: yritys (omistusketjussa ylempänä oleva yritys) omistaa yksin tai yhdessä yhden tai useamman 3 kohdassa tarkoitetun sidosyrityksen kanssa vähintään 25 prosenttia toisen yrityksen (omistusketjussa alempana olevan yrityksen) pääomasta tai äänimäärästä.”

Sivulla 72, liitteessä I olevan 6 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä:

on:

”Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin tietoihin lisätään asianomaisen yrityksen niiden omistusyhteysyritysten tiedot, jotka välittömästi edeltävät tai seuraavat tuotantoketjussa kyseistä yritystä.”

pitää olla:

”Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin tietoihin lisätään asianomaisen yrityksen niiden omistusyhteysyritysten tiedot, jotka välittömästi edeltävät tai seuraavat omistusketjussa kyseistä yritystä.”

Sivulla 72, liitteessä I olevan 6 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan toisessa virkkeessä:

on:

”Näihin tietoihin lisätään suhteuttaen kyseisten sidosyritysten niiden omistusyhteysyritysten tiedot, jotka välittömästi edeltävät tai seuraavat tuotantoketjussa kyseistä yritystä, jollei näitä tietoja ole jo sisällytetty konsolidoituun tilinpäätökseen suhteessa, joka vastaa vähintään 2 kohdan toisessa alakohdassa määriteltyä prosenttiosuutta.”

pitää olla:

”Näihin tietoihin lisätään suhteuttaen kyseisten sidosyritysten niiden omistusyhteysyritysten tiedot, jotka välittömästi edeltävät tai seuraavat omistusketjussa kyseistä yritystä, jollei näitä tietoja ole jo sisällytetty konsolidoituun tilinpäätökseen suhteessa, joka vastaa vähintään 2 kohdan toisessa alakohdassa määriteltyä prosenttiosuutta.”

---