# Jurnalul Oficial L 239/2017

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 239 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6019 septembrie 2017 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 239

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6019 septembrie 2017

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/1575 al Comisiei din 23 iunie 2017 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2015/242 de stabilire a normelor detaliate de funcționare a consiliilor consultative în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului | 1 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/1576 al Comisiei din 26 iunie 2017 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 540/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cerințele sistemului de avertizare acustică al vehiculului pentru omologarea UE de tip (
  1
  ) | 3 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1577 al Comisiei din 5 septembrie 2017 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Acciughe sotto sale del mar Ligure (IGP)] | 8 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1578 al Comisiei din 18 septembrie 2017 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1194/2013 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de biomotorină originară din Argentina și Indonezia | 9 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1579 al Comisiei din 18 septembrie 2017 de stabilire a coeficientului de alocare care urmează să fie aplicat cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 septembrie 2017 și de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2018 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 533/2007 în sectorul cărnii de pasăre | 25 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1580 al Comisiei din 18 septembrie 2017 de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2018 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 539/2007 în sectorul ouălor și al ovalbuminelor | 28 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1581 al Comisiei din 18 septembrie 2017 de stabilire a coeficientului de alocare care urmează să fie aplicat cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 septembrie 2017 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 1385/2007 în sectorul cărnii de pasăre | 30 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1582 al Comisiei din 18 septembrie 2017 de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2018 în cadrul contingentului tarifar deschis prin Regulamentul (CE) nr. 536/2007 pentru carnea de pasăre originară din Statele Unite ale Americii | 32 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2017/1583 a Comisiei din 1 septembrie 2017 de specificare, în conformitate cu Directiva 2006/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a standardului EN ISO 17994:2014 ca standard pentru echivalența metodelor de analiză microbiologică
  [notificată cu numărul C(2017) 5843] | 34 |
| | | RECOMANDĂRI |
| | * | Recomandarea (UE) 2017/1584 a Comisiei din 13 septembrie 2017 privind răspunsul coordonat la incidentele și crizele de securitate cibernetică de mare amploare | 36 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/1575 al Comisiei din 23 iunie 2017 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2015/242 de stabilire a normelor detaliate de funcționare a consiliilor consultative în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului

1

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/1576 al Comisiei din 26 iunie 2017 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 540/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cerințele sistemului de avertizare acustică al vehiculului pentru omologarea UE de tip (
  1
  )

1

3

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1577 al Comisiei din 5 septembrie 2017 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Acciughe sotto sale del mar Ligure (IGP)]

8

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1578 al Comisiei din 18 septembrie 2017 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1194/2013 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de biomotorină originară din Argentina și Indonezia

9

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1579 al Comisiei din 18 septembrie 2017 de stabilire a coeficientului de alocare care urmează să fie aplicat cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 septembrie 2017 și de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2018 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 533/2007 în sectorul cărnii de pasăre

25

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1580 al Comisiei din 18 septembrie 2017 de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2018 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 539/2007 în sectorul ouălor și al ovalbuminelor

28

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1581 al Comisiei din 18 septembrie 2017 de stabilire a coeficientului de alocare care urmează să fie aplicat cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 septembrie 2017 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 1385/2007 în sectorul cărnii de pasăre

30

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1582 al Comisiei din 18 septembrie 2017 de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2018 în cadrul contingentului tarifar deschis prin Regulamentul (CE) nr. 536/2007 pentru carnea de pasăre originară din Statele Unite ale Americii

32

DECIZII

*

Decizia (UE) 2017/1583 a Comisiei din 1 septembrie 2017 de specificare, în conformitate cu Directiva 2006/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a standardului EN ISO 17994:2014 ca standard pentru echivalența metodelor de analiză microbiologică
  [notificată cu numărul C(2017) 5843]

[notificată cu numărul C(2017) 5843]

34

RECOMANDĂRI

*

Recomandarea (UE) 2017/1584 a Comisiei din 13 septembrie 2017 privind răspunsul coordonat la incidentele și crizele de securitate cibernetică de mare amploare

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 19.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 239/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 239/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/1575 AL COMISIEI

din 23 iunie 2017

de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2015/242 de stabilire a normelor detaliate de funcționare a consiliilor consultative în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (1), în special articolul 45 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Articolul 43 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 prevede instituirea de consilii consultative care să promoveze o reprezentare echilibrată a tuturor părților interesate din domeniul pescuitului și al acvaculturii și să contribuie la îndeplinirea obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 43 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 prevede instituirea de consilii consultative care să promoveze o reprezentare echilibrată a tuturor părților interesate din domeniul pescuitului și al acvaculturii și să contribuie la îndeplinirea obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului.

| (2) | În conformitate cu articolul 45 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, Comisia a adoptat Regulamentul delegat (UE) 2015/242 al Comisiei (2) de stabilire a normelor detaliate de funcționare a consiliilor consultative în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 45 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, Comisia a adoptat Regulamentul delegat (UE) 2015/242 al Comisiei (2) de stabilire a normelor detaliate de funcționare a consiliilor consultative în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului.

| (3) | Articolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2015/242 definește, printre altele, termenii „organizații sectoriale” și „alte grupuri de interes”, care se referă la două categorii de părți interesate reprezentate în consiliile consultative, în conformitate cu articolul 45 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2015/242 definește, printre altele, termenii „organizații sectoriale” și „alte grupuri de interes”, care se referă la două categorii de părți interesate reprezentate în consiliile consultative, în conformitate cu articolul 45 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.

| (4) | Este necesară o mai bună aliniere a definiției termenului „organizații sectoriale” la textul articolului 45 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, pentru a se evita potențialele dificultăți de interpretare. |
| --- | --- |

(4)

Este necesară o mai bună aliniere a definiției termenului „organizații sectoriale” la textul articolului 45 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, pentru a se evita potențialele dificultăți de interpretare.

| (5) | Având în vedere că pot exista organizații mixte, care reprezintă atât sectorul pescuitului, cât și alte interese, este necesar să se precizeze că adunarea generală decide cu privire la clasificarea membrilor consiliilor consultative în una dintre cele două categorii prevăzute la articolul 45 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. |
| --- | --- |

(5)

Având în vedere că pot exista organizații mixte, care reprezintă atât sectorul pescuitului, cât și alte interese, este necesar să se precizeze că adunarea generală decide cu privire la clasificarea membrilor consiliilor consultative în una dintre cele două categorii prevăzute la articolul 45 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.

| (6) | Articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/242 conține dispoziții privind structura și organizarea consiliilor consultative și în special privind numirea comitetului executiv de către adunarea generală. |
| --- | --- |

(6)

Articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/242 conține dispoziții privind structura și organizarea consiliilor consultative și în special privind numirea comitetului executiv de către adunarea generală.

| (7) | Având în vedere componența consiliilor consultative, astfel cum este definită la punctul 2 litera (a) din anexa III la Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, și anume faptul că 60 % din locurile din cadrul adunării generale și al comitetului executiv sunt alocate organizațiilor sectoriale și 40 % sunt alocate altor grupuri de interes, este necesar să se acorde ambelor categorii dreptul de a decide în mod autonom cu privire la reprezentarea lor în comitetul executiv și să se garanteze astfel o reprezentare echilibrată a tuturor părților interesate în cadrul consiliilor consultative, |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere componența consiliilor consultative, astfel cum este definită la punctul 2 litera (a) din anexa III la Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, și anume faptul că 60 % din locurile din cadrul adunării generale și al comitetului executiv sunt alocate organizațiilor sectoriale și 40 % sunt alocate altor grupuri de interes, este necesar să se acorde ambelor categorii dreptul de a decide în mod autonom cu privire la reprezentarea lor în comitetul executiv și să se garanteze astfel o reprezentare echilibrată a tuturor părților interesate în cadrul consiliilor consultative,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul delegat (UE) 2015/242 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 2, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:






  „(2) | «organizații sectoriale» înseamnă organizații care reprezintă sectorul pescuitului (inclusiv pescarii salariați) și, dacă este cazul, operatorii din sectorul acvaculturii, și reprezentanții sectoarelor de prelucrare și de comercializare;”. |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 2, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)

| 2. | Articolul 4 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (2) se adaugă următoarea literă (c):






  „(c) | decide cu privire la clasificarea membrilor consiliilor consultative în categoriile „organizații sectoriale” sau „alte grupuri de interes”. Această decizie trebuie să se bazeze pe criterii obiective și verificabile, cum ar fi dispozițiile din statut, lista membrilor și natura activităților organizației în cauză.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Articolul 4 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (2) se adaugă următoarea literă (c):

„(c)

| (b) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „(3)   Pe baza numirilor efectuate de organizațiile sectoriale și de celelalte grupuri de interes pentru locurile care le sunt atribuite, adunarea generală numește un comitet executiv format din cel mult 25 de membri. După consultarea Comisiei, adunarea generală poate decide să numească un comitet executiv format din cel mult 30 de membri, pentru a asigura o reprezentare adecvată a flotelor de dimensiune mică.” |
| --- | --- |

(b)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Pe baza numirilor efectuate de organizațiile sectoriale și de celelalte grupuri de interes pentru locurile care le sunt atribuite, adunarea generală numește un comitet executiv format din cel mult 25 de membri. După consultarea Comisiei, adunarea generală poate decide să numească un comitet executiv format din cel mult 30 de membri, pentru a asigura o reprezentare adecvată a flotelor de dimensiune mică.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 iunie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 354, 28.12.2013, p. 22.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2015/242 al Comisiei din 9 octombrie 2014 de stabilire a normelor detaliate de funcționare a consiliilor consultative în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului (JO L 41, 17.2.2015, p. 1).

2

---

| 19.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 239/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 239/3

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/1576 AL COMISIEI

din 26 iunie 2017

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 540/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cerințele sistemului de avertizare acustică al vehiculului pentru omologarea UE de tip

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 540/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind nivelul sonor al autovehiculelor și al amortizoarelor de zgomot de înlocuire, de modificare a Directivei 2007/46/CE și de abrogare a Directivei 70/157/CEE (1), în special articolul 8 al doilea paragraf și articolul 9,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 540/2014 stabilește cerințele pentru omologarea UE de tip a tuturor vehiculelor noi din categoriile M (vehicule utilizate pentru transportul de pasageri) și N (vehicule utilizate pentru transportul de mărfuri) în ceea ce privește nivelul sonor al acestora. De asemenea, acest regulament stabilește măsuri cu privire la sistemul de avertizare acustică al vehiculului (AVAS) pentru vehiculele electrice hibride și pentru vehiculele pur electrice destinat să avertizeze pe utilizatorii vulnerabili ai drumurilor. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 540/2014 stabilește cerințele pentru omologarea UE de tip a tuturor vehiculelor noi din categoriile M (vehicule utilizate pentru transportul de pasageri) și N (vehicule utilizate pentru transportul de mărfuri) în ceea ce privește nivelul sonor al acestora. De asemenea, acest regulament stabilește măsuri cu privire la sistemul de avertizare acustică al vehiculului (AVAS) pentru vehiculele electrice hibride și pentru vehiculele pur electrice destinat să avertizeze pe utilizatorii vulnerabili ai drumurilor.

| (2) | Ca urmare a adoptării, cu ocazia celei de a 168-a sesiuni a Forumului mondial pentru armonizarea regulamentelor privind vehiculele al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU), care a avut loc în perioada 8—11 martie 2016, a Regulamentului CEE-ONU nr. 138 privind omologarea vehiculelor silențioase de transport rutier, anexa VIII la Regulamentul (UE) nr. 540/2014 ar trebui să fie reexaminată pentru a ameliora precizia cerințelor pentru sistemul AVAS privind tipul și volumul sunetului emis, metoda de generare a sunetului, comutatorul de întrerupere și sunetul emis cu vehiculul oprit. |
| --- | --- |

(2)

Ca urmare a adoptării, cu ocazia celei de a 168-a sesiuni a Forumului mondial pentru armonizarea regulamentelor privind vehiculele al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU), care a avut loc în perioada 8—11 martie 2016, a Regulamentului CEE-ONU nr. 138 privind omologarea vehiculelor silențioase de transport rutier, anexa VIII la Regulamentul (UE) nr. 540/2014 ar trebui să fie reexaminată pentru a ameliora precizia cerințelor pentru sistemul AVAS privind tipul și volumul sunetului emis, metoda de generare a sunetului, comutatorul de întrerupere și sunetul emis cu vehiculul oprit.

| (3) | Fișa de informații prevăzută în anexa I la Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) privind omologarea UE de tip a unui vehicul în ceea ce privește nivelul sonor admisibil și addendumul la certificatul de omologare UE de tip ar trebui revizuite pentru a reflecta cerințele detaliate cu privire la sistemul AVAS. |
| --- | --- |

(3)

Fișa de informații prevăzută în anexa I la Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) privind omologarea UE de tip a unui vehicul în ceea ce privește nivelul sonor admisibil și addendumul la certificatul de omologare UE de tip ar trebui revizuite pentru a reflecta cerințele detaliate cu privire la sistemul AVAS.

| (4) | În plus, pentru a permite omologarea vehiculelor electrice hibride și a vehiculelor pur electrice care sunt echipate cu sistemul AVAS, este oportun să fie introduse cerințe de încercare privind nivelurile minime ale emisiilor sonore ale sistemului AVAS la deplasarea înainte și înapoi, precum și privind schimbarea de frecvență a sunetului emis. |
| --- | --- |

(4)

În plus, pentru a permite omologarea vehiculelor electrice hibride și a vehiculelor pur electrice care sunt echipate cu sistemul AVAS, este oportun să fie introduse cerințe de încercare privind nivelurile minime ale emisiilor sonore ale sistemului AVAS la deplasarea înainte și înapoi, precum și privind schimbarea de frecvență a sunetului emis.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 540/2014 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 540/2014 ar trebui modificat în consecință.

| (6) | Dat fiind că Regulamentul (UE) nr. 540/2014 a intrat în vigoare la 1 iulie 2016 și că nu poate fi pe deplin aplicat fără modificările anexei VIII prevăzute în prezentul act, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare cât mai curând posibil, |
| --- | --- |

(6)

Dat fiind că Regulamentul (UE) nr. 540/2014 a intrat în vigoare la 1 iulie 2016 și că nu poate fi pe deplin aplicat fără modificările anexei VIII prevăzute în prezentul act, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare cât mai curând posibil,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificări la Regulamentul (UE) nr. 540/2014

Regulamentul (UE) nr. 540/2014 se modifică după cum urmează:

| 1. | Anexa I se modifică după cum urmează:






  (a) | în apendicele 1, se adaugă punctul 12.8 cu următorul text:
  „12.8.   Sistem AVAS








  12.8.1. | Numărul omologării de tip a unui vehicul cu privire la emisiile sale sonore în temeiul Regulamentului CEE-ONU nr. 138 (1) |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Anexa I se modifică după cum urmează:

(a)

în apendicele 1, se adaugă punctul 12.8 cu următorul text:

„12.8.   Sistem AVAS

12.8.1.

Numărul omologării de tip a unui vehicul cu privire la emisiile sale sonore în temeiul Regulamentului CEE-ONU nr. 138 (1

sau

| 12.8.2. | Referința completă a rezultatelor încercărilor privind nivelurile emisiilor sonore ale sistemului AVAS, măsurate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 540/2014 (1)”; |
| --- | --- |

12.8.2.

Referința completă a rezultatelor încercărilor privind nivelurile emisiilor sonore ale sistemului AVAS, măsurate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 540/2014 (1

| (b) | în apendicele 2, addendumul se modifică după cum urmează:






  (i) | punctul 3 se înlocuiește cu următorul text:






  „3. | Sistem AVAS instalat: da/nu (1)”; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

în apendicele 2, addendumul se modifică după cum urmează:

(i)

punctul 3 se înlocuiește cu următorul text:

„3.

Sistem AVAS instalat: da/nu (1

| (ii) | se adaugă punctul 4 următor:






  „4. | Observații...”. |
| --- | --- | --- |

(ii)

se adaugă punctul 4 următor:

„4.

Observații...”.

| 2. | Anexa VIII se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.

Anexa VIII se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 iunie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 158, 27.5.2014, p. 131.

1

(2)  Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (Directivă-cadru) (JO L 263, 9.10.2007, p. 1).

2

---

ANEXĂ

„ANEXA VIII

MĂSURI PRIVIND SISTEMUL DE AVERTIZARE ACUSTICĂ AL VEHICULULUI (AVAS – ACOUSTIC VEHICLE ALERTING SYSTEM)

SECȚIUNEA I

Prezenta anexă prevede măsurile referitoare la sistemul de avertizare acustică pentru vehicule (AVAS) în ceea ce privește vehiculele electrice hibride și vehiculele pur electrice.

I.1.   Fără a aduce atingere punctului 2 literele (a) și (b), dispozițiile secțiunii II se aplică sistemelor AVAS instalate:

| (a) | pe orice vehicul omologat de tip înainte de 1 iulie 2019; |
| --- | --- |

(a)

pe orice vehicul omologat de tip înainte de 1 iulie 2019;

| (b) | pe orice vehicul nou pe baza tipurilor menționate la litera (a) înainte de 1 iulie 2021. |
| --- | --- |

(b)

pe orice vehicul nou pe baza tipurilor menționate la litera (a) înainte de 1 iulie 2021.

I.2.   Dispozițiile secțiunii III se aplică sistemelor AVAS instalate:

| (a) | pe orice vehicul omologat de tip înainte de 1 iulie 2019, dacă aceasta este opțiunea producătorului; |
| --- | --- |

(a)

pe orice vehicul omologat de tip înainte de 1 iulie 2019, dacă aceasta este opțiunea producătorului;

| (b) | pe orice vehicul nou pe baza tipurilor menționate la litera (a); |
| --- | --- |

(b)

pe orice vehicul nou pe baza tipurilor menționate la litera (a);

| (c) | pe orice vehicul omologat de tip la 1 iulie 2019 sau după această dată; |
| --- | --- |

(c)

pe orice vehicul omologat de tip la 1 iulie 2019 sau după această dată;

| (d) | pe orice vehicul nou pe baza tipurilor menționate la litera (c); |
| --- | --- |

(d)

pe orice vehicul nou pe baza tipurilor menționate la litera (c);

| (e) | pe orice vehicul nou la 1 iulie 2021 sau după această dată. |
| --- | --- |

(e)

pe orice vehicul nou la 1 iulie 2021 sau după această dată.

SECȚIUNEA II

II.1.   Performanțele sistemului

Dacă un sistem AVAS este instalat pe un vehicul, acesta trebuie să respecte cerințele menționate la punctele II.2 și II.3.

II.2.   Condiții de funcționare

| (a) | Metoda de generare a sunetului
  Sistemul AVAS generează în mod automat un sunet în domeniul de viteză minim al vehiculului de la pornire până la aproximativ 20 km/h și la mersul înapoi. În cazul în care vehiculul este echipat cu un motor cu ardere internă care funcționează în domeniul de viteză al vehiculului definit anterior, sistemul AVAS nu generează niciun sunet.
  Pentru vehiculele echipate cu un dispozitiv de avertizare sonoră pentru mersul înapoi, nu este necesar ca sistemul AVAS să genereze un sunet la mersul înapoi. |
| --- | --- |

(a)

Metoda de generare a sunetului

Sistemul AVAS generează în mod automat un sunet în domeniul de viteză minim al vehiculului de la pornire până la aproximativ 20 km/h și la mersul înapoi. În cazul în care vehiculul este echipat cu un motor cu ardere internă care funcționează în domeniul de viteză al vehiculului definit anterior, sistemul AVAS nu generează niciun sunet.

Pentru vehiculele echipate cu un dispozitiv de avertizare sonoră pentru mersul înapoi, nu este necesar ca sistemul AVAS să genereze un sunet la mersul înapoi.

| (b) | Comutator
  Sistemul AVAS este prevăzut cu un comutator ușor de accesat de către conducătorul auto pentru a permite activarea și dezactivarea. La repornirea vehiculului, sistemul AVAS revine în mod implicit la poziția „pornit” (switched on). |
| --- | --- |

(b)

Comutator

Sistemul AVAS este prevăzut cu un comutator ușor de accesat de către conducătorul auto pentru a permite activarea și dezactivarea. La repornirea vehiculului, sistemul AVAS revine în mod implicit la poziția „pornit” (switched on).

| (c) | Atenuarea
  Nivelul sonor al sistemului AVAS poate fi atenuat în anumite perioade de funcționare ale vehiculului. |
| --- | --- |

(c)

Atenuarea

Nivelul sonor al sistemului AVAS poate fi atenuat în anumite perioade de funcționare ale vehiculului.

II.3.   Tipul și volumul sunetului

| (a) | Sunetul generat de sistemul AVAS trebuie să fie un sunet continuu care oferă informații pietonilor și altor utilizatori ai drumurilor cu privire la un vehicul aflat în stare de funcționare. Sunetul ar trebui semnaleze în mod clar comportamentul vehiculului și ar trebui să fie similar sunetului unui vehicul din aceeași categorie dotat cu un motor cu ardere internă. |
| --- | --- |

(a)

Sunetul generat de sistemul AVAS trebuie să fie un sunet continuu care oferă informații pietonilor și altor utilizatori ai drumurilor cu privire la un vehicul aflat în stare de funcționare. Sunetul ar trebui semnaleze în mod clar comportamentul vehiculului și ar trebui să fie similar sunetului unui vehicul din aceeași categorie dotat cu un motor cu ardere internă.

| (b) | Sunetul generat de sistemul AVAS trebuie să semnaleze în mod clar comportamentul vehiculului, de exemplu, prin variația automată a nivelului sonor sau a caracteristicilor sincronizate cu viteza vehiculului. |
| --- | --- |

(b)

Sunetul generat de sistemul AVAS trebuie să semnaleze în mod clar comportamentul vehiculului, de exemplu, prin variația automată a nivelului sonor sau a caracteristicilor sincronizate cu viteza vehiculului.

| (c) | Nivelul sonor generat de sistemul AVAS nu trebuie să depășească nivelul sonor aproximativ al unui vehicul din categoria M1 echipat cu motor cu ardere internă care funcționează în aceleași condiții. |
| --- | --- |

(c)

Nivelul sonor generat de sistemul AVAS nu trebuie să depășească nivelul sonor aproximativ al unui vehicul din categoria M1 echipat cu motor cu ardere internă care funcționează în aceleași condiții.

SECȚIUNEA III

III.1.   Performanțele sistemului

Sistemul AVAS trebuie să satisfacă cerințele specificate la punctele III.2-III.6.

III.2.   Condiții de funcționare

| (a) | Metoda de generare a sunetului
  Sistemul AVAS generează în mod automat un sunet în domeniul de viteză minim al vehiculului de la pornire până la aproximativ 20 km/h și la mersul înapoi. În cazul în care vehiculul este echipat cu un motor cu ardere internă care funcționează în acest domeniu de viteză al vehiculului, sistemul AVAS nu generează niciun sunet.
  Vehiculele al căror nivel sonor global respectă cerințele de la punctul 6.2.8 din Regulamentul CEE-ONU nr. 138 (1) cu o marjă de +3 dB(A) nu sunt obligate să fie echipate cu un sistem AVAS. Cerințele prevăzute la punctul 6.2.8 din Regulamentul CEE-ONU nr. 138 pentru benzi de o treime de octavă și cerințele prevăzute la punctul 6.2.3 din Regulamentul CEE-ONU nr. 138 pentru schimbarea de frecvență astfel cum este definită la punctul 2.4 din același regulament CEE-ONU („schimbarea de frecvență”) nu se aplică acestor vehicule.
  Pentru vehiculele care au un dispozitiv de avertizare sonoră pentru mersul înapoi, nu este necesar ca sistemul AVAS să genereze un sunet în timpul mersului înapoi, cu condiția ca sunetului emis la mersul înapoi de dispozitivul de avertizare sonoră să respecte cerințele prevăzute la al doilea paragraf de la punctul 6.2 și la punctul 6.2.2 din Regulamentul CEE-ONU nr. 138.
  Sunetul generat de tipul de vehicul prezentat pentru omologare se măsoară în conformitate cu metodele descrise în anexa 3 și la subpunctele 6.2.1.3 ș 6.2.2.2 din Regulamentul CEE-ONU nr. 138. |
| --- | --- |

(a)

Metoda de generare a sunetului

Sistemul AVAS generează în mod automat un sunet în domeniul de viteză minim al vehiculului de la pornire până la aproximativ 20 km/h și la mersul înapoi. În cazul în care vehiculul este echipat cu un motor cu ardere internă care funcționează în acest domeniu de viteză al vehiculului, sistemul AVAS nu generează niciun sunet.

Vehiculele al căror nivel sonor global respectă cerințele de la punctul 6.2.8 din Regulamentul CEE-ONU nr. 138 (1) cu o marjă de +3 dB(A) nu sunt obligate să fie echipate cu un sistem AVAS. Cerințele prevăzute la punctul 6.2.8 din Regulamentul CEE-ONU nr. 138 pentru benzi de o treime de octavă și cerințele prevăzute la punctul 6.2.3 din Regulamentul CEE-ONU nr. 138 pentru schimbarea de frecvență astfel cum este definită la punctul 2.4 din același regulament CEE-ONU („schimbarea de frecvență”) nu se aplică acestor vehicule.

Pentru vehiculele care au un dispozitiv de avertizare sonoră pentru mersul înapoi, nu este necesar ca sistemul AVAS să genereze un sunet în timpul mersului înapoi, cu condiția ca sunetului emis la mersul înapoi de dispozitivul de avertizare sonoră să respecte cerințele prevăzute la al doilea paragraf de la punctul 6.2 și la punctul 6.2.2 din Regulamentul CEE-ONU nr. 138.

Sunetul generat de tipul de vehicul prezentat pentru omologare se măsoară în conformitate cu metodele descrise în anexa 3 și la subpunctele 6.2.1.3 ș 6.2.2.2 din Regulamentul CEE-ONU nr. 138.

| (b) | Comutator
  AVAS poate fi dotat cu un mecanism care permite conducătorului auto să oprească funcționarea unui sistem AVAS (denumit în continuare „funcția de pauză”) și care este ușor de accesat de către conducătorul auto pentru a permite activarea și dezactivarea sistemului. Dacă sistemul AVAS este dotat cu funcția de pauză, acesta revine în mod implicit la poziția „pornit” (switched on) la repornirea vehiculului.
  În plus, funcția de pauză trebuie să fie în conformitate cu cerințele prevăzute la punctul 6.2.6 din Regulamentul CEE-ONU nr. 138. |
| --- | --- |

(b)

Comutator

AVAS poate fi dotat cu un mecanism care permite conducătorului auto să oprească funcționarea unui sistem AVAS (denumit în continuare „funcția de pauză”) și care este ușor de accesat de către conducătorul auto pentru a permite activarea și dezactivarea sistemului. Dacă sistemul AVAS este dotat cu funcția de pauză, acesta revine în mod implicit la poziția „pornit” (switched on) la repornirea vehiculului.

În plus, funcția de pauză trebuie să fie în conformitate cu cerințele prevăzute la punctul 6.2.6 din Regulamentul CEE-ONU nr. 138.

| (c) | Atenuarea
  Nivelul sonor al sistemului AVAS poate fi atenuat în anumite perioade de funcționare ale vehiculului. În aceste cazuri, nivelul sonor al sistemului AVAS trebuie să fie în conformitate cu cerințele prevăzute la punctul 6.2.8 din Regulamentul CEE-ONU nr. 138. |
| --- | --- |

(c)

Atenuarea

Nivelul sonor al sistemului AVAS poate fi atenuat în anumite perioade de funcționare ale vehiculului. În aceste cazuri, nivelul sonor al sistemului AVAS trebuie să fie în conformitate cu cerințele prevăzute la punctul 6.2.8 din Regulamentul CEE-ONU nr. 138.

III.3.   Tipul și volumul sunetului

| (a) | Sunetul generat de sistemul AVAS trebuie să fie un sunet continuu care oferă informații pietonilor și altor utilizatori ai drumurilor cu privire la un vehicul aflat în stare de funcționare. Sunetul trebuie să semnaleze în mod clar comportamentul vehiculului, de exemplu, prin variația automată a nivelului sonor sau a caracteristicilor sincronizate cu viteza vehiculului. Sunetul trebuie să fie similar sunetului unui vehicul din aceeași categorie dotat cu un motor cu ardere internă.
  Se aplică următoarele dispoziții:






  (i) | dacă este generat când vehiculul se află în mișcare, sunetul sistemului AVAS trebuie să respecte cerințele prevăzute la punctele 6.2.1.1, 6.2.1.2, 6.2.1.3, 6.2.2.1, 6.2.2.2 și 6.2.3 din Regulamentul CEE-ONU nr. 138, după caz; |
| --- | --- | --- |

(a)

Sunetul generat de sistemul AVAS trebuie să fie un sunet continuu care oferă informații pietonilor și altor utilizatori ai drumurilor cu privire la un vehicul aflat în stare de funcționare. Sunetul trebuie să semnaleze în mod clar comportamentul vehiculului, de exemplu, prin variația automată a nivelului sonor sau a caracteristicilor sincronizate cu viteza vehiculului. Sunetul trebuie să fie similar sunetului unui vehicul din aceeași categorie dotat cu un motor cu ardere internă.

Se aplică următoarele dispoziții:

(i)

dacă este generat când vehiculul se află în mișcare, sunetul sistemului AVAS trebuie să respecte cerințele prevăzute la punctele 6.2.1.1, 6.2.1.2, 6.2.1.3, 6.2.2.1, 6.2.2.2 și 6.2.3 din Regulamentul CEE-ONU nr. 138, după caz;

| (ii) | vehiculul aflat în staționare poate să emită un sunet, după cum se prevede la punctul 6.2.4 din Regulamentul CEE-ONU nr. 138. |
| --- | --- |

(ii)

vehiculul aflat în staționare poate să emită un sunet, după cum se prevede la punctul 6.2.4 din Regulamentul CEE-ONU nr. 138.

| (b) | Producătorul vehiculului poate să prevadă pentru conducătorul auto posibilitatea ca acesta să facă o selecție între diferite semnale acustice, care trebuie să fie conforme cu cerințele prevăzute la punctul 6.2.5 din Regulamentul CEE-ONU nr. 138. |
| --- | --- |

(b)

Producătorul vehiculului poate să prevadă pentru conducătorul auto posibilitatea ca acesta să facă o selecție între diferite semnale acustice, care trebuie să fie conforme cu cerințele prevăzute la punctul 6.2.5 din Regulamentul CEE-ONU nr. 138.

| (c) | Nivelul sonor generat de sistemul AVAS nu trebuie să depășească nivelul sonor aproximativ al unui vehicul din categoria M1 echipat cu motor cu ardere internă care funcționează în aceleași condiții. În plus, se aplică cerințele de la punctul 6.2.7 din Regulamentul CEE-ONU nr. 138. |
| --- | --- |

(c)

Nivelul sonor generat de sistemul AVAS nu trebuie să depășească nivelul sonor aproximativ al unui vehicul din categoria M1 echipat cu motor cu ardere internă care funcționează în aceleași condiții. În plus, se aplică cerințele de la punctul 6.2.7 din Regulamentul CEE-ONU nr. 138.

| (d) | Nivelul sonor global emis de un vehicul care satisface cerințele prevăzute la al doilea paragraf de la punctul 2 litera (a) nu trebuie să depășească nivelul sonor aproximativ al unui vehicul din categoria M1 echipat cu motor cu ardere internă care funcționează în aceleași condiții. |
| --- | --- |

(d)

Nivelul sonor global emis de un vehicul care satisface cerințele prevăzute la al doilea paragraf de la punctul 2 litera (a) nu trebuie să depășească nivelul sonor aproximativ al unui vehicul din categoria M1 echipat cu motor cu ardere internă care funcționează în aceleași condiții.

III.4.   Cerințe pentru pista de încercare

Până la 30 iunie 2019, standardul ISO 10844:1994 poate fi aplicat ca alternativă la standardul ISO 10844:2014 pentru a controla conformitatea pistei de încercare, după cum se prevede la punctul 2.1.2 din anexa 3 la Regulamentul CEE-ONU nr. 138.

III.5.   Certificatul de omologare

Producătorul vehiculului furnizează, în anexă la certificatul de omologare UE de tip, oricare dintre următoarele documente:

| (a) | fișa de comunicare menționată la punctul 5(3) din Regulamentul CEE-ONU nr. 138, în conformitate cu modelul prezentat în anexa 1 la regulamentul respectiv; |
| --- | --- |

(a)

fișa de comunicare menționată la punctul 5(3) din Regulamentul CEE-ONU nr. 138, în conformitate cu modelul prezentat în anexa 1 la regulamentul respectiv;

| (b) | rezultatele încercărilor privind nivelurile emisiilor sonore ale sistemului AVAS, măsurate în conformitate cu prezentul regulament. |
| --- | --- |

(b)

rezultatele încercărilor privind nivelurile emisiilor sonore ale sistemului AVAS, măsurate în conformitate cu prezentul regulament.

III.6.   Marcaje

Fiecare componentă a sistemului AVAS trebuie să poarte următoarele marcaje:

| (a) | denumirea comercială sau marca comercială a producătorului; |
| --- | --- |

(a)

denumirea comercială sau marca comercială a producătorului;

| (b) | numărul de identificare atribuit. |
| --- | --- |

(b)

numărul de identificare atribuit.

Marcajele trebuie să fie clare și de neșters.

---

(1)  
  JO L 9, 13.1.2017, p. 33.

1

---

| 19.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 239/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 239/8

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/1577 AL COMISIEI

din 5 septembrie 2017

de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Acciughe sotto sale del mar Ligure (IGP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Italiei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al indicației geografice protejate „Acciughe sotto sale del mar Ligure”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 776/2008 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Italiei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al indicației geografice protejate „Acciughe sotto sale del mar Ligure”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 776/2008 al Comisiei (2).

| (2) | Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv.

| (3) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini ar trebui aprobată, |
| --- | --- |

(3)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini ar trebui aprobată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Acciughe sotto sale del mar Ligure” (IGP).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 septembrie 2017.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 776/2008 al Comisiei din 4 august 2008 de înregistrare a unor denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Acciughe sotto sale del Mar Ligure (IGP), Brussels grondwitloof (IGP), Œufs de Loué (IGP)] (JO L 207, 5.8.2008, p. 7).

2

(3)  
  JO C 146, 11.5.2017, p. 10.

3

---

| 19.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 239/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 239/9

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/1578 AL COMISIEI

din 18 septembrie 2017

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1194/2013 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de biomotorină originară din Argentina și Indonezia

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/476 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2015 privind măsurile pe care Uniunea le poate lua ca urmare a unui raport adoptat de Organul de soluționare a litigiilor al OMC privind măsurile antidumping sau antisubvenții (1) („Regulamentul de abilitare a OMC”), în special articolele 1 și 2,

întrucât:

1.   MĂSURI ÎN VIGOARE

MĂSURI ÎN VIGOARE

| (1) | Consiliul a impus, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1194/2013 din 19 noiembrie 2013, o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de biomotorină originară din Argentina și Indonezia („regulamentul definitiv”) (2). |
| --- | --- |

(1)

Consiliul a impus, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1194/2013 din 19 noiembrie 2013, o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de biomotorină originară din Argentina și Indonezia („regulamentul definitiv”) (2).

2

2.   RAPOARTE ADOPTATE DE CĂTRE ORGANUL DE SOLUȚIONARE A LITIGIILOR AL OMC

RAPOARTE ADOPTATE DE CĂTRE ORGANUL DE SOLUȚIONARE A LITIGIILOR AL OMC

| (2) | La 26 octombrie 2016, Organul de soluționare a litigiilor („OSL”) al Organizației Mondiale a Comerțului („OMC”) a adoptat Raportul Organului de apel (3) și Raportul grupului special (4), astfel cum a fost modificat de Raportul Organului de apel („rapoartele”), în litigiul Uniunea Europeană – Măsurile antidumping instituite asupra biomotorinei din Argentina (WT/DS473/15). OSL a afirmat că Raportul grupului special ar trebui coroborat cu Raportul Organului de apel. În Raportul Organului de apel s-a constatat, printre altele, că Uniunea Europeană a acționat într-un mod incompatibil cu:






  — | articolul 2.2.1.1 din Acordul antidumping al OMC (denumit în continuare „AAD”) prin faptul că a omis să calculeze costul de producție al produsului care face obiectul anchetei pe baza registrelor ținute de către producători; |
| --- | --- | --- |

(2)

La 26 octombrie 2016, Organul de soluționare a litigiilor („OSL”) al Organizației Mondiale a Comerțului („OMC”) a adoptat Raportul Organului de apel (3) și Raportul grupului special (4), astfel cum a fost modificat de Raportul Organului de apel („rapoartele”), în litigiul Uniunea Europeană – Măsurile antidumping instituite asupra biomotorinei din Argentina (WT/DS473/15). OSL a afirmat că Raportul grupului special ar trebui coroborat cu Raportul Organului de apel. În Raportul Organului de apel s-a constatat, printre altele, că Uniunea Europeană a acționat într-un mod incompatibil cu:

3

4

—

articolul 2.2.1.1 din Acordul antidumping al OMC (denumit în continuare „AAD”) prin faptul că a omis să calculeze costul de producție al produsului care face obiectul anchetei pe baza registrelor ținute de către producători;

| — | articolul 2.2 din AAD și articolul VI:1 litera (b) punctul (ii) din GATT 1994, prin neutilizarea costului de producție din Argentina pentru construirea valorii normale a biomotorinei; precum și |
| --- | --- |

—

articolul 2.2 din AAD și articolul VI:1 litera (b) punctul (ii) din GATT 1994, prin neutilizarea costului de producție din Argentina pentru construirea valorii normale a biomotorinei; precum și

| — | articolul 9.3 din AAD și articolul VI:2 din GATT 1994 prin instituirea unor taxe antidumping în plus față de marja de dumping care ar fi trebuit să fie stabilită în temeiul articolului 2 din AAD și al articolului VI:1 din GATT 1994, după caz. |
| --- | --- |

—

articolul 9.3 din AAD și articolul VI:2 din GATT 1994 prin instituirea unor taxe antidumping în plus față de marja de dumping care ar fi trebuit să fie stabilită în temeiul articolului 2 din AAD și al articolului VI:1 din GATT 1994, după caz.

| (3) | În plus, în grupul special a constatat, printre altele, că Uniunea Europeană a acționat într-un mod incompatibil cu:






  — | articolele 3.1 și 3.4 din AAD în examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra ramurii de producție națională, în măsura în care examinarea s-a raportat la capacitatea de producție și la gradul de utilizare a capacității. |
| --- | --- | --- |

(3)

În plus, în grupul special a constatat, printre altele, că Uniunea Europeană a acționat într-un mod incompatibil cu:

—

articolele 3.1 și 3.4 din AAD în examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra ramurii de producție națională, în măsura în care examinarea s-a raportat la capacitatea de producție și la gradul de utilizare a capacității.

| (4) | Organul de apel a recomandat ca OSL să solicite Uniunii Europene să își adapteze măsurile pentru a asigura conformitatea acestora cu AAD și GATT 1994. |
| --- | --- |

(4)

Organul de apel a recomandat ca OSL să solicite Uniunii Europene să își adapteze măsurile pentru a asigura conformitatea acestora cu AAD și GATT 1994.

3.   PROCEDURA

PROCEDURA

| (5) | La 20 decembrie 2016, în temeiul articolului 1 alineatul (3) din Regulamentul de abilitare a OMC, Comisia Europeană („Comisia”) a deschis o reexaminare („reexaminarea”) prin publicarea unui aviz (5) în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene („avizul de deschidere”). Comisia a informat părțile interesate din ancheta care a condus la adoptarea Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1194/2013 („ancheta inițială”) cu privire la reexaminare și la modul în care Comisia intenționa să țină seama de constatările rapoartelor. |
| --- | --- |

(5)

La 20 decembrie 2016, în temeiul articolului 1 alineatul (3) din Regulamentul de abilitare a OMC, Comisia Europeană („Comisia”) a deschis o reexaminare („reexaminarea”) prin publicarea unui aviz (5) în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene („avizul de deschidere”). Comisia a informat părțile interesate din ancheta care a condus la adoptarea Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1194/2013 („ancheta inițială”) cu privire la reexaminare și la modul în care Comisia intenționa să țină seama de constatările rapoartelor.

5

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (6) | Părțile interesate au avut posibilitatea de a prezenta observații cu privire la deschiderea anchetei de reexaminare și de a solicita o audiere de către Comisie și/sau consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(6)

Părțile interesate au avut posibilitatea de a prezenta observații cu privire la deschiderea anchetei de reexaminare și de a solicita o audiere de către Comisie și/sau consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

| (7) | Comisia a trimis un chestionar cu privire la datele referitoare la producție și la capacitatea de producție ale industriei Uniunii către Comitetul european pentru biomotorină („CEB”) și ulterior a efectuat o vizită de verificare la sediul acestuia. |
| --- | --- |

(7)

Comisia a trimis un chestionar cu privire la datele referitoare la producție și la capacitatea de producție ale industriei Uniunii către Comitetul european pentru biomotorină („CEB”) și ulterior a efectuat o vizită de verificare la sediul acestuia.

4.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ

PRODUSUL ÎN CAUZĂ

| (8) | Produsul în cauză este reprezentat de esteri monoalchilici de acid gras și/sau motorină parafinică obținute prin sinteză și/sau hidro-tratament, de origine non-fosilă, sub formă pură sau în amestec, originar din Argentina și Indonezia, încadrat în prezent la codurile NC ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92, 3826 00 10 și ex 3826 00 90 (denumit în continuare „produsul în cauză”, cunoscut sub denumirea de „biomotorină”). |
| --- | --- |

(8)

Produsul în cauză este reprezentat de esteri monoalchilici de acid gras și/sau motorină parafinică obținute prin sinteză și/sau hidro-tratament, de origine non-fosilă, sub formă pură sau în amestec, originar din Argentina și Indonezia, încadrat în prezent la codurile NC ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92, 3826 00 10 și ex 3826 00 90 (denumit în continuare „produsul în cauză”, cunoscut sub denumirea de „biomotorină”).

| (9) | Rapoartele nu afectează constatările menționate în considerentele 16-27 din regulamentul definitiv cu privire la produsul în cauză și produsul similar. |
| --- | --- |

(9)

Rapoartele nu afectează constatările menționate în considerentele 16-27 din regulamentul definitiv cu privire la produsul în cauză și produsul similar.

5.   CONSTATĂRILE REEXAMINATE REFERITOARE LA DUMPING PE BAZA RAPOARTELOR

CONSTATĂRILE REEXAMINATE REFERITOARE LA DUMPING PE BAZA RAPOARTELOR

| (10) | Astfel cum se precizează în avizul de deschidere, Comisia a reevaluat constatările definitive din cadrul anchetei inițiale, luând în considerare recomandările și hotărârile OSL. Reevaluarea s-a bazat pe informațiile colectate în cadrul anchetei inițiale și pe informațiile primite de părțile interesate ulterior publicării avizului de deschidere. |
| --- | --- |

(10)

Astfel cum se precizează în avizul de deschidere, Comisia a reevaluat constatările definitive din cadrul anchetei inițiale, luând în considerare recomandările și hotărârile OSL. Reevaluarea s-a bazat pe informațiile colectate în cadrul anchetei inițiale și pe informațiile primite de părțile interesate ulterior publicării avizului de deschidere.

| (11) | Ancheta inițială privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2011 și 30 iunie 2012 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). În ceea ce privește parametrii relevanți pentru evaluarea prejudiciului, s-au analizat datele din perioada începând cu 1 ianuarie 2009 până la sfârșitul perioadei de anchetă (interval denumit în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(11)

Ancheta inițială privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2011 și 30 iunie 2012 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). În ceea ce privește parametrii relevanți pentru evaluarea prejudiciului, s-au analizat datele din perioada începând cu 1 ianuarie 2009 până la sfârșitul perioadei de anchetă (interval denumit în continuare „perioada examinată”).

| (12) | Prezentul regulament urmărește să corecteze aspectele care nu sunt conforme cu OMC din regulamentul definitiv și să-l ajusteze astfel încât să se asigure conformitatea acestuia cu rapoartele. |
| --- | --- |

(12)

Prezentul regulament urmărește să corecteze aspectele care nu sunt conforme cu OMC din regulamentul definitiv și să-l ajusteze astfel încât să se asigure conformitatea acestuia cu rapoartele.

5.1.   Includerea Indoneziei

Includerea Indoneziei

| (13) | În avizul de deschidere, Comisia s-a referit la măsurile antidumping instituite asupra importurilor de biomotorină din Indonezia impuse prin același regulament definitiv. Aceste măsuri fac, în prezent, obiectul unui litigiu pendinte în cadrul OMC introdus de Indonezia împotriva Uniunii (6) („Măsurile instituite de Uniunea Europeană privind Indonezia”). În cadrul litigiului respectiv, Indonezia a invocat argumente similare celor abordate în rapoarte. Întrucât interpretarea juridică a Organului de apel conținută în rapoarte pare să fie relevantă și pentru ancheta cu privire la Indonezia, Comisia a considerat că este oportun ca măsurile antidumping instituite asupra importurilor de biomotorină din Indonezia să fie analizate, de asemenea, în contextul unei reexaminări paralele, desfășurate în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Regulamentul de abilitare a OMC, în special în măsura în care s-a dovedit că regulamentul definitiv este incompatibil cu articolul 2.2.1.1 din AAD. |
| --- | --- |

(13)

În avizul de deschidere, Comisia s-a referit la măsurile antidumping instituite asupra importurilor de biomotorină din Indonezia impuse prin același regulament definitiv. Aceste măsuri fac, în prezent, obiectul unui litigiu pendinte în cadrul OMC introdus de Indonezia împotriva Uniunii (6) („Măsurile instituite de Uniunea Europeană privind Indonezia”). În cadrul litigiului respectiv, Indonezia a invocat argumente similare celor abordate în rapoarte. Întrucât interpretarea juridică a Organului de apel conținută în rapoarte pare să fie relevantă și pentru ancheta cu privire la Indonezia, Comisia a considerat că este oportun ca măsurile antidumping instituite asupra importurilor de biomotorină din Indonezia să fie analizate, de asemenea, în contextul unei reexaminări paralele, desfășurate în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Regulamentul de abilitare a OMC, în special în măsura în care s-a dovedit că regulamentul definitiv este incompatibil cu articolul 2.2.1.1 din AAD.

6

| (14) | În considerentele 12-20 din documentul de informare generală, Comisia a prezentat analiza sa preliminară privind aplicarea interpretării articolului 2.2.1.1 din AAD a Organului de apel pentru ancheta indoneziană. |
| --- | --- |

(14)

În considerentele 12-20 din documentul de informare generală, Comisia a prezentat analiza sa preliminară privind aplicarea interpretării articolului 2.2.1.1 din AAD a Organului de apel pentru ancheta indoneziană.

| (15) | În urma comunicării constatărilor, părțile interesate au prezentat observații care pun sub semnul întrebării analiza Comisiei, contestând, printre altele, aplicabilitatea interpretării Organului de apel, precum și competența Comisiei de a acționa din oficiu pe baza acestei interpretări în temeiul Regulamentului de abilitare a OMC. |
| --- | --- |

(15)

În urma comunicării constatărilor, părțile interesate au prezentat observații care pun sub semnul întrebării analiza Comisiei, contestând, printre altele, aplicabilitatea interpretării Organului de apel, precum și competența Comisiei de a acționa din oficiu pe baza acestei interpretări în temeiul Regulamentului de abilitare a OMC.

| (16) | Întrucât această analiză necesită mai mult timp, Comisia a decis să nu încheie reexaminarea cu privire la Indonezia în acest moment, ci să continue analiza sa în lumina observațiilor primite. Reexaminarea deschisă în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Regulamentul de abilitare a OMC este, prin urmare, încă în curs de desfășurare și rămâne deschisă în ceea ce privește Indonezia. Toate părțile interesate au fost informate cu privire la aceasta prin intermediul documentului de informare revizuit din 31 iulie 2017 și au avut posibilitatea de a prezenta observații. |
| --- | --- |

(16)

Întrucât această analiză necesită mai mult timp, Comisia a decis să nu încheie reexaminarea cu privire la Indonezia în acest moment, ci să continue analiza sa în lumina observațiilor primite. Reexaminarea deschisă în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Regulamentul de abilitare a OMC este, prin urmare, încă în curs de desfășurare și rămâne deschisă în ceea ce privește Indonezia. Toate părțile interesate au fost informate cu privire la aceasta prin intermediul documentului de informare revizuit din 31 iulie 2017 și au avut posibilitatea de a prezenta observații.

| (17) | Guvernul indonezian a susținut că Comisia a încălcat principiile generale prevăzute în dreptul UE, dezvăluind inițial intenția sa de a modifica regulamentul definitiv în ceea ce privește Indonezia și, ulterior, prin retragerea acestei intenții în scopul de a continua ancheta în ceea ce privește Indonezia. |
| --- | --- |

(17)

Guvernul indonezian a susținut că Comisia a încălcat principiile generale prevăzute în dreptul UE, dezvăluind inițial intenția sa de a modifica regulamentul definitiv în ceea ce privește Indonezia și, ulterior, prin retragerea acestei intenții în scopul de a continua ancheta în ceea ce privește Indonezia.

| (18) | În primul rând, guvernul indonezian a considerat că acest lucru se traduce prin aplicarea unui tratament inegal și discriminatoriu față de producătorii indonezieni în raport cu producătorii-exportatori din Argentina, ținând seama de faptul că Comisia ar fi recunoscut, astfel cum s-a precizat în avizul de deschidere, că importurile de biomotorină din Indonezia se află într-o situație similară cu cea a importurilor din Argentina. Prin întârzierea reexaminării cu privire la Indonezia, producătorii-exportatori indonezieni sunt în mod evident dezavantajați în comparație cu exportatorii argentinieni. |
| --- | --- |

(18)

În primul rând, guvernul indonezian a considerat că acest lucru se traduce prin aplicarea unui tratament inegal și discriminatoriu față de producătorii indonezieni în raport cu producătorii-exportatori din Argentina, ținând seama de faptul că Comisia ar fi recunoscut, astfel cum s-a precizat în avizul de deschidere, că importurile de biomotorină din Indonezia se află într-o situație similară cu cea a importurilor din Argentina. Prin întârzierea reexaminării cu privire la Indonezia, producătorii-exportatori indonezieni sunt în mod evident dezavantajați în comparație cu exportatorii argentinieni.

| (19) | În al doilea rând, având în vedere faptul că Comisia a deschis reexaminarea referitoare atât la importurile de biomotorină din Argentina, cât și la cele din Indonezia, exportatorii indonezieni ar putea să se aștepte, în mod rezonabil și legitim la încheierea reexaminării privind Indonezia în același timp cu cea a reexaminării privind Argentina. Această încredere a fost amplificată de primul document de informare în care Comisia a propus, de asemenea, să modifice regulamentul definitiv pentru Indonezia. În consecință, prin schimbarea poziției sale prin intermediul unui document de informare revizuit, Comisia ar fi încălcat principiul încrederii legitime. |
| --- | --- |

(19)

În al doilea rând, având în vedere faptul că Comisia a deschis reexaminarea referitoare atât la importurile de biomotorină din Argentina, cât și la cele din Indonezia, exportatorii indonezieni ar putea să se aștepte, în mod rezonabil și legitim la încheierea reexaminării privind Indonezia în același timp cu cea a reexaminării privind Argentina. Această încredere a fost amplificată de primul document de informare în care Comisia a propus, de asemenea, să modifice regulamentul definitiv pentru Indonezia. În consecință, prin schimbarea poziției sale prin intermediul unui document de informare revizuit, Comisia ar fi încălcat principiul încrederii legitime.

| (20) | În al treilea rând, guvernul indonezian a susținut că Comisia ar fi încălcat principiul bunei-credințe, excluzând importurile indoneziene din reexaminare într-un stadiu tardiv al procedurii, în ciuda includerii acestora pe tot parcursul anchetei. |
| --- | --- |

(20)

În al treilea rând, guvernul indonezian a susținut că Comisia ar fi încălcat principiul bunei-credințe, excluzând importurile indoneziene din reexaminare într-un stadiu tardiv al procedurii, în ciuda includerii acestora pe tot parcursul anchetei.

| (21) | De la bun început, Comisia a reamintit că Organul de soluționare a litigiilor al OMC a făcut deja o constatare definitivă privind măsurile adoptate de UE împotriva importurilor de biomotorină din Argentina, deși litigiul separat privind măsurile antidumping instituite asupra biomotorinei din Indonezia se află încă pe rolul OMC. Acestea din urmă sunt considerate, prin urmare,o măsură necontestată în sensul articolului 2 alineatul (1) din Regulamentul de abilitare a OMC. Acest lucru este influențat, printre altele, de utilizarea termenului „raport” de la articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul de abilitare a OMC pentru a descrie o măsură contestată de care Organul de soluționare a litigiilor al OMC s-a preocupat și asupra căreia s-a pronunțat. |
| --- | --- |

(21)

De la bun început, Comisia a reamintit că Organul de soluționare a litigiilor al OMC a făcut deja o constatare definitivă privind măsurile adoptate de UE împotriva importurilor de biomotorină din Argentina, deși litigiul separat privind măsurile antidumping instituite asupra biomotorinei din Indonezia se află încă pe rolul OMC. Acestea din urmă sunt considerate, prin urmare,o măsură necontestată în sensul articolului 2 alineatul (1) din Regulamentul de abilitare a OMC. Acest lucru este influențat, printre altele, de utilizarea termenului „raport” de la articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul de abilitare a OMC pentru a descrie o măsură contestată de care Organul de soluționare a litigiilor al OMC s-a preocupat și asupra căreia s-a pronunțat.

| (22) | Comisia a mai reamintit, de asemenea, faptul că, în temeiul dreptului Uniunii Europene, conceptele de „tratament egal” și „nediscriminare” interzic tratarea diferită a unor situații similare, sau a unor situații diferite în același mod, fără un motiv obiectiv pentru a acționa în acest fel (7). În scopul punerii în aplicare a rapoartelor OMC, producătorii-exportatori din Indonezia și Argentina nu sunt în aceeași situație din punct de vedere obiectiv: acțiunea de punere în aplicare în ceea ce privește ancheta privind dumpingul prejudiciabil al produsului în cauză din Argentina a avut loc în temeiul articolului 1 alineatul (1) din Regulamentul de abilitare a OMC și se încheie prin prezentul regulament, în timp ce acțiunea de punere în aplicare în ceea ce privește ancheta privind aceleași practici din Indonezia a avut loc în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Regulamentul de abilitare a OMC și rămâne deschisă. O situație de discriminare poate apărea numai în cazul în care există un tratament juridic diferit pentru operatori în aceeași situație. |
| --- | --- |

(22)

Comisia a mai reamintit, de asemenea, faptul că, în temeiul dreptului Uniunii Europene, conceptele de „tratament egal” și „nediscriminare” interzic tratarea diferită a unor situații similare, sau a unor situații diferite în același mod, fără un motiv obiectiv pentru a acționa în acest fel (7). În scopul punerii în aplicare a rapoartelor OMC, producătorii-exportatori din Indonezia și Argentina nu sunt în aceeași situație din punct de vedere obiectiv: acțiunea de punere în aplicare în ceea ce privește ancheta privind dumpingul prejudiciabil al produsului în cauză din Argentina a avut loc în temeiul articolului 1 alineatul (1) din Regulamentul de abilitare a OMC și se încheie prin prezentul regulament, în timp ce acțiunea de punere în aplicare în ceea ce privește ancheta privind aceleași practici din Indonezia a avut loc în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Regulamentul de abilitare a OMC și rămâne deschisă. O situație de discriminare poate apărea numai în cazul în care există un tratament juridic diferit pentru operatori în aceeași situație.

7

| (23) | Totuși, întrucât reexaminarea privind punerea în aplicare a constatărilor Organului de soluționare a litigiilor al OMC în ceea ce privește Argentina și Indonezia a fost inițiată pe temeiuri juridice diferite, încheierea reexaminării în ancheta privind dumpingul prejudiciabil din Argentina înainte de reexaminarea din ancheta privind dumpingul prejudiciabil din Indonezia nu duce la un tratament diferențiat al unei situații comparabile. Aceasta deoarece operatorii se află ei înșiși în situații diferite. |
| --- | --- |

(23)

Totuși, întrucât reexaminarea privind punerea în aplicare a constatărilor Organului de soluționare a litigiilor al OMC în ceea ce privește Argentina și Indonezia a fost inițiată pe temeiuri juridice diferite, încheierea reexaminării în ancheta privind dumpingul prejudiciabil din Argentina înainte de reexaminarea din ancheta privind dumpingul prejudiciabil din Indonezia nu duce la un tratament diferențiat al unei situații comparabile. Aceasta deoarece operatorii se află ei înșiși în situații diferite.

| (24) | În mod contrar argumentelor susținute de guvernul din Indonezia, nu există, prin urmare, nicio încălcare a principiului „egalității de tratament”, sau a „nediscriminării” în sensul dreptului Uniunii Europene. În orice caz, prin utilizarea unor formulări permisive („poate” și „dacă consideră necesar acest lucru”), la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul de abilitare a OMC, legiuitorul Uniunii a investit Comisia cu o putere semnificativă de apreciere de a pune sau nu în aplicare o recomandare din partea OMC cu privire la o măsură necontestată. |
| --- | --- |

(24)

În mod contrar argumentelor susținute de guvernul din Indonezia, nu există, prin urmare, nicio încălcare a principiului „egalității de tratament”, sau a „nediscriminării” în sensul dreptului Uniunii Europene. În orice caz, prin utilizarea unor formulări permisive („poate” și „dacă consideră necesar acest lucru”), la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul de abilitare a OMC, legiuitorul Uniunii a investit Comisia cu o putere semnificativă de apreciere de a pune sau nu în aplicare o recomandare din partea OMC cu privire la o măsură necontestată.

| (25) | Astfel cum s-a menționat mai sus în considerentul 16, Comisia, după ce a analizat observațiile primite după comunicarea constatărilor, a considerat oportun să nu încheie ancheta de reexaminare în privința Indoneziei în acest moment, ci, în schimb, să continue analiza sa asupra aplicabilității constatărilor respective în ceea ce privește Indonezia în lumina observațiilor primite. |
| --- | --- |

(25)

Astfel cum s-a menționat mai sus în considerentul 16, Comisia, după ce a analizat observațiile primite după comunicarea constatărilor, a considerat oportun să nu încheie ancheta de reexaminare în privința Indoneziei în acest moment, ci, în schimb, să continue analiza sa asupra aplicabilității constatărilor respective în ceea ce privește Indonezia în lumina observațiilor primite.

| (26) | În plus, Comisia nu poate accepta argumentul că un document de informare oferă încredere legitimă în ceea ce privește încheierea definitivă a unei anchete. Dimpotrivă, scopul comunicării constatărilor este de a informa părțile interesate cu privire la constatările preliminare ale Comisiei și de a le acorda posibilitatea să își exercite în mod efectiv dreptul la apărare. Scopul esențial al comunicării constatărilor este tocmai luarea în considerare de către Comisie a argumentelor și probelor prezentate de părțile interesate. |
| --- | --- |

(26)

În plus, Comisia nu poate accepta argumentul că un document de informare oferă încredere legitimă în ceea ce privește încheierea definitivă a unei anchete. Dimpotrivă, scopul comunicării constatărilor este de a informa părțile interesate cu privire la constatările preliminare ale Comisiei și de a le acorda posibilitatea să își exercite în mod efectiv dreptul la apărare. Scopul esențial al comunicării constatărilor este tocmai luarea în considerare de către Comisie a argumentelor și probelor prezentate de părțile interesate.

| (27) | Din acest motiv, scrisoarea de însoțire către toate părțile interesate,a indicat în mod expres că „această comunicare a constatărilor nu aduce atingere niciunei decizii ulterioare care poate fi luată de Comisie dar, în cazul în care această decizie se bazează pe fapte și considerații diferite, acestea vor fi comunicate societății dumneavoastră cât mai curând posibil”. În acest caz particular, exercitarea respectivă a determinat Comisia să adopte poziția că are nevoie de mai mult timp pentru analizarea aplicabilității constatărilor Organului de soluționare a litigiilor al OMC în ceea ce privește Indonezia. Această decizie este de natură pregătitoare și nu aduce atingere concluziei finale a Comisiei. Aceeași decizie este, de asemenea, o exercitare a puterii largi de apreciere de care dispune Comisia cu ocazia efectuării de reexaminări inițiate în temeiul Regulamentului de abilitare a OMC, care intră în sfera de competență a politicii comerciale comune. |
| --- | --- |

(27)

Din acest motiv, scrisoarea de însoțire către toate părțile interesate,a indicat în mod expres că „această comunicare a constatărilor nu aduce atingere niciunei decizii ulterioare care poate fi luată de Comisie dar, în cazul în care această decizie se bazează pe fapte și considerații diferite, acestea vor fi comunicate societății dumneavoastră cât mai curând posibil”. În acest caz particular, exercitarea respectivă a determinat Comisia să adopte poziția că are nevoie de mai mult timp pentru analizarea aplicabilității constatărilor Organului de soluționare a litigiilor al OMC în ceea ce privește Indonezia. Această decizie este de natură pregătitoare și nu aduce atingere concluziei finale a Comisiei. Aceeași decizie este, de asemenea, o exercitare a puterii largi de apreciere de care dispune Comisia cu ocazia efectuării de reexaminări inițiate în temeiul Regulamentului de abilitare a OMC, care intră în sfera de competență a politicii comerciale comune.

| (28) | În acest context, o parte interesată nu poate invoca protecția încrederii legitime înainte de închiderea de către Comisie a procedurii de reexaminare în discuție în cazul în care Comisia alege să acționeze în limitele competențelor care îi sunt conferite de către legiuitorul Uniunii (8). Și acest argument trebuie, așadar, respins. |
| --- | --- |

(28)

În acest context, o parte interesată nu poate invoca protecția încrederii legitime înainte de închiderea de către Comisie a procedurii de reexaminare în discuție în cazul în care Comisia alege să acționeze în limitele competențelor care îi sunt conferite de către legiuitorul Uniunii (8). Și acest argument trebuie, așadar, respins.

8

| (29) | În cele din urmă, nu se poate deduce o rea-credință din faptul că schimbarea a avut loc după comunicarea inițială a poziției preliminare a Comisiei, iar Guvernul din Indonezia nu a prezentat nici dovezi în acest sens. Comisia a efectuat în mod corect toate etapele anchetei de reexaminare, cu respectarea deplină a garanțiilor procedurale și a drepturilor tuturor părților interesate. |
| --- | --- |

(29)

În cele din urmă, nu se poate deduce o rea-credință din faptul că schimbarea a avut loc după comunicarea inițială a poziției preliminare a Comisiei, iar Guvernul din Indonezia nu a prezentat nici dovezi în acest sens. Comisia a efectuat în mod corect toate etapele anchetei de reexaminare, cu respectarea deplină a garanțiilor procedurale și a drepturilor tuturor părților interesate.

| (30) | Prin urmare, Comisia a respins afirmațiile conform cărora ar fi încălcat principiile fundamentale ale dreptului UE prin exercitarea puterii sale de apreciere, de a nu modifica, în această etapă a examinării, măsurile antidumping în ceea ce privește Indonezia, cu respectarea deplină a garanțiilor procedurale și a drepturilor tuturor părților interesate. |
| --- | --- |

(30)

Prin urmare, Comisia a respins afirmațiile conform cărora ar fi încălcat principiile fundamentale ale dreptului UE prin exercitarea puterii sale de apreciere, de a nu modifica, în această etapă a examinării, măsurile antidumping în ceea ce privește Indonezia, cu respectarea deplină a garanțiilor procedurale și a drepturilor tuturor părților interesate.

| (31) | După comunicarea constatărilor revizuite, un producător-exportator din Indonezia (denumit în continuare „Wilmar”) a contestat opinia Comisiei conform căreia este nevoie de mai mult timp pentru a încheia reexaminarea acestuia în ceea ce privește Indonezia, având în vedere concluziile clare ale rapoartelor OMC. Acesta a susținut, de asemenea, că măsurile împotriva Indoneziei ar trebui să fie modificate. În opinia sa, Comisia are competența, în conformitate cu Regulamentul de abilitare a OMC, de a modifica o măsură necontestată, iar autoritatea sa de a acționa ex officio nu ar putea, prin urmare, să fie pusă sub semnul întrebării. În cele din urmă, Wilmar a susținut că, dacă constatările Comisiei în ceea ce privește Indonezia ar trebui să fie amânate, atunci și constatările privind Argentina ar trebui să fie amânate în egală măsură. Din perspectiva sa, există aspecte juridice nesoluționate în procedura OMC privind Indonezia care ar putea, de asemenea, să devină relevante și aplicabile măsurilor privind importurile de biomotorină din Argentina, în special în ceea ce privește marja de profit. |
| --- | --- |

(31)

După comunicarea constatărilor revizuite, un producător-exportator din Indonezia (denumit în continuare „Wilmar”) a contestat opinia Comisiei conform căreia este nevoie de mai mult timp pentru a încheia reexaminarea acestuia în ceea ce privește Indonezia, având în vedere concluziile clare ale rapoartelor OMC. Acesta a susținut, de asemenea, că măsurile împotriva Indoneziei ar trebui să fie modificate. În opinia sa, Comisia are competența, în conformitate cu Regulamentul de abilitare a OMC, de a modifica o măsură necontestată, iar autoritatea sa de a acționa ex officio nu ar putea, prin urmare, să fie pusă sub semnul întrebării. În cele din urmă, Wilmar a susținut că, dacă constatările Comisiei în ceea ce privește Indonezia ar trebui să fie amânate, atunci și constatările privind Argentina ar trebui să fie amânate în egală măsură. Din perspectiva sa, există aspecte juridice nesoluționate în procedura OMC privind Indonezia care ar putea, de asemenea, să devină relevante și aplicabile măsurilor privind importurile de biomotorină din Argentina, în special în ceea ce privește marja de profit.

ex officio

| (32) | Comisia a fost de acord cu Wilmar că îi revine, în principiu, competența de a face constatări în ceea ce privește o măsură necontestată, în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Regulamentul de abilitare a OMC. Cu toate acestea, astfel cum se explică în considerentul 16 de mai sus, Comisia, în urma examinării observațiilor primite, nu a considerat că este oportun, în acest stadiu, să încheie ancheta de reexaminare în privința Indoneziei prin exercitarea legitimă a puterii sale de apreciere în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul de abilitare a OMC. |
| --- | --- |

(32)

Comisia a fost de acord cu Wilmar că îi revine, în principiu, competența de a face constatări în ceea ce privește o măsură necontestată, în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Regulamentul de abilitare a OMC. Cu toate acestea, astfel cum se explică în considerentul 16 de mai sus, Comisia, în urma examinării observațiilor primite, nu a considerat că este oportun, în acest stadiu, să încheie ancheta de reexaminare în privința Indoneziei prin exercitarea legitimă a puterii sale de apreciere în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul de abilitare a OMC.

| (33) | În ceea ce privește afirmația producătorului Wilmar, potrivit căruia și constatările privind Argentina ar trebui amânate, Comisia a reamintit că rapoartele OMC au confirmat metodologia utilizată în regulamentul definitiv pentru a stabili o marjă de profit. Problema în discuție în cauza pendinte legată de Indonezia nu a fost invocată în privința Argentinei. În orice caz, Uniunea și Argentina au convenit o perioadă de timp rezonabilă pentru a pune în aplicare concluziile rapoartelor, care ar trebui să fie respectată. |
| --- | --- |

(33)

În ceea ce privește afirmația producătorului Wilmar, potrivit căruia și constatările privind Argentina ar trebui amânate, Comisia a reamintit că rapoartele OMC au confirmat metodologia utilizată în regulamentul definitiv pentru a stabili o marjă de profit. Problema în discuție în cauza pendinte legată de Indonezia nu a fost invocată în privința Argentinei. În orice caz, Uniunea și Argentina au convenit o perioadă de timp rezonabilă pentru a pune în aplicare concluziile rapoartelor, care ar trebui să fie respectată.

5.2.   Stabilirea valorii normale și calcularea marjelor de dumping

Stabilirea valorii normale și calcularea marjelor de dumping

| (34) | Prezenta secțiune prezintă constatările reevaluate ale anchetei inițiale cu privire la recomandările și hotărârile incluse în rapoartele care au stabilit că Uniunea a acționat într-un mod incompatibil cu:






  — | articolul 2.2.1.1, prin faptul că a omis să calculeze costul de producție al produsului care face obiectul anchetei pe baza registrelor ținute de către producători; și |
| --- | --- | --- |

(34)

Prezenta secțiune prezintă constatările reevaluate ale anchetei inițiale cu privire la recomandările și hotărârile incluse în rapoartele care au stabilit că Uniunea a acționat într-un mod incompatibil cu:

—

articolul 2.2.1.1, prin faptul că a omis să calculeze costul de producție al produsului care face obiectul anchetei pe baza registrelor ținute de către producători; și

| — | articolul 2.2 din AAD și articolul VI:1 litera (b) punctul (ii) din GATT 1994, prin neutilizarea costului de producție din Argentina pentru construirea valorii normale a biomotorinei; |
| --- | --- |

—

articolul 2.2 din AAD și articolul VI:1 litera (b) punctul (ii) din GATT 1994, prin neutilizarea costului de producție din Argentina pentru construirea valorii normale a biomotorinei;

| — | articolul 9.3 din AAD și articolul VI:2 din GATT 1994 prin instituirea unor taxe antidumping în plus față de marja de dumping care ar fi trebuit să fie stabilită în temeiul articolului 2 din AAD și al articolului VI:1 din GATT 1994, după caz. |
| --- | --- |

—

articolul 9.3 din AAD și articolul VI:2 din GATT 1994 prin instituirea unor taxe antidumping în plus față de marja de dumping care ar fi trebuit să fie stabilită în temeiul articolului 2 din AAD și al articolului VI:1 din GATT 1994, după caz.

| (35) | Astfel cum se menționează în considerentul 28 din regulamentul definitiv, Comisia a stabilit că valoarea normală trebuia să fie construită, întrucât vânzările pe piața internă nu au fost considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale. Această constatare nu a fost contestată și rămâne valabilă. |
| --- | --- |

(35)

Astfel cum se menționează în considerentul 28 din regulamentul definitiv, Comisia a stabilit că valoarea normală trebuia să fie construită, întrucât vânzările pe piața internă nu au fost considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale. Această constatare nu a fost contestată și rămâne valabilă.

| (36) | În considerentele 29-34 din regulamentul definitiv, Comisia a stabilit că diferența dintre taxele de export impuse de Argentina asupra principalelor materii prime (ulei de soia și boabe de soia în Argentina) și cele impuse asupra produsului finit (biomotorină) au condus la deprecierea prețurilor în Argentina și, prin urmare, acest lucru ar trebui luat în considerare la construirea valorii normale. |
| --- | --- |

(36)

În considerentele 29-34 din regulamentul definitiv, Comisia a stabilit că diferența dintre taxele de export impuse de Argentina asupra principalelor materii prime (ulei de soia și boabe de soia în Argentina) și cele impuse asupra produsului finit (biomotorină) au condus la deprecierea prețurilor în Argentina și, prin urmare, acest lucru ar trebui luat în considerare la construirea valorii normale.

| (37) | În consecință, atunci când a construit valoarea normală, Comisia a înlocuit costurile principalelor materii prime raportate în registrele producătorilor-exportatori cu prețurile de referință publicate de autoritățile relevante ale țărilor în cauză. |
| --- | --- |

(37)

În consecință, atunci când a construit valoarea normală, Comisia a înlocuit costurile principalelor materii prime raportate în registrele producătorilor-exportatori cu prețurile de referință publicate de autoritățile relevante ale țărilor în cauză.

| (38) | De asemenea, Comisia și-a bazat concluziile din cadrul anchetei inițiale pe interpretarea potrivit căreia articolul 2.2.1.1 din AAD permite autorității responsabile cu ancheta să refuze să utilizeze registrele producătorilor-exportatori în cazul în care constată că acestea fie (i) sunt neconforme cu principiile contabile general acceptate (GAAP), fie (ii) nu reflectă în mod rezonabil costurile aferente producției și vânzării produsului în cauză (considerentul 42 din regulamentul definitiv). |
| --- | --- |

(38)

De asemenea, Comisia și-a bazat concluziile din cadrul anchetei inițiale pe interpretarea potrivit căreia articolul 2.2.1.1 din AAD permite autorității responsabile cu ancheta să refuze să utilizeze registrele producătorilor-exportatori în cazul în care constată că acestea fie (i) sunt neconforme cu principiile contabile general acceptate (GAAP), fie (ii) nu reflectă în mod rezonabil costurile aferente producției și vânzării produsului în cauză (considerentul 42 din regulamentul definitiv).

| (39) | Atât grupul special, cât și Organul de apel au împărtășit opinia conform căreia concluzia Comisiei referitoare la faptul că prețurile pentru boabe de soia de pe piața națională din Argentina erau mai mici decât prețurile internaționale datorită regimului taxelor de export din Argentina nu constituia, în sine, o bază suficientă pentru a concluziona că registrele producătorilor nu reflectau în mod rezonabil costurile boabelor de soia aferente producției și vânzării de biomotorină sau pentru a nu ține cont de costurile relevante din registrele respective la momentul construirii valorii normale a biomotorinei. |
| --- | --- |

(39)

Atât grupul special, cât și Organul de apel au împărtășit opinia conform căreia concluzia Comisiei referitoare la faptul că prețurile pentru boabe de soia de pe piața națională din Argentina erau mai mici decât prețurile internaționale datorită regimului taxelor de export din Argentina nu constituia, în sine, o bază suficientă pentru a concluziona că registrele producătorilor nu reflectau în mod rezonabil costurile boabelor de soia aferente producției și vânzării de biomotorină sau pentru a nu ține cont de costurile relevante din registrele respective la momentul construirii valorii normale a biomotorinei.

| (40) | În urma rapoartelor, Comisia a recalculat valoarea normală pentru producătorii-exportatori din Argentina. Metodologia utilizată pentru recalculare a fost identică celei explicate în considerentele 40-49 pentru Argentina din Regulamentul (UE) nr. 490/2013 al Comisiei (9) („regulamentul provizoriu”). |
| --- | --- |

(40)

În urma rapoartelor, Comisia a recalculat valoarea normală pentru producătorii-exportatori din Argentina. Metodologia utilizată pentru recalculare a fost identică celei explicate în considerentele 40-49 pentru Argentina din Regulamentul (UE) nr. 490/2013 al Comisiei (9) („regulamentul provizoriu”).

9

| (41) | Din motivele explicate în considerentul 45 din regulamentul provizoriu, vânzările pe piața internă nu au fost considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale, iar valoarea normală a produsului similar a trebuit să fie construită în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat prin adăugarea la costurile de producție ajustate, în cursul perioadei de anchetă, a costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale (costuri „VAG”) plus o marjă de profit rezonabilă. |
| --- | --- |

(41)

Din motivele explicate în considerentul 45 din regulamentul provizoriu, vânzările pe piața internă nu au fost considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale, iar valoarea normală a produsului similar a trebuit să fie construită în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat prin adăugarea la costurile de producție ajustate, în cursul perioadei de anchetă, a costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale (costuri „VAG”) plus o marjă de profit rezonabilă.

| (42) | Astfel cum s-a explicat în considerentul 46 din regulamentul provizoriu, Comisia a considerat că valoarea profitului nu poate fi calculată pe baza datelor reale ale întreprinderilor din Argentina incluse în eșantion. Prin urmare, valoarea profitului utilizată la calcularea valorii normale a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază pe baza valorii rezonabile a profitului care ar putea fi atins de acest tip de sector industrial tânăr și inovator cu utilizare intensivă a capitalului, în condiții normale de concurență, pe o piață liberă și deschisă, și anume 15 % din cifra de afaceri. |
| --- | --- |

(42)

Astfel cum s-a explicat în considerentul 46 din regulamentul provizoriu, Comisia a considerat că valoarea profitului nu poate fi calculată pe baza datelor reale ale întreprinderilor din Argentina incluse în eșantion. Prin urmare, valoarea profitului utilizată la calcularea valorii normale a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază pe baza valorii rezonabile a profitului care ar putea fi atins de acest tip de sector industrial tânăr și inovator cu utilizare intensivă a capitalului, în condiții normale de concurență, pe o piață liberă și deschisă, și anume 15 % din cifra de afaceri.

| (43) | În cadrul mai multor observații prezentate în cursul reexaminării, CEB a susținut că rapoartele nu împiedică Comisia să opereze o ajustare a costurilor materiilor prime la momentul construirii valorii normale, cu condiția să existe o justificare adecvată în acest sens. Acesta a susținut că, având în vedere impactul puternic asupra pieței Uniunii al regimului taxelor de export diferențiate (DET – Differential Export Tax) și diferitele posibilități legale analizate în rapoartele respective ca temei pentru o astfel de ajustare, măsurile împotriva Argentinei ar trebui menținute la nivelul lor actual, chiar dacă pe baza unui raționament diferit. |
| --- | --- |

(43)

În cadrul mai multor observații prezentate în cursul reexaminării, CEB a susținut că rapoartele nu împiedică Comisia să opereze o ajustare a costurilor materiilor prime la momentul construirii valorii normale, cu condiția să existe o justificare adecvată în acest sens. Acesta a susținut că, având în vedere impactul puternic asupra pieței Uniunii al regimului taxelor de export diferențiate (DET – Differential Export Tax) și diferitele posibilități legale analizate în rapoartele respective ca temei pentru o astfel de ajustare, măsurile împotriva Argentinei ar trebui menținute la nivelul lor actual, chiar dacă pe baza unui raționament diferit.

| (44) | CEB s-a referit, în special, la afirmația din raportul Organului de apel conform căreia „concluzia autorităților UE referitoare la faptul că prețurile boabelor de soia de pe piața națională din Argentina erau mai mici decât prețurile internaționale din cauza regimului taxelor de export din Argentina nu constituia, în sine, o bază suficientă pentru a concluziona că registrele producătorilor nu reflectau în mod rezonabil costurile boabelor de soia” (punctul 6.55 din raportul Organului de apel) și a susținut că rapoartele OMC au reținut posibilitatea de a nu ține cont de costurile materiilor prime și de a ajusta costurile respective în cazul în care se constată că acestea nu sunt fiabile. |
| --- | --- |

(44)

CEB s-a referit, în special, la afirmația din raportul Organului de apel conform căreia „concluzia autorităților UE referitoare la faptul că prețurile boabelor de soia de pe piața națională din Argentina erau mai mici decât prețurile internaționale din cauza regimului taxelor de export din Argentina nu constituia, în sine, o bază suficientă pentru a concluziona că registrele producătorilor nu reflectau în mod rezonabil costurile boabelor de soia” (punctul 6.55 din raportul Organului de apel) și a susținut că rapoartele OMC au reținut posibilitatea de a nu ține cont de costurile materiilor prime și de a ajusta costurile respective în cazul în care se constată că acestea nu sunt fiabile.

| (45) | Potrivit CEB, regimul DET denaturează piața pentru materii prime în măsura în care condițiile normale de cerere și ofertă nu mai reprezintă factori determinanți pentru o tranzacție și cauzează efectiv un transfer de valoare de la producătorii de materii prime la producătorii de biomotorină care este lipsit de justificări legate de piață. În opinia CEB, acest lucru este similar situațiilor de tranzacții care prezintă o legătură de dependență și/sau „altor practici” care ar putea afecta fiabilitatea costurilor înscrise în registrele unui producător-exportator și care constituie motive justificate pentru a nu ține cont de astfel de costuri, chiar dacă acestea sunt suportate efectiv. |
| --- | --- |

(45)

Potrivit CEB, regimul DET denaturează piața pentru materii prime în măsura în care condițiile normale de cerere și ofertă nu mai reprezintă factori determinanți pentru o tranzacție și cauzează efectiv un transfer de valoare de la producătorii de materii prime la producătorii de biomotorină care este lipsit de justificări legate de piață. În opinia CEB, acest lucru este similar situațiilor de tranzacții care prezintă o legătură de dependență și/sau „altor practici” care ar putea afecta fiabilitatea costurilor înscrise în registrele unui producător-exportator și care constituie motive justificate pentru a nu ține cont de astfel de costuri, chiar dacă acestea sunt suportate efectiv.

| (46) | În sprijinul afirmației sale cu privire la faptul că DET denaturează piața materiilor prime, CEB se bazează, în special, pe o analiză furnizată de proprii experți, precum și pe un studiu comandat de aceștia, intitulat Measuring the Distortion to Biodiesel Costs in Argentina Caused by Differential Export Taxes on Soybean Products„Măsurarea denaturării costurilor biomotorinei din Argentina provocată de regimul taxelor de export diferențiate pentru produsele din boabe de soia” (studiul Heffley) care ar demonstra deopotrivă că regimului taxelor de export diferențiate conduce la deprecierea în mod artificial și semnificativ a prețurilor materiei prime în cauză pe piața națională, acestea nefiind așadar fiabile. |
| --- | --- |

(46)

În sprijinul afirmației sale cu privire la faptul că DET denaturează piața materiilor prime, CEB se bazează, în special, pe o analiză furnizată de proprii experți, precum și pe un studiu comandat de aceștia, intitulat Measuring the Distortion to Biodiesel Costs in Argentina Caused by Differential Export Taxes on Soybean Products„Măsurarea denaturării costurilor biomotorinei din Argentina provocată de regimul taxelor de export diferențiate pentru produsele din boabe de soia” (studiul Heffley) care ar demonstra deopotrivă că regimului taxelor de export diferențiate conduce la deprecierea în mod artificial și semnificativ a prețurilor materiei prime în cauză pe piața națională, acestea nefiind așadar fiabile.

Measuring the Distortion to Biodiesel Costs in Argentina Caused by Differential Export Taxes on Soybean Products

| (47) | Studiul Heffley a colectat date din 2010-2016 în Argentina și Statele Unite privind costurile de producție ale biomotorinei în aceste două țări. De asemenea, acesta a oferit o analiză a pieței specifice pentru perioada octombrie 2011-septembrie 2012. Potrivit studiului, costul de producție pentru biomotorină din soia (EMS) în Argentina a fost mai mic decât costul de producție al aceluiași produs în Statele Unite. Această diferență de 27 %, în opinia studiului, „a fost cauzată integral de regimul DET”. |
| --- | --- |

(47)

Studiul Heffley a colectat date din 2010-2016 în Argentina și Statele Unite privind costurile de producție ale biomotorinei în aceste două țări. De asemenea, acesta a oferit o analiză a pieței specifice pentru perioada octombrie 2011-septembrie 2012. Potrivit studiului, costul de producție pentru biomotorină din soia (EMS) în Argentina a fost mai mic decât costul de producție al aceluiași produs în Statele Unite. Această diferență de 27 %, în opinia studiului, „a fost cauzată integral de regimul DET”.

| (48) | Într-o a doua etapă, studiul a comparat prețul de export al EMS din Argentina (fără a preciza locul de destinație) cu prețul mediu de pe piață pentru EMS în Statele Unite ale Americii. Prețul mediu de export în Argentina de 875 USD/MT, era mai mic decât prețul de pe piața internă din SUA de 1 198 USD/MT. Acest fapt ar crea un puternic stimulent pentru importul de biomotorină din Argentina. Studiul concluzionează că această denaturare „este cauzată direct” de regimul DET. |
| --- | --- |

(48)

Într-o a doua etapă, studiul a comparat prețul de export al EMS din Argentina (fără a preciza locul de destinație) cu prețul mediu de pe piață pentru EMS în Statele Unite ale Americii. Prețul mediu de export în Argentina de 875 USD/MT, era mai mic decât prețul de pe piața internă din SUA de 1 198 USD/MT. Acest fapt ar crea un puternic stimulent pentru importul de biomotorină din Argentina. Studiul concluzionează că această denaturare „este cauzată direct” de regimul DET.

| (49) | De asemenea, CEB a subliniat că o corectare a unor astfel de denaturări s-ar încadra în mod clar în logica procesului antidumping. Acesta a afirmat că denaturările ar trebui corectate prin operarea unor ajustări adecvate a costurilor, în special în ceea ce privește costurile materiilor prime, astfel încât acestea să fie la nivelul la care ar fi fost suportate în absența denaturărilor. Procedând astfel, Comisia ar restabili valoarea efectivă a costurilor reale pe piața exportatorului pentru producția și vânzarea produsului relevant în condiții de piață normale. |
| --- | --- |

(49)

De asemenea, CEB a subliniat că o corectare a unor astfel de denaturări s-ar încadra în mod clar în logica procesului antidumping. Acesta a afirmat că denaturările ar trebui corectate prin operarea unor ajustări adecvate a costurilor, în special în ceea ce privește costurile materiilor prime, astfel încât acestea să fie la nivelul la care ar fi fost suportate în absența denaturărilor. Procedând astfel, Comisia ar restabili valoarea efectivă a costurilor reale pe piața exportatorului pentru producția și vânzarea produsului relevant în condiții de piață normale.

| (50) | Mai mulți producători de biomotorină au contestat propunerea CEB conform căreia Comisia nu ar trebui să țină cont de costurile înregistrate pentru materii prime pe baza faptului că regimul DET face ca respectivele costuri să nu fie fiabile. Aceștia au reiterat faptul că grupul special și Organul de apel au respins în mod specific argumentul potrivit căruia DET, în sine, ar putea constitui un temei pentru a nu ține cont de costurile înregistrate și că, în orice caz, o autoritate responsabilă cu ancheta nu poate respinge costurile înregistrate atunci când acestea reflectă fidel și exact costurile suportate efectiv. |
| --- | --- |

(50)

Mai mulți producători de biomotorină au contestat propunerea CEB conform căreia Comisia nu ar trebui să țină cont de costurile înregistrate pentru materii prime pe baza faptului că regimul DET face ca respectivele costuri să nu fie fiabile. Aceștia au reiterat faptul că grupul special și Organul de apel au respins în mod specific argumentul potrivit căruia DET, în sine, ar putea constitui un temei pentru a nu ține cont de costurile înregistrate și că, în orice caz, o autoritate responsabilă cu ancheta nu poate respinge costurile înregistrate atunci când acestea reflectă fidel și exact costurile suportate efectiv.

| (51) | Comisia a recunoscut că Organul de apel nu s-a opus, ca atare, posibilității ca o autoritate responsabilă cu ancheta să poată, în anumite circumstanțe, să se abată de la costurile înregistrate în cazul în care ancheta ar demonstra că aceste costuri au fost, de exemplu, raportate ca fiind mai mari sau mai mici sau atunci când tranzacții prezentând legături de dependență sau alte practici au afectat fiabilitatea costurilor raportate (punctul 6.41 din raportul Organului de apel). |
| --- | --- |

(51)

Comisia a recunoscut că Organul de apel nu s-a opus, ca atare, posibilității ca o autoritate responsabilă cu ancheta să poată, în anumite circumstanțe, să se abată de la costurile înregistrate în cazul în care ancheta ar demonstra că aceste costuri au fost, de exemplu, raportate ca fiind mai mari sau mai mici sau atunci când tranzacții prezentând legături de dependență sau alte practici au afectat fiabilitatea costurilor raportate (punctul 6.41 din raportul Organului de apel).

| (52) | Cu toate acestea, Organul de apel a afirmat, de asemenea, că regimul taxelor de export din Argentina nu constituia, în sine, o bază suficientă pentru a concluziona că registrele contabile ale producătorilor nu reflectau în mod rezonabil costurile materiei prime aferente producției și vânzării de biomotorină sau pentru a nu ține cont de costurile relevante înscrise în registrele contabile respective în momentul construirii valorii normale a biomotorinei (punctul 6.55 din raportul Organului de apel). |
| --- | --- |

(52)

Cu toate acestea, Organul de apel a afirmat, de asemenea, că regimul taxelor de export din Argentina nu constituia, în sine, o bază suficientă pentru a concluziona că registrele contabile ale producătorilor nu reflectau în mod rezonabil costurile materiei prime aferente producției și vânzării de biomotorină sau pentru a nu ține cont de costurile relevante înscrise în registrele contabile respective în momentul construirii valorii normale a biomotorinei (punctul 6.55 din raportul Organului de apel).

| (53) | Argumentele CEB se bazează pe ipoteza că presupusul efect de denaturare al regimului DET ar face ca respectivul cost al materiei prime în cauză să nu fie fiabil prin urmare, acesta nu ar trebui să fie luat în considerare. CEB susține că prețurile pentru boabele de soia de pe piața națională din Argentina erau mai mici decât prețurile internaționale datorită regimului taxelor de export din Argentina. Cu toate acestea, acceptarea acestui argument ar fi echivalentă cu admiterea, contrar constatărilor Organului de apel, că regimul DET, în sine, a produs astfel de efecte încât costurile suportate efectiv și raportate în registrele contabile ale întreprinderii nu ar trebui să fie luate în considerare doar pentru că acestea sunt mai mici decât prețurile internaționale. În acest sens, Comisia reamintește, de asemenea, că ancheta inițială a confirmat faptul că respectivele costuri reale suportate pentru materiile prime erau reflectate în mod adecvat și fidel în registrele contabile ale întreprinderilor. |
| --- | --- |

(53)

Argumentele CEB se bazează pe ipoteza că presupusul efect de denaturare al regimului DET ar face ca respectivul cost al materiei prime în cauză să nu fie fiabil prin urmare, acesta nu ar trebui să fie luat în considerare. CEB susține că prețurile pentru boabele de soia de pe piața națională din Argentina erau mai mici decât prețurile internaționale datorită regimului taxelor de export din Argentina. Cu toate acestea, acceptarea acestui argument ar fi echivalentă cu admiterea, contrar constatărilor Organului de apel, că regimul DET, în sine, a produs astfel de efecte încât costurile suportate efectiv și raportate în registrele contabile ale întreprinderii nu ar trebui să fie luate în considerare doar pentru că acestea sunt mai mici decât prețurile internaționale. În acest sens, Comisia reamintește, de asemenea, că ancheta inițială a confirmat faptul că respectivele costuri reale suportate pentru materiile prime erau reflectate în mod adecvat și fidel în registrele contabile ale întreprinderilor.

| (54) | Prin urmare, Comisia a respins pretenția formulată de CEB, având în vedere că acceptarea acesteia nu ar fi în concordanță cu constatările rapoartelor. |
| --- | --- |

(54)

Prin urmare, Comisia a respins pretenția formulată de CEB, având în vedere că acceptarea acesteia nu ar fi în concordanță cu constatările rapoartelor.

| (55) | În consecință, pentru a adapta măsurile astfel încât să se asigure conformitatea acestora cu rapoartele și cu OMC, Comisia a considerat că este necesar să construiască valoarea normală pe baza costurilor reale suportate astfel cum sunt reflectate în respectivele registre contabile ale întreprinderilor. |
| --- | --- |

(55)

În consecință, pentru a adapta măsurile astfel încât să se asigure conformitatea acestora cu rapoartele și cu OMC, Comisia a considerat că este necesar să construiască valoarea normală pe baza costurilor reale suportate astfel cum sunt reflectate în respectivele registre contabile ale întreprinderilor.

| (56) | În urma comunicării constatărilor, CEB a repetat că hotărârea OMC a permis Comisiei să recurgă la o ajustare a costurilor în cazul de față. El a susținut că Comisia a interpretat în mod greșit hotărârea OMC și argumentul prezentat de CEB. |
| --- | --- |

(56)

În urma comunicării constatărilor, CEB a repetat că hotărârea OMC a permis Comisiei să recurgă la o ajustare a costurilor în cazul de față. El a susținut că Comisia a interpretat în mod greșit hotărârea OMC și argumentul prezentat de CEB.

| (57) | În opinia CEB, Comisia a ignorat afirmațiile din rapoarte potrivit cărora „prețurile boabelor de soia de pe piața națională din Argentina erau mai mici decât prețurile internaționale din cauza regimului taxelor de export din Argentina”. CEB a susținut că hotărârea nu preciza, așa cum susține Comisia, că efectul de denaturare al regimului DET nu ar constitui, în sine, un temei suficient pentru efectuarea unei ajustări a costurilor. |
| --- | --- |

(57)

În opinia CEB, Comisia a ignorat afirmațiile din rapoarte potrivit cărora „prețurile boabelor de soia de pe piața națională din Argentina erau mai mici decât prețurile internaționale din cauza regimului taxelor de export din Argentina”. CEB a susținut că hotărârea nu preciza, așa cum susține Comisia, că efectul de denaturare al regimului DET nu ar constitui, în sine, un temei suficient pentru efectuarea unei ajustări a costurilor.

| (58) | CEB a repetat în continuare și a subliniat că faptul că prețurile de pe piața internă nu erau fiabile din cauza regimului DET constituia un element suficient pentru a concluziona că registrele producătorilor nu reflectau în mod rezonabil costurile boabelor de soia asociate cu producția și vânzarea de biomotorină. Lipsa de fiabilitate a prețurilor interne au permis să se facă abstracție de costurile înregistrate și CEB a furnizat Comisiei toate informațiile necesare pentru ajustarea costurilor. |
| --- | --- |

(58)

CEB a repetat în continuare și a subliniat că faptul că prețurile de pe piața internă nu erau fiabile din cauza regimului DET constituia un element suficient pentru a concluziona că registrele producătorilor nu reflectau în mod rezonabil costurile boabelor de soia asociate cu producția și vânzarea de biomotorină. Lipsa de fiabilitate a prețurilor interne au permis să se facă abstracție de costurile înregistrate și CEB a furnizat Comisiei toate informațiile necesare pentru ajustarea costurilor.

| (59) | CEB a insistat asupra faptului că grupul special și Organul de Apel declaraseră că autoritățile însărcinate cu ancheta aveau libertatea de a examina fiabilitatea costurilor înregistrate în evidențele contabile ale producătorilor-exportatori, în special, dacă au fost incluse toate cheltuielile efectuate; dacă cheltuielile suportate au fost supra sau subestimate; și dacă tranzacțiile care nu au fost efectuate în condiții normale de piață sau alte practici au afectat fiabilitatea costurilor raportate. Potrivit CEB, efectul regimului DET a fost similar tranzacțiilor care nu au fost efectuate în condiții normale de piață și/sau au implicat o altă practică care ar putea afecta „fiabilitatea costurilor raportate” (10). |
| --- | --- |

(59)

CEB a insistat asupra faptului că grupul special și Organul de Apel declaraseră că autoritățile însărcinate cu ancheta aveau libertatea de a examina fiabilitatea costurilor înregistrate în evidențele contabile ale producătorilor-exportatori, în special, dacă au fost incluse toate cheltuielile efectuate; dacă cheltuielile suportate au fost supra sau subestimate; și dacă tranzacțiile care nu au fost efectuate în condiții normale de piață sau alte practici au afectat fiabilitatea costurilor raportate. Potrivit CEB, efectul regimului DET a fost similar tranzacțiilor care nu au fost efectuate în condiții normale de piață și/sau au implicat o altă practică care ar putea afecta „fiabilitatea costurilor raportate” (10).

10

| (60) | Comisia a reevaluat această afirmație și în lumina audierii în prezența consilierului-auditor din data de 20 iulie 2017. În considerentele 51-55, Comisia a arătat că respectivele costuri reale suportate pentru materiile prime erau reflectate în mod adecvat și corect în contabilitatea întreprinderilor din Argentina și că ajustarea costurilor efectuată anterior s-a dovedit incompatibilă cu obligațiile asumate de UE în cadrul OMC. |
| --- | --- |

(60)

Comisia a reevaluat această afirmație și în lumina audierii în prezența consilierului-auditor din data de 20 iulie 2017. În considerentele 51-55, Comisia a arătat că respectivele costuri reale suportate pentru materiile prime erau reflectate în mod adecvat și corect în contabilitatea întreprinderilor din Argentina și că ajustarea costurilor efectuată anterior s-a dovedit incompatibilă cu obligațiile asumate de UE în cadrul OMC.

| (61) | Comisia nu a împărtășit interpretarea dată de CEB constatărilor formulate de grupul special și de Organul de apel. De exemplu, nota de subsol 400 din raportul grupului special este mai nuanțată decât ceea ce sugerează observația EBB. Grupul special a constatat că „examinarea înregistrărilor care decurg din termenul „reflectă în mod rezonabil” de la articolul 2.2.1.1 nu presupune o examinare a „caracterului rezonabil” al costurilor raportate propriu-zise, atunci când costurile reale înregistrate în registrele contabile ale producătorului sau exportatorului se dovedesc a fi de altfel, în limite acceptabile, corecte și fidele”. |
| --- | --- |

(61)

Comisia nu a împărtășit interpretarea dată de CEB constatărilor formulate de grupul special și de Organul de apel. De exemplu, nota de subsol 400 din raportul grupului special este mai nuanțată decât ceea ce sugerează observația EBB. Grupul special a constatat că „examinarea înregistrărilor care decurg din termenul „reflectă în mod rezonabil” de la articolul 2.2.1.1 nu presupune o examinare a „caracterului rezonabil” al costurilor raportate propriu-zise, atunci când costurile reale înregistrate în registrele contabile ale producătorului sau exportatorului se dovedesc a fi de altfel, în limite acceptabile, corecte și fidele”.

| (62) | Cu toate acestea, afirmând că efectul regimului DET a fost similar tranzacțiilor care nu au fost efectuate în condiții normale de piață și/sau care au implicat o altă practică, CEB a sugerat tocmai o astfel de examinare a caracterului rezonabil al costurilor raportate. |
| --- | --- |

(62)

Cu toate acestea, afirmând că efectul regimului DET a fost similar tranzacțiilor care nu au fost efectuate în condiții normale de piață și/sau care au implicat o altă practică, CEB a sugerat tocmai o astfel de examinare a caracterului rezonabil al costurilor raportate.

| (63) | În plus, efectele regimului DET nu au fost (i) nici similare unei tranzacții desfășurate în condiții obiective; (II) și nici au implicat „alte practici” care ar putea afecta fiabilitatea costurilor din evidențele contabile ale unui producător-exportator. Indiferent de domeniul de aplicare exact al acestor concepte, grupul special și Organul de Apel au respins în mod expres argumentele de bază ale Comisiei conform cărora denaturarea prețurilor cauzată de regimul taxelor de export din Argentina (DET) constituia în sine un temei de respingere a costurilor din evidențele contabile ale unui producător-exportator (11). |
| --- | --- |

(63)

În plus, efectele regimului DET nu au fost (i) nici similare unei tranzacții desfășurate în condiții obiective; (II) și nici au implicat „alte practici” care ar putea afecta fiabilitatea costurilor din evidențele contabile ale unui producător-exportator. Indiferent de domeniul de aplicare exact al acestor concepte, grupul special și Organul de Apel au respins în mod expres argumentele de bază ale Comisiei conform cărora denaturarea prețurilor cauzată de regimul taxelor de export din Argentina (DET) constituia în sine un temei de respingere a costurilor din evidențele contabile ale unui producător-exportator (11).

11

| (64) | În urma comunicării constatărilor revizuite, CEB și-a menținut poziția conform căreia Comisia ar fi interpretat în mod greșit declarația Organului de apel de la punctul 6.55 din raportul său, și nu a ținut seama de posibilitatea prevăzută la alineatul 6.41 din același raport de a examina fiabilitatea costurilor materiilor prime înregistrate și de a nu ține seama de astfel de costuri în cazul în care se constată că acestea nu sunt fiabile și a furnizat o serie de argumente suplimentare în acest sens. |
| --- | --- |

(64)

În urma comunicării constatărilor revizuite, CEB și-a menținut poziția conform căreia Comisia ar fi interpretat în mod greșit declarația Organului de apel de la punctul 6.55 din raportul său, și nu a ținut seama de posibilitatea prevăzută la alineatul 6.41 din același raport de a examina fiabilitatea costurilor materiilor prime înregistrate și de a nu ține seama de astfel de costuri în cazul în care se constată că acestea nu sunt fiabile și a furnizat o serie de argumente suplimentare în acest sens.

| (65) | În ceea ce privește prima afirmație, CEB a susținut că declarația Organului de apel, de la punctul 6.55 „... concluzia autorităților UE referitoare la faptul că prețurile pentru boabe de soia de pe piața națională din Argentina erau mai mici decât prețurile internaționale din cauza regimului taxelor de export din Argentina nu constituia, în sine, o bază suficientă pentru a concluziona că registrele producătorilor nu reflectau în mod rezonabil costurile boabelor de soia aferente producției și vânzării de biomotorină sau pentru a nu ține cont de costurile relevante din registrele respective la momentul construirii valorii normale a biomotorinei” nu reprezintă o evaluare juridică a Organului de apel, așa cum a susținut Comisia, ci o simplă referire la propria concluzie a Comisiei din regulamentul definitiv. CEB a afirmat, de asemenea, că formularea „nu constituia, în sine, o bază suficientă” presupune faptul că regimul taxelor de export din Argentina ar fi putut oferi o bază suficientă pentru a nu lua în considerare costurile, dar Comisia nu a efectuat analiza necesară. În sfârșit, interpretarea dată de Comisie punctului 6.55 ar fi ignorat de asemenea faptul că Organul de apel considerase necesar să abordeze, de asemenea, chestiunea ulterioară a unui indice de referință. Acest lucru nu ar fi fost necesar dacă Organul de apel ar fi exclus în mod categoric ipoteza că regimul taxelor de export din Argentina ar putea constitui baza pentru o ajustare a costurilor. |
| --- | --- |

(65)

În ceea ce privește prima afirmație, CEB a susținut că declarația Organului de apel, de la punctul 6.55 „... concluzia autorităților UE referitoare la faptul că prețurile pentru boabe de soia de pe piața națională din Argentina erau mai mici decât prețurile internaționale din cauza regimului taxelor de export din Argentina nu constituia, în sine, o bază suficientă pentru a concluziona că registrele producătorilor nu reflectau în mod rezonabil costurile boabelor de soia aferente producției și vânzării de biomotorină sau pentru a nu ține cont de costurile relevante din registrele respective la momentul construirii valorii normale a biomotorinei” nu reprezintă o evaluare juridică a Organului de apel, așa cum a susținut Comisia, ci o simplă referire la propria concluzie a Comisiei din regulamentul definitiv. CEB a afirmat, de asemenea, că formularea „nu constituia, în sine, o bază suficientă” presupune faptul că regimul taxelor de export din Argentina ar fi putut oferi o bază suficientă pentru a nu lua în considerare costurile, dar Comisia nu a efectuat analiza necesară. În sfârșit, interpretarea dată de Comisie punctului 6.55 ar fi ignorat de asemenea faptul că Organul de apel considerase necesar să abordeze, de asemenea, chestiunea ulterioară a unui indice de referință. Acest lucru nu ar fi fost necesar dacă Organul de apel ar fi exclus în mod categoric ipoteza că regimul taxelor de export din Argentina ar putea constitui baza pentru o ajustare a costurilor.

| (66) | Comisia nu a acceptat interpretarea sugerată de CEB. |
| --- | --- |

(66)

Comisia nu a acceptat interpretarea sugerată de CEB.

| (67) | În primul rând, afirmația Organului de apel, de la punctul 6.55 menționat anterior nu este o simplă referință la propriile concluzii ale Comisiei. Dimpotrivă, aceasta face parte integrantă din interpretarea dată de Organul de apel articolului 2.2.1.1 din acordul antidumping, la punctul 6.56. Organul de apel a fost de acord în mod explicit cu opinia grupului special că această dispoziție nu furniza un temei suficient pentru concluzia Comisiei de a nu lua în considerare costurile înregistrate de producători de biomotorină din Argentina, deoarece prețurile pentru boabe de soia de pe piața națională din Argentina erau mai scăzute decât prețurile internaționale, din cauza regimului taxelor de export din Argentina. Raportul Organului de apel a reiterat textual această constatare normativă în următorul punct 6.56 sub titlul „Concluzii”. |
| --- | --- |

(67)

În primul rând, afirmația Organului de apel, de la punctul 6.55 menționat anterior nu este o simplă referință la propriile concluzii ale Comisiei. Dimpotrivă, aceasta face parte integrantă din interpretarea dată de Organul de apel articolului 2.2.1.1 din acordul antidumping, la punctul 6.56. Organul de apel a fost de acord în mod explicit cu opinia grupului special că această dispoziție nu furniza un temei suficient pentru concluzia Comisiei de a nu lua în considerare costurile înregistrate de producători de biomotorină din Argentina, deoarece prețurile pentru boabe de soia de pe piața națională din Argentina erau mai scăzute decât prețurile internaționale, din cauza regimului taxelor de export din Argentina. Raportul Organului de apel a reiterat textual această constatare normativă în următorul punct 6.56 sub titlul „Concluzii”.

| (68) | În al doilea rând, expresia „nu constituia, în sine, o bază suficientă” presupune, în înțelegerea Comisiei, că simpla existență a regimului taxelor de export nu constituia o bază suficientă pentru a justifica o ajustare a costurilor astfel cum a fost efectuată în cadrul anchetei inițiale. Dacă în schimb, (așa cum a argumentat CEB), principalul motiv al Organului de apel pentru a constata o incompatibilitate cu OMC a măsurilor UE a fost insuficienta motivare din partea Comisiei în regulamentul inițial, ar fi trebuit să declare în mod explicit acest lucru. Totuși, nicio declarație de acest fel nu a fost făcută de Organul de apel și de grupul special. Dimpotrivă, formularea „în sine”, a fost probabil utilizată pentru a clarifica faptul că modul de funcționare a regimului taxelor de export din Argentina nu poate „în sine”, declanșa o ajustare a costurilor în temeiul articolului 2.2.1.1 din AAD, oricât de bine sunt argumentate și documentate efectele sale de denaturare. |
| --- | --- |

(68)

În al doilea rând, expresia „nu constituia, în sine, o bază suficientă” presupune, în înțelegerea Comisiei, că simpla existență a regimului taxelor de export nu constituia o bază suficientă pentru a justifica o ajustare a costurilor astfel cum a fost efectuată în cadrul anchetei inițiale. Dacă în schimb, (așa cum a argumentat CEB), principalul motiv al Organului de apel pentru a constata o incompatibilitate cu OMC a măsurilor UE a fost insuficienta motivare din partea Comisiei în regulamentul inițial, ar fi trebuit să declare în mod explicit acest lucru. Totuși, nicio declarație de acest fel nu a fost făcută de Organul de apel și de grupul special. Dimpotrivă, formularea „în sine”, a fost probabil utilizată pentru a clarifica faptul că modul de funcționare a regimului taxelor de export din Argentina nu poate „în sine”, declanșa o ajustare a costurilor în temeiul articolului 2.2.1.1 din AAD, oricât de bine sunt argumentate și documentate efectele sale de denaturare.

simpla existență a regimului taxelor de export

motivare

| (69) | În al treilea rând, Comisia nu a fost de acord cu concluzia CEB, potrivit căreia faptul că Organul de apel a adresat cererea privind indicii de referință la punctele 6.58-6.83 era o indicație a faptului că regimul taxelor de export din Argentina ar fi putut fi, într-adevăr, un temei suficient pentru a nu lua în considerare costurile înregistrate pentru materii prime. Așa cum se poate concluziona din titlul care precede punctul 6.58, Organul de apel a adresat o altă cerere din partea Argentinei în temeiul articolului 2.2 din Acordul antidumping. |
| --- | --- |

(69)

În al treilea rând, Comisia nu a fost de acord cu concluzia CEB, potrivit căreia faptul că Organul de apel a adresat cererea privind indicii de referință la punctele 6.58-6.83 era o indicație a faptului că regimul taxelor de export din Argentina ar fi putut fi, într-adevăr, un temei suficient pentru a nu lua în considerare costurile înregistrate pentru materii prime. Așa cum se poate concluziona din titlul care precede punctul 6.58, Organul de apel a adresat o altă cerere din partea Argentinei în temeiul articolului 2.2 din Acordul antidumping.

| (70) | Comisia a trecut apoi la cel de-al doilea argument prezentat de CEB, și anume că punctul 6.41 din raportul Organului de apel prezenta un semnal clar că costurile înregistrate în evidențele contabile ale unei societăți pot să nu fie luate în considerare atunci când se bazează pe practici care afectează fiabilitatea costurilor raportate. CEB a menționat, de asemenea, faptul că, deși grupul special și-a prezentat acest raționament doar într-o notă de subsol, Organul de apel a considerat necesar să o includă în cuprinsul raportului său. Potrivit CEB, acest lucru ar indica faptul că Organul de apel a dorit să înlăture o interpretare prea restrictivă a articolului 2.2.1.1 din AAD și să dea un semnal clar că o ajustare a costurilor rămâne posibilă în contextul respectiv. |
| --- | --- |

(70)

Comisia a trecut apoi la cel de-al doilea argument prezentat de CEB, și anume că punctul 6.41 din raportul Organului de apel prezenta un semnal clar că costurile înregistrate în evidențele contabile ale unei societăți pot să nu fie luate în considerare atunci când se bazează pe practici care afectează fiabilitatea costurilor raportate. CEB a menționat, de asemenea, faptul că, deși grupul special și-a prezentat acest raționament doar într-o notă de subsol, Organul de apel a considerat necesar să o includă în cuprinsul raportului său. Potrivit CEB, acest lucru ar indica faptul că Organul de apel a dorit să înlăture o interpretare prea restrictivă a articolului 2.2.1.1 din AAD și să dea un semnal clar că o ajustare a costurilor rămâne posibilă în contextul respectiv.

| (71) | La punctul 6.41, Organul de apel a abordat afirmația UE potrivit căreia raportul grupului special pare să sugereze că autoritatea responsabilă pentru anchetă ar trebui să accepte toate costurile raportate în evidențele societăților comerciale, atât timp cât acestea reflectau cu exactitate costurile suportate efectiv „indiferent cât ar fi nerezonabile aceste costuri în comparație cu un indicator de referință sau un substituent în concordanță cu condițiile normale de piață”. Acesta a respins această interpretare și a reamintit că grupul special a acceptat că, de fapt, autoritatea responsabilă cu ancheta poate examina fiabilitatea și acuratețea datelor înregistrate în registrele producătorilor. Autoritatea responsabilă cu ancheta ar putea astfel să determine „dacă au fost incluse toate cheltuielile efectuate; dacă cheltuielile suportate au fost supra sau subestimate; și dacă tranzacțiile care nu au fost efectuate în condiții normale de piață sau alte practici afectează fiabilitatea costurilor raportate”. |
| --- | --- |

(71)

La punctul 6.41, Organul de apel a abordat afirmația UE potrivit căreia raportul grupului special pare să sugereze că autoritatea responsabilă pentru anchetă ar trebui să accepte toate costurile raportate în evidențele societăților comerciale, atât timp cât acestea reflectau cu exactitate costurile suportate efectiv „indiferent cât ar fi nerezonabile aceste costuri în comparație cu un indicator de referință sau un substituent în concordanță cu condițiile normale de piață”. Acesta a respins această interpretare și a reamintit că grupul special a acceptat că, de fapt, autoritatea responsabilă cu ancheta poate examina fiabilitatea și acuratețea datelor înregistrate în registrele producătorilor. Autoritatea responsabilă cu ancheta ar putea astfel să determine „dacă au fost incluse toate cheltuielile efectuate; dacă cheltuielile suportate au fost supra sau subestimate; și dacă tranzacțiile care nu au fost efectuate în condiții normale de piață sau alte practici afectează fiabilitatea costurilor raportate”.

| (72) | Comisia a fost de acord cu CEB că Organul de apel a confirmat hotărârea grupului special potrivit căreia costurile înregistrate ar putea fi respinse atunci când autoritatea responsabilă cu ancheta a constatat tranzacții care nu au fost efectuate în condiții normale de piață sau alte practici care afectează fiabilitatea acestora. S-a considerat, de asemenea, normal ca Organul de apel să abordeze afirmația respectivă în cuprinsul hotărârii sale și nu într-o notă de subsol, astfel cum procedase grupul special. Cu toate acestea, nici grupul special, nici Organul de apel nu au făcut constatări sau sugestii că regimul taxelor de export din Argentina ar putea intra sub incidența acestei excepții a unei practici care afectează fiabilitatea. În cazul în care grupul special sau Organul de apel ar fi considerat că regimul taxelor de export din Argentina ar fi putut fi calificat ca o altă practică care afectează fiabilitatea, ar fi precizat în mod clar acest lucru și s-ar fi abținut să constate o incompatibilitate a măsurilor UE cu normele OMC. |
| --- | --- |

(72)

Comisia a fost de acord cu CEB că Organul de apel a confirmat hotărârea grupului special potrivit căreia costurile înregistrate ar putea fi respinse atunci când autoritatea responsabilă cu ancheta a constatat tranzacții care nu au fost efectuate în condiții normale de piață sau alte practici care afectează fiabilitatea acestora. S-a considerat, de asemenea, normal ca Organul de apel să abordeze afirmația respectivă în cuprinsul hotărârii sale și nu într-o notă de subsol, astfel cum procedase grupul special. Cu toate acestea, nici grupul special, nici Organul de apel nu au făcut constatări sau sugestii că regimul taxelor de export din Argentina ar putea intra sub incidența acestei excepții a unei practici care afectează fiabilitatea. În cazul în care grupul special sau Organul de apel ar fi considerat că regimul taxelor de export din Argentina ar fi putut fi calificat ca o altă practică care afectează fiabilitatea, ar fi precizat în mod clar acest lucru și s-ar fi abținut să constate o incompatibilitate a măsurilor UE cu normele OMC.

| (73) | Prin urmare, Comisia și-a menținut interpretarea sa asupra rapoartelor, potrivit căreia UE nu putea să facă abstracție de costurile efectiv suportate și înregistrate corect atunci când a construit valoarea normală a biomotorinei din Argentina, pe baza denaturărilor cauzate de simpla existență a regimului taxelor de export din Argentina. |
| --- | --- |

(73)

Prin urmare, Comisia și-a menținut interpretarea sa asupra rapoartelor, potrivit căreia UE nu putea să facă abstracție de costurile efectiv suportate și înregistrate corect atunci când a construit valoarea normală a biomotorinei din Argentina, pe baza denaturărilor cauzate de simpla existență a regimului taxelor de export din Argentina.

| (74) | În orice caz, Comisia s-a adresat apoi observațiilor formulate de CEB și, de asemenea, – în urma comunicării constatărilor, și de către FEDIOL, un furnizor pentru industria biomotorinei din Uniune –, conform cărora Comisia ar trebui să caute dovezi alternative de ajustare a costurilor pentru a contracara efectele de denaturare generate de DET pentru costul de producție al biomotorinei din Argentina. În acest sens, este de remarcat faptul că scopul prezentei anchete de reexaminare nu este acela de a colecta dovezi alternative de ajustare a costurilor pentru a contracara efectele de denaturare generate de DET.
  În orice caz, Comisia a observat că elementele de probă conținute în studiul Heffley nu au putut fi considerate drept o bază suficient de solidă pentru o nouă ajustare a costurilor, din următoarele motive. |
| --- | --- |

(74)

În orice caz, Comisia s-a adresat apoi observațiilor formulate de CEB și, de asemenea, – în urma comunicării constatărilor, și de către FEDIOL, un furnizor pentru industria biomotorinei din Uniune –, conform cărora Comisia ar trebui să caute dovezi alternative de ajustare a costurilor pentru a contracara efectele de denaturare generate de DET pentru costul de producție al biomotorinei din Argentina. În acest sens, este de remarcat faptul că scopul prezentei anchete de reexaminare nu este acela de a colecta dovezi alternative de ajustare a costurilor pentru a contracara efectele de denaturare generate de DET.

În orice caz, Comisia a observat că elementele de probă conținute în studiul Heffley nu au putut fi considerate drept o bază suficient de solidă pentru o nouă ajustare a costurilor, din următoarele motive.

| (75) | În primul rând, PA acoperea perioada iulie 2011-iunie 2012, în timp ce analiza specifică a studiului Heffley se referă la perioada octombrie 2011-septembrie 2012. Există, prin urmare, numai o suprapunere parțială a perioadelor analizate, astfel încât este îndoielnic că rezultatele studiului pot fi transpuse și în ancheta de bază fără ajustări. Comisia nu a fost în măsură să corecteze acest dezechilibru în lipsa datelor pentru perioada iulie 2011-septembrie 2011. |
| --- | --- |

(75)

În primul rând, PA acoperea perioada iulie 2011-iunie 2012, în timp ce analiza specifică a studiului Heffley se referă la perioada octombrie 2011-septembrie 2012. Există, prin urmare, numai o suprapunere parțială a perioadelor analizate, astfel încât este îndoielnic că rezultatele studiului pot fi transpuse și în ancheta de bază fără ajustări. Comisia nu a fost în măsură să corecteze acest dezechilibru în lipsa datelor pentru perioada iulie 2011-septembrie 2011.

| (76) | În al doilea rând, studiul a estimat costul de producție din SUA din prețul boabelor de soia pe piața americană. Această metodă economică se bazează pe ipoteze, fără a furniza, cu toate acestea, dovezi fiabile asupra costului real de producție al biomotorinei din SUA. Chiar dacă fiabilitatea ipotezelor ar fi acceptată, ideea potrivit căreia costurile de fabricare a biomotorinei din ulei de soia brut ar fi identice în SUA și în Argentina nu este justificată. În al treilea rând, utilizarea unei „valori medii” a prețului de export din Argentina nu ar ține cont de faptul că prețul de export către Uniune poate fi, de fapt, mai mare decât media. Într-adevăr, în cursul PA a anchetei inițiale, prețul de export către UE al biomotorinei din Argentina a fost de 967 EUR/MT, ceea ce reprezintă echivalentul a 1 294 USD/MT, folosind cursurile de schimb din perioada respectivă, astfel cum este consemnat în dosar. Cu toate acestea, studiul a utilizat pentru această perioadă un preț de export mediu de 1 071 USD/MT. Acest lucru arată concluzia potrivit căreia presupusul avantaj al DET nu putea fi obținut direct din prețurile de export către Uniune. |
| --- | --- |

(76)

În al doilea rând, studiul a estimat costul de producție din SUA din prețul boabelor de soia pe piața americană. Această metodă economică se bazează pe ipoteze, fără a furniza, cu toate acestea, dovezi fiabile asupra costului real de producție al biomotorinei din SUA. Chiar dacă fiabilitatea ipotezelor ar fi acceptată, ideea potrivit căreia costurile de fabricare a biomotorinei din ulei de soia brut ar fi identice în SUA și în Argentina nu este justificată. În al treilea rând, utilizarea unei „valori medii” a prețului de export din Argentina nu ar ține cont de faptul că prețul de export către Uniune poate fi, de fapt, mai mare decât media. Într-adevăr, în cursul PA a anchetei inițiale, prețul de export către UE al biomotorinei din Argentina a fost de 967 EUR/MT, ceea ce reprezintă echivalentul a 1 294 USD/MT, folosind cursurile de schimb din perioada respectivă, astfel cum este consemnat în dosar. Cu toate acestea, studiul a utilizat pentru această perioadă un preț de export mediu de 1 071 USD/MT. Acest lucru arată concluzia potrivit căreia presupusul avantaj al DET nu putea fi obținut direct din prețurile de export către Uniune.

| (77) | În al patrulea rând, studiul pur și simplu presupune, fără dovezi adecvate pentru a-și susține presupunerea, că DET a provocat în mod exclusiv costul de producție (scăzut) de pe piața internă argentiniană în cursul perioadei examinate. Într-adevăr, studiul nu ia în considerare alți factori de avantaj comparativ care ar putea face producția de biomotorină din Argentina mai ieftină decât în Statele Unite |
| --- | --- |

(77)

În al patrulea rând, studiul pur și simplu presupune, fără dovezi adecvate pentru a-și susține presupunerea, că DET a provocat în mod exclusiv costul de producție (scăzut) de pe piața internă argentiniană în cursul perioadei examinate. Într-adevăr, studiul nu ia în considerare alți factori de avantaj comparativ care ar putea face producția de biomotorină din Argentina mai ieftină decât în Statele Unite

| (78) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că nu putea să înlocuiască cu precizie costurile înregistrate în evidențele producătorilor argentinieni de biomotorină cu valoarea de referință propusă în studiul Heffley. |
| --- | --- |

(78)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că nu putea să înlocuiască cu precizie costurile înregistrate în evidențele producătorilor argentinieni de biomotorină cu valoarea de referință propusă în studiul Heffley.

| (79) | În urma documentului de informare revizuit, CEB a precizat că scopul studiului a fost doar acela de a demonstra modul în care Comisia ar putea, de exemplu, să aprecieze și să cuantifice intensitatea denaturării (lipsa de fiabilitate) cauzată de regimul taxelor de export din Argentina și nu acela de a înlocui o analiză efectuată de Comisie pe baza propriilor sale date verificate colectate pe parcursul anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(79)

În urma documentului de informare revizuit, CEB a precizat că scopul studiului a fost doar acela de a demonstra modul în care Comisia ar putea, de exemplu, să aprecieze și să cuantifice intensitatea denaturării (lipsa de fiabilitate) cauzată de regimul taxelor de export din Argentina și nu acela de a înlocui o analiză efectuată de Comisie pe baza propriilor sale date verificate colectate pe parcursul anchetei inițiale.

| (80) | CEB a prezentat, de asemenea, un studiu revizuit cu date de referință care corespundea pe deplin perioadei anchetei inițiale, care a arătat rezultate foarte similare, și anume o denaturare a prețurilor interne pentru boabe de soia, de aproximativ 27 %. CEB a contestat, de asemenea, înțelegerea Comisiei că studiul s-a bazat pe costul de producție din SUA. Dimpotrivă, studiul s-a bazat pe un cost estimat al producției de biomotorină din Argentina. În plus, criticile formulate de Comisie față de studiu pentru faptul că se bazează pe un preț mediu de export sunt eronate, din moment ce acest preț este, în sine, lipsit de relevanță pentru calcularea denaturării costurilor biomotorinei din Argentina, cauzată de regimul taxelor de export. În sfârșit, CEB susține că orice avantaje comparative pretinse nu pot explica o diferență de preț de aproximativ 30 % și, în absența oricăror dovezi care să demonstreze contrariul, singura explicație rezonabilă pentru o astfel de diferență este regimul taxelor de export din Argentina. |
| --- | --- |

(80)

CEB a prezentat, de asemenea, un studiu revizuit cu date de referință care corespundea pe deplin perioadei anchetei inițiale, care a arătat rezultate foarte similare, și anume o denaturare a prețurilor interne pentru boabe de soia, de aproximativ 27 %. CEB a contestat, de asemenea, înțelegerea Comisiei că studiul s-a bazat pe costul de producție din SUA. Dimpotrivă, studiul s-a bazat pe un cost estimat al producției de biomotorină din Argentina. În plus, criticile formulate de Comisie față de studiu pentru faptul că se bazează pe un preț mediu de export sunt eronate, din moment ce acest preț este, în sine, lipsit de relevanță pentru calcularea denaturării costurilor biomotorinei din Argentina, cauzată de regimul taxelor de export. În sfârșit, CEB susține că orice avantaje comparative pretinse nu pot explica o diferență de preț de aproximativ 30 % și, în absența oricăror dovezi care să demonstreze contrariul, singura explicație rezonabilă pentru o astfel de diferență este regimul taxelor de export din Argentina.

| (81) | Comisia a examinat explicațiile și clarificările furnizate de CEB. Comisia a admis că studiul revizuit a arătat o denaturare a prețurilor interne pentru boabe de soia în cursul perioadei de anchetă de aproximativ 27 %. Cu toate acestea, celelalte trei argumente nu au convins Comisia. |
| --- | --- |

(81)

Comisia a examinat explicațiile și clarificările furnizate de CEB. Comisia a admis că studiul revizuit a arătat o denaturare a prețurilor interne pentru boabe de soia în cursul perioadei de anchetă de aproximativ 27 %. Cu toate acestea, celelalte trei argumente nu au convins Comisia.

| (82) | Astfel cum CEB a recunoscut, costurile de prelucrare estimate pentru un producător din Argentina s-au bazat pe trei analize: o analiză bazată pe media celor șase ani a costurilor și prețurilor pentru Statele Unite și Argentina; o analiză bazată pe aceleași date, pentru un an, pentru Statele Unite și Argentina; o analiză bazată pe datele pentru un an pentru Argentina, cu prețul de export din Argentina utilizat ca înlocuitor pentru prețul de pe piața mondială. În mod evident, situația din Statele Unite constituia o valoare de referință externă pentru a afla care ar fi costurile din Argentina, în absența denaturărilor generate de taxa de export. |
| --- | --- |

(82)

Astfel cum CEB a recunoscut, costurile de prelucrare estimate pentru un producător din Argentina s-au bazat pe trei analize: o analiză bazată pe media celor șase ani a costurilor și prețurilor pentru Statele Unite și Argentina; o analiză bazată pe aceleași date, pentru un an, pentru Statele Unite și Argentina; o analiză bazată pe datele pentru un an pentru Argentina, cu prețul de export din Argentina utilizat ca înlocuitor pentru prețul de pe piața mondială. În mod evident, situația din Statele Unite constituia o valoare de referință externă pentru a afla care ar fi costurile din Argentina, în absența denaturărilor generate de taxa de export.

| (83) | De asemenea, nu există niciun motiv pentru care prețurile de export din Argentina către Europa ar trebui ignorate în încercarea de a stabili avantajul pe care un producător de biomotorină din Argentina l-ar putea avea datorită DET. |
| --- | --- |

(83)

De asemenea, nu există niciun motiv pentru care prețurile de export din Argentina către Europa ar trebui ignorate în încercarea de a stabili avantajul pe care un producător de biomotorină din Argentina l-ar putea avea datorită DET.

| (84) | În plus, Comisia nu a contestat niciodată faptul că DET a scăzut în mod artificial costurile de producție pentru producătorii de biomotorină din Argentina, ci doar a contestat presupunerea că DET ar fi fost singura cauză pentru un avantaj atât de mare de aproximativ 30 %. |
| --- | --- |

(84)

În plus, Comisia nu a contestat niciodată faptul că DET a scăzut în mod artificial costurile de producție pentru producătorii de biomotorină din Argentina, ci doar a contestat presupunerea că DET ar fi fost singura cauză pentru un avantaj atât de mare de aproximativ 30 %.

singura

5.3.   Marjele de dumping recalculate

Marjele de dumping recalculate

| (85) | După comunicarea constatărilor, unii producători-exportatori argentinieni au făcut observații specifice întreprinderilor referitoare la presupusele greșeli în calcularea dumpingului. După caz, Comisia a corectat aceste erori și a revizuit marjele de dumping și taxele în consecință. |
| --- | --- |

(85)

După comunicarea constatărilor, unii producători-exportatori argentinieni au făcut observații specifice întreprinderilor referitoare la presupusele greșeli în calcularea dumpingului. După caz, Comisia a corectat aceste erori și a revizuit marjele de dumping și taxele în consecință.

| (86) | Nivelurile revizuite ale taxei pentru toți exportatorii argentinieni, având în vedere constatările și recomandarea din rapoartele OMC, exprimate la un preț CIF franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:







  Țară | Societate | Marjă de dumping |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires | 8,1 % |
| Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 4,5 % |
| Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda | 6,6 % |
| Alte societăți cooperante | 6,5 % |
| Toate celelalte societăți | 8,1 % |

(86)

Nivelurile revizuite ale taxei pentru toți exportatorii argentinieni, având în vedere constatările și recomandarea din rapoartele OMC, exprimate la un preț CIF franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:

Țară

Societate

Marjă de dumping

Argentina

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

8,1 %

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

4,5 %

Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

6,6 %

Alte societăți cooperante

6,5 %

Toate celelalte societăți

8,1 %

6.   CONSTATĂRILE REEXAMINATE PRIVIND PREJUDICIUL PE BAZA RAPOARTELOR

CONSTATĂRILE REEXAMINATE PRIVIND PREJUDICIUL PE BAZA RAPOARTELOR

| (87) | În cadrul rapoartelor, s-a constatat, printre altele, că UE a acționat într-un mod incompatibil cu articolele 3.1 și 3.4 din AAD în examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra ramurii de producție națională, în măsura în care acesta se raportează la capacitatea de producție și la gradul de utilizare a capacității. Cu toate acestea, rapoartele nu au invalidat concluzia referitoare la faptul că industria din Uniune a suferit prejudicii importante pe durata perioadei examinate. |
| --- | --- |

(87)

În cadrul rapoartelor, s-a constatat, printre altele, că UE a acționat într-un mod incompatibil cu articolele 3.1 și 3.4 din AAD în examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra ramurii de producție națională, în măsura în care acesta se raportează la capacitatea de producție și la gradul de utilizare a capacității. Cu toate acestea, rapoartele nu au invalidat concluzia referitoare la faptul că industria din Uniune a suferit prejudicii importante pe durata perioadei examinate.

| (88) | Grupul special a constatat că autoritățile UE au acționat într-un mod incompatibil cu articolele 3.1 și 3.4 din AAD prin acceptarea datelor revizuite prezentate de industria internă a UE într-un stadiu tardiv al anchetei fără a se asigura de exactitatea și fiabilitatea acestora (punctul 7.395 din raportul grupului special). Datele revizuite se refereau la „capacități neutilizate”. În același timp, grupul special a afirmat că datele revizuite nu au avut un rol semnificativ în concluzia autorităților UE din regulamentul definitiv cu privire la supracapacitate ca fiind „un alt factor” cauzator al prejudiciului (confirmat la punctul 6.174 din raportul Organului de apel). |
| --- | --- |

(88)

Grupul special a constatat că autoritățile UE au acționat într-un mod incompatibil cu articolele 3.1 și 3.4 din AAD prin acceptarea datelor revizuite prezentate de industria internă a UE într-un stadiu tardiv al anchetei fără a se asigura de exactitatea și fiabilitatea acestora (punctul 7.395 din raportul grupului special). Datele revizuite se refereau la „capacități neutilizate”. În același timp, grupul special a afirmat că datele revizuite nu au avut un rol semnificativ în concluzia autorităților UE din regulamentul definitiv cu privire la supracapacitate ca fiind „un alt factor” cauzator al prejudiciului (confirmat la punctul 6.174 din raportul Organului de apel).

| (89) | Unii producători-exportatori și CARBIO, asociația exportatorilor de biomotorină din Argentina, au susținut că noțiunea de „capacități neutilizate”, astfel cum a fost explicată în regulamentul definitiv, era mai curând lipsită de sens în această industrie. Capacitatea exista sau nu. |
| --- | --- |

(89)

Unii producători-exportatori și CARBIO, asociația exportatorilor de biomotorină din Argentina, au susținut că noțiunea de „capacități neutilizate”, astfel cum a fost explicată în regulamentul definitiv, era mai curând lipsită de sens în această industrie. Capacitatea exista sau nu.

| (90) | Pentru importatorul Gunvor și CARBIO, cauza prejudiciului adus industriei naționale a fost supracapacitatea structurală a industriei rezultată din creșteri nefondate ale capacității de producție, în pofida nivelurilor scăzute de utilizare a capacității, și nu gradul de utilizare a capacității în sine. |
| --- | --- |

(90)

Pentru importatorul Gunvor și CARBIO, cauza prejudiciului adus industriei naționale a fost supracapacitatea structurală a industriei rezultată din creșteri nefondate ale capacității de producție, în pofida nivelurilor scăzute de utilizare a capacității, și nu gradul de utilizare a capacității în sine.

| (91) | CARBIO, producătorii-exportatori argentinieni și indonezieni au susținut, de asemenea, că era obligația Comisiei să reexamineze capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității pe baza „dovezilor incontestabile”. Examinarea sa ar trebui să constituie o „examinare obiectivă” a acestor factori. |
| --- | --- |

(91)

CARBIO, producătorii-exportatori argentinieni și indonezieni au susținut, de asemenea, că era obligația Comisiei să reexamineze capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității pe baza „dovezilor incontestabile”. Examinarea sa ar trebui să constituie o „examinare obiectivă” a acestor factori.

| (92) | Comisia a abordat acest aspect la secțiunile 6.1-6.4 de mai jos. |
| --- | --- |

(92)

Comisia a abordat acest aspect la secțiunile 6.1-6.4 de mai jos.

6.1.   Răspunsul la chestionar și verificare

Răspunsul la chestionar și verificare

| (93) | Comisia a trimis Comitetului european pentru biomotorină (CEB) un chestionar solicitând explicații cu privire la (i) metodologia aplicată pentru calcularea atât a capacității de producție, cât și a gradului de utilizare a capacității industriei Uniunii pe durata perioadei examinate și (ii) motivul pentru care, pe durata anchetei inițiale, aceste date au fost revizuite și baza pe care s-au obținut noile cifre. |
| --- | --- |

(93)

Comisia a trimis Comitetului european pentru biomotorină (CEB) un chestionar solicitând explicații cu privire la (i) metodologia aplicată pentru calcularea atât a capacității de producție, cât și a gradului de utilizare a capacității industriei Uniunii pe durata perioadei examinate și (ii) motivul pentru care, pe durata anchetei inițiale, aceste date au fost revizuite și baza pe care s-au obținut noile cifre.

| (94) | De asemenea, Comisia a solicitat CEB să explice interpretarea acordată de acesta noțiunii de „capacități neutilizate”; motivul pentru care, în opinia sa, acestea trebuiau excluse din capacitatea de producție totală a industriei Uniunii pe perioada examinată și modul în care s-a calculat capacitatea neutilizată pentru întreprinderile care nu sunt membre ale CEB. |
| --- | --- |

(94)

De asemenea, Comisia a solicitat CEB să explice interpretarea acordată de acesta noțiunii de „capacități neutilizate”; motivul pentru care, în opinia sa, acestea trebuiau excluse din capacitatea de producție totală a industriei Uniunii pe perioada examinată și modul în care s-a calculat capacitatea neutilizată pentru întreprinderile care nu sunt membre ale CEB.

| (95) | Comisia a primit răspunsurile la chestionar, le-a analizat și ulterior a efectuat o vizită de verificare la sediul CEB la 26 aprilie 2017. La solicitarea Comisiei, CEB a pregătit pentru vizita de verificare toate documentele justificative și fișele utilizate la elaborarea răspunsurilor din cadrul chestionarului, în special cele care fac legătura între informațiile furnizate și registrele de gestiune și cele contabile pentru verificarea la fața locului de către Comisie. |
| --- | --- |

(95)

Comisia a primit răspunsurile la chestionar, le-a analizat și ulterior a efectuat o vizită de verificare la sediul CEB la 26 aprilie 2017. La solicitarea Comisiei, CEB a pregătit pentru vizita de verificare toate documentele justificative și fișele utilizate la elaborarea răspunsurilor din cadrul chestionarului, în special cele care fac legătura între informațiile furnizate și registrele de gestiune și cele contabile pentru verificarea la fața locului de către Comisie.

| (96) | Comisia a verificat documentele justificative, a verificat prin comparație, la sursă, datele raportate pentru perioada examinată și a fost în măsură să reconcilieze informațiile din registrele de gestiune și cele contabile cu datele revizuite prezentate în ancheta inițială cu privire la capacitatea de producție și la gradul de utilizare a capacității pe perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și sfârșitul perioadei de anchetă. Documentele conțin date confidențiale specifice întreprinderilor și nu pot fi divulgate. |
| --- | --- |

(96)

Comisia a verificat documentele justificative, a verificat prin comparație, la sursă, datele raportate pentru perioada examinată și a fost în măsură să reconcilieze informațiile din registrele de gestiune și cele contabile cu datele revizuite prezentate în ancheta inițială cu privire la capacitatea de producție și la gradul de utilizare a capacității pe perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și sfârșitul perioadei de anchetă. Documentele conțin date confidențiale specifice întreprinderilor și nu pot fi divulgate.

| (97) | Gunvor și CARBIO au prezentat observații susținând caracterul insuficient al chestionarului Comisiei adresat CEB pentru a îndeplini cerințele prevăzute la articolele 3.1 și 3.4 din AAD. CEB trebuia să explice modul în care datele revizuite erau sprijinite de surse publice, iar Comisia nu trebuia să accepte pur și simplu informațiile furnizate de CEB. |
| --- | --- |

(97)

Gunvor și CARBIO au prezentat observații susținând caracterul insuficient al chestionarului Comisiei adresat CEB pentru a îndeplini cerințele prevăzute la articolele 3.1 și 3.4 din AAD. CEB trebuia să explice modul în care datele revizuite erau sprijinite de surse publice, iar Comisia nu trebuia să accepte pur și simplu informațiile furnizate de CEB.

| (98) | Mai mult, Gunvor și CARBIO au susținut că răspunsurile CEB la chestionar au fost prelucrate în mod semnificativ și, prin urmare, părțile interesate nu au putut înțelege modul în care au fost colectate datele, modul în care acestea au fost evaluate și modul în care fost verificate cu alte surse și, prin urmare, nu erau în măsură să evalueze dacă informațiile relevante furnizate de CEB puteau fi luate în considerare. |
| --- | --- |

(98)

Mai mult, Gunvor și CARBIO au susținut că răspunsurile CEB la chestionar au fost prelucrate în mod semnificativ și, prin urmare, părțile interesate nu au putut înțelege modul în care au fost colectate datele, modul în care acestea au fost evaluate și modul în care fost verificate cu alte surse și, prin urmare, nu erau în măsură să evalueze dacă informațiile relevante furnizate de CEB puteau fi luate în considerare.

| (99) | Ambele părți au prezentat date colectate de Eurostat privind producția, capacitatea și consumul de biomotorină în UE și au constatat similarități între aceste date și cele publicate în regulamentul provizoriu, care fuseseră colectate și furnizate Comisiei de către CEB. Acestea au afirmat că Comisia ar fi trebuit să utilizeze mai curând datele Eurostat decât datele CEB ajustate pentru capacități neutilizate. |
| --- | --- |

(99)

Ambele părți au prezentat date colectate de Eurostat privind producția, capacitatea și consumul de biomotorină în UE și au constatat similarități între aceste date și cele publicate în regulamentul provizoriu, care fuseseră colectate și furnizate Comisiei de către CEB. Acestea au afirmat că Comisia ar fi trebuit să utilizeze mai curând datele Eurostat decât datele CEB ajustate pentru capacități neutilizate.

| (100) | Acestea au susținut, de asemenea, că definiția furnizată de CEB cu privire la capacitățile neutilizate era prea vagă și că sugestia de a reduce capacitatea de producție prin excluderea „capacităților neutilizate” a apărut abia după publicarea regulamentului provizoriu, după ce a devenit clar că cifrele menționate în regulamentul provizoriu ar face mai dificilă stabilirea în mod valabil a unei legături de cauzalitate între presupusele importuri care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul pretins a fi fost suferit de către industria din UE. |
| --- | --- |

(100)

Acestea au susținut, de asemenea, că definiția furnizată de CEB cu privire la capacitățile neutilizate era prea vagă și că sugestia de a reduce capacitatea de producție prin excluderea „capacităților neutilizate” a apărut abia după publicarea regulamentului provizoriu, după ce a devenit clar că cifrele menționate în regulamentul provizoriu ar face mai dificilă stabilirea în mod valabil a unei legături de cauzalitate între presupusele importuri care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul pretins a fi fost suferit de către industria din UE.

| (101) | Comisia a respins aceste afirmații astfel cum se explică la punctele 6.2-6.4 mai jos. Aceasta a evaluat cu atenție răspunsurile la chestionar, ulterior a verificat datele în cadrul unei vizite de verificare la sediul CEB și a constatat că datele furnizate și cele revizuite erau exacte și fiabile și că nu se impunea modificarea cifrelor revizuite utilizate pentru regulamentul definitiv (a se vedea, de asemenea, considerentele 53-58). |
| --- | --- |

(101)

Comisia a respins aceste afirmații astfel cum se explică la punctele 6.2-6.4 mai jos. Aceasta a evaluat cu atenție răspunsurile la chestionar, ulterior a verificat datele în cadrul unei vizite de verificare la sediul CEB și a constatat că datele furnizate și cele revizuite erau exacte și fiabile și că nu se impunea modificarea cifrelor revizuite utilizate pentru regulamentul definitiv (a se vedea, de asemenea, considerentele 53-58).

| (102) | În plus, Comisia remarcă faptul că datele colectate de CEB sunt în concordanță cu datele Eurostat și, prin urmare, acestea din urmă oferă o confirmare independentă a exactității și fiabilității datelor CEB. Cu toate acestea, întrucât datele Eurostat nu au fost publicate până în 2014, acestea nu ar fi putut fi folosite în ancheta inițială. |
| --- | --- |

(102)

În plus, Comisia remarcă faptul că datele colectate de CEB sunt în concordanță cu datele Eurostat și, prin urmare, acestea din urmă oferă o confirmare independentă a exactității și fiabilității datelor CEB. Cu toate acestea, întrucât datele Eurostat nu au fost publicate până în 2014, acestea nu ar fi putut fi folosite în ancheta inițială.

| (103) | Prin urmare, datele revizuite utilizate în regulamentul definitiv (considerentul 131) (a se vedea tabelul de mai jos) au fost corecte și au fost confirmate în urma vizitei de verificare. | 2009 | 2010 | 2011 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capacitatea de producție (tone) | 18 856 000 | 18 583 000 | 16 017 000 | 16 329 500 |
| Indice: 2009 = 100 | 100 | 99 | 85 | 87 |
| Volumul producției (tone) | 8 729 493 | 9 367 183 | 8 536 884 | 9 052 871 |
| Indice: 2009 = 100 | 100 | 107 | 98 | 104 |
| Rata de utilizare a capacității | 46 % | 50 % | 53 % | 55 % |
| Indice: 2009 = 100 | 100 | 109 | 115 | 120 |

(103)

Prin urmare, datele revizuite utilizate în regulamentul definitiv (considerentul 131) (a se vedea tabelul de mai jos) au fost corecte și au fost confirmate în urma vizitei de verificare.

2009

2010

2011

PA

Capacitatea de producție (tone)

18 856 000

18 583 000

16 017 000

16 329 500

Indice: 2009 = 100

Indice: 2009 = 100

100

100

99

99

85

85

87

87

Volumul producției (tone)

8 729 493

9 367 183

8 536 884

9 052 871

Indice: 2009 = 100

Indice: 2009 = 100

100

100

107

107

98

98

104

104

Rata de utilizare a capacității

46 %

50 %

53 %

55 %

Indice: 2009 = 100

Indice: 2009 = 100

100

100

109

109

115

115

120

120

6.2.   Producția totală a UE: Clarificări privind procesul CEB de colectare a datelor privind producția

Producția totală a UE: Clarificări privind procesul CEB de colectare a datelor privind producția

| (104) | În martie 2013, anterior publicării măsurilor provizorii, CEB a furnizat Comisiei date privind producția pentru industria din Uniune, atât pentru membrii CEB, cât și pentru întreprinderile care nu sunt membre ale CEB. |
| --- | --- |

(104)

În martie 2013, anterior publicării măsurilor provizorii, CEB a furnizat Comisiei date privind producția pentru industria din Uniune, atât pentru membrii CEB, cât și pentru întreprinderile care nu sunt membre ale CEB.

| (105) | Datele raportate privind producția au fost furnizate pentru fiecare întreprindere în parte, indiferent dacă aceasta este sau nu membră a CEB. Această abordare ascendentă a garantat faptul că datele privind producția au furnizat o imagine exactă asupra producției UE. |
| --- | --- |

(105)

Datele raportate privind producția au fost furnizate pentru fiecare întreprindere în parte, indiferent dacă aceasta este sau nu membră a CEB. Această abordare ascendentă a garantat faptul că datele privind producția au furnizat o imagine exactă asupra producției UE.

| (106) | Membrii CEB furnizează trimestrial date privind producția către CEB în cadrul unui formular trimis de CEB, iar ulterior acestea sunt verificate prin comparație cu datele din sursele de informații privind piața. CEB acordă o atenție deosebită datelor privind producția, întrucât acestea sunt utilizate pentru a stabili contribuția financiară a membrilor CEB la asociație. |
| --- | --- |

(106)

Membrii CEB furnizează trimestrial date privind producția către CEB în cadrul unui formular trimis de CEB, iar ulterior acestea sunt verificate prin comparație cu datele din sursele de informații privind piața. CEB acordă o atenție deosebită datelor privind producția, întrucât acestea sunt utilizate pentru a stabili contribuția financiară a membrilor CEB la asociație.

| (107) | Datele privind producția din partea întreprinderilor care nu sunt membre ale CEB sunt colectate prin intermediul contactelor directe cu acestea. Datele raportate sunt verificate ulterior prin comparație cu datele din alte surse de informații privind piața inclusiv: asociații naționale, alți producători și publicații specializate. |
| --- | --- |

(107)

Datele privind producția din partea întreprinderilor care nu sunt membre ale CEB sunt colectate prin intermediul contactelor directe cu acestea. Datele raportate sunt verificate ulterior prin comparație cu datele din alte surse de informații privind piața inclusiv: asociații naționale, alți producători și publicații specializate.

| (108) | Prin urmare, datele furnizate de CEB reprezintă cele mai bune informații disponibile cu privire la producția la nivelul UE pentru membrii CEB și pentru întreprinderile care nu sunt membre ale CEB, pe baza raportării consecvente de către CEB a producției reale pentru fiecare întreprindere din UE care produce biomotorină. |
| --- | --- |

(108)

Prin urmare, datele furnizate de CEB reprezintă cele mai bune informații disponibile cu privire la producția la nivelul UE pentru membrii CEB și pentru întreprinderile care nu sunt membre ale CEB, pe baza raportării consecvente de către CEB a producției reale pentru fiecare întreprindere din UE care produce biomotorină.

| (109) | Aceste date au fost utilizate de CEB pentru a stabili producția totală a Uniunii pe care și-a bazat argumentele. |
| --- | --- |

(109)

Aceste date au fost utilizate de CEB pentru a stabili producția totală a Uniunii pe care și-a bazat argumentele.

6.3.   Capacitatea totală de producție a UE: Clarificări privind procesul CEB de colectare a datelor privind capacitatea de producție

Capacitatea totală de producție a UE: Clarificări privind procesul CEB de colectare a datelor privind capacitatea de producție

| (110) | În martie 2013, anterior publicării măsurilor provizorii, CEB a furnizat Comisiei date privind capacitatea de producție pentru industria din Uniune, atât pentru membrii CEB, cât și pentru întreprinderile care nu sunt membre ale CEB. |
| --- | --- |

(110)

În martie 2013, anterior publicării măsurilor provizorii, CEB a furnizat Comisiei date privind capacitatea de producție pentru industria din Uniune, atât pentru membrii CEB, cât și pentru întreprinderile care nu sunt membre ale CEB.

| (111) | La fel ca în cazul datelor privind producția, acestea au fost furnizate pentru fiecare întreprindere în parte atât pentru membrii CEB, cât și pentru întreprinderile care nu sunt membre ale CEB. |
| --- | --- |

(111)

La fel ca în cazul datelor privind producția, acestea au fost furnizate pentru fiecare întreprindere în parte atât pentru membrii CEB, cât și pentru întreprinderile care nu sunt membre ale CEB.

| (112) | Datele privind capacitatea de producție din partea membrilor CEB sunt furnizate de membri de două ori pe an în cadrul unui formular trimis de CEB, iar ulterior acestea sunt verificate prin comparație cu datele din surse de informații privind piața. Pentru a garanta coerența datelor, CEB solicită membrilor săi să raporteze capacitatea pe baza unui număr de 330 de zile lucrătoare pe an per unitate, pentru a ține cont de întreținerea inevitabilă a unităților. |
| --- | --- |

(112)

Datele privind capacitatea de producție din partea membrilor CEB sunt furnizate de membri de două ori pe an în cadrul unui formular trimis de CEB, iar ulterior acestea sunt verificate prin comparație cu datele din surse de informații privind piața. Pentru a garanta coerența datelor, CEB solicită membrilor săi să raporteze capacitatea pe baza unui număr de 330 de zile lucrătoare pe an per unitate, pentru a ține cont de întreținerea inevitabilă a unităților.

| (113) | Datele privind capacitatea de producție din partea întreprinderilor care nu sunt membre ale CEB sunt colectate prin intermediul contactelor directe cu acestea și, la fel ca în cazul datelor privind producția, acestea sunt verificate ulterior prin comparație. |
| --- | --- |

(113)

Datele privind capacitatea de producție din partea întreprinderilor care nu sunt membre ale CEB sunt colectate prin intermediul contactelor directe cu acestea și, la fel ca în cazul datelor privind producția, acestea sunt verificate ulterior prin comparație.

| (114) | Întrucât CEB solicită doar o „descriere succintă” a capacității de producție a întreprinderii într-o anumită zi, iar conceptul de capacitate nu este întotdeauna înțeles în același mod de către toate întreprinderile, datele furnizate de CEB cu privire la capacitatea de producție ar trebui să fie considerate mai puțin exacte decât datele privind producția. |
| --- | --- |

(114)

Întrucât CEB solicită doar o „descriere succintă” a capacității de producție a întreprinderii într-o anumită zi, iar conceptul de capacitate nu este întotdeauna înțeles în același mod de către toate întreprinderile, datele furnizate de CEB cu privire la capacitatea de producție ar trebui să fie considerate mai puțin exacte decât datele privind producția.

| (115) | Cu toate acestea, datele furnizate de CEB reprezintă cele mai bune informații disponibile cu privire la capacitatea de producție la nivelul UE pentru membrii CEB și pentru întreprinderile care nu sunt membre ale CEB, pe baza raportării consecvente de către CEB a capacității de producție reale pentru fiecare întreprindere din UE care produce biomotorină. |
| --- | --- |

(115)

Cu toate acestea, datele furnizate de CEB reprezintă cele mai bune informații disponibile cu privire la capacitatea de producție la nivelul UE pentru membrii CEB și pentru întreprinderile care nu sunt membre ale CEB, pe baza raportării consecvente de către CEB a capacității de producție reale pentru fiecare întreprindere din UE care produce biomotorină.

6.4.   Clarificări privind identificarea de către CEB a „capacităților neutilizate”

Clarificări privind identificarea de către CEB a „capacităților neutilizate”

| (116) | După publicarea regulamentului provizoriu și astfel cum este descris în regulamentul definitiv, a devenit evident faptul că datele publicate cu privire la capacitatea de producție nu reflectau cu acuratețe realitatea situației industriei din UE. Prin urmare, Comisia a solicitat CEB să clarifice datele furnizate de acesta cu privire la capacitatea de producție. |
| --- | --- |

(116)

După publicarea regulamentului provizoriu și astfel cum este descris în regulamentul definitiv, a devenit evident faptul că datele publicate cu privire la capacitatea de producție nu reflectau cu acuratețe realitatea situației industriei din UE. Prin urmare, Comisia a solicitat CEB să clarifice datele furnizate de acesta cu privire la capacitatea de producție.

| (117) | CEB a furnizat Comisiei date actualizate atât cu privire la membrii săi, cât și la întreprinderile care nu sunt membre ale CEB, în cazul cărora era identificată o capacitate de producție suspendată indisponibilă sau „capacitate neutilizată” care fusese inițial raportată ca făcând parte din capacitatea de producție totală a UE. |
| --- | --- |

(117)

CEB a furnizat Comisiei date actualizate atât cu privire la membrii săi, cât și la întreprinderile care nu sunt membre ale CEB, în cazul cărora era identificată o capacitate de producție suspendată indisponibilă sau „capacitate neutilizată” care fusese inițial raportată ca făcând parte din capacitatea de producție totală a UE.

| (118) | Determinarea capacității neutilizate este realizată de CEB în cursul calculelor sale privind producția și capacitatea de producție pe baza datelor furnizate de întreprinderile individuale. Din cauza naturii procesului de colectare a datelor descris mai sus, era necesară o revizuire a datelor furnizate cu privire la întreprinderile care nu sunt membre ale CEB pentru a asigura faptul că datele privind capacitatea de producție reflectă cât mai exact posibil realitatea industriei din UE. |
| --- | --- |

(118)

Determinarea capacității neutilizate este realizată de CEB în cursul calculelor sale privind producția și capacitatea de producție pe baza datelor furnizate de întreprinderile individuale. Din cauza naturii procesului de colectare a datelor descris mai sus, era necesară o revizuire a datelor furnizate cu privire la întreprinderile care nu sunt membre ale CEB pentru a asigura faptul că datele privind capacitatea de producție reflectă cât mai exact posibil realitatea industriei din UE.

| (119) | Datele furnizate de CEB între regulamentul provizoriu și cel definitiv au reprezentat cele mai bune informații disponibile cu privire la capacitatea de producție la nivelul UE pentru membrii CEB și pentru întreprinderile care nu sunt membre ale CEB, pe baza raportării consecvente de către CEB a capacității de producție reale pentru fiecare întreprindere din UE care produce biomotorină. |
| --- | --- |

(119)

Datele furnizate de CEB între regulamentul provizoriu și cel definitiv au reprezentat cele mai bune informații disponibile cu privire la capacitatea de producție la nivelul UE pentru membrii CEB și pentru întreprinderile care nu sunt membre ale CEB, pe baza raportării consecvente de către CEB a capacității de producție reale pentru fiecare întreprindere din UE care produce biomotorină.

6.5.   Comentarii formulate în urma comunicării informațiilor

Comentarii formulate în urma comunicării informațiilor

| (120) | În urma comunicării constatărilor Comisiei privind prejudiciul, mai multe părți interesate au formulat observații cu privire la aceste constatări. |
| --- | --- |

(120)

În urma comunicării constatărilor Comisiei privind prejudiciul, mai multe părți interesate au formulat observații cu privire la aceste constatări.

| (121) | Asociația producătorilor de biomotorină din Argentina, CARBIO, și-a reiterat punctul de vedere în cursul anchetei de reexaminare conform căruia, datele actuale ale Eurostat privind producția și capacitatea de biomotorină ar trebui să fie utilizate în analiza actuală a prejudiciului și a legăturii de cauzalitate, iar nu datele utilizate în cadrul anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(121)

Asociația producătorilor de biomotorină din Argentina, CARBIO, și-a reiterat punctul de vedere în cursul anchetei de reexaminare conform căruia, datele actuale ale Eurostat privind producția și capacitatea de biomotorină ar trebui să fie utilizate în analiza actuală a prejudiciului și a legăturii de cauzalitate, iar nu datele utilizate în cadrul anchetei inițiale.

| (122) | Comisia a respins această afirmație. Datele Eurostat au coincis cu datele inițiale primite de la EBB. Cu toate acestea, CEB a corectat apoi aceste date pentru a reflecta mai bine capacitatea neutilizată din cursul anchetei inițiale. Astfel cum s-a precizat mai sus în secțiunea 6.4, Comisia a verificat aceste actualizări în cadrul prezentei anchete de reexaminare. În consecință, datele Eurostat nu reflectă cea mai exactă imagine de ansamblu privind producția și biomotorina care a fost verificată și utilizată de către Comisie în acest caz. |
| --- | --- |

(122)

Comisia a respins această afirmație. Datele Eurostat au coincis cu datele inițiale primite de la EBB. Cu toate acestea, CEB a corectat apoi aceste date pentru a reflecta mai bine capacitatea neutilizată din cursul anchetei inițiale. Astfel cum s-a precizat mai sus în secțiunea 6.4, Comisia a verificat aceste actualizări în cadrul prezentei anchete de reexaminare. În consecință, datele Eurostat nu reflectă cea mai exactă imagine de ansamblu privind producția și biomotorina care a fost verificată și utilizată de către Comisie în acest caz.

| (123) | CARBIO a afirmat, de asemenea, că Comisia ar trebui să definească mai detaliat noțiunea de „capacitate neutilizată”. Comisia a reiterat faptul că a definit capacitatea neutilizată în considerentele 131-132 din regulamentul definitiv. Întrucât rapoartele OMC nu contestă modul în care Comisia concepe noțiunea de „capacitate neutilizată”, nu a existat niciun motiv pentru modificarea acesteia pentru prezenta reexaminare. |
| --- | --- |

(123)

CARBIO a afirmat, de asemenea, că Comisia ar trebui să definească mai detaliat noțiunea de „capacitate neutilizată”. Comisia a reiterat faptul că a definit capacitatea neutilizată în considerentele 131-132 din regulamentul definitiv. Întrucât rapoartele OMC nu contestă modul în care Comisia concepe noțiunea de „capacitate neutilizată”, nu a existat niciun motiv pentru modificarea acesteia pentru prezenta reexaminare.

7.   COMUNICAREA CONSTATĂRILOR

COMUNICAREA CONSTATĂRILOR

| (124) | Toate părțile au fost informate cu privire la constatările Comisiei și li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au avut posibilitatea să prezinte observații. |
| --- | --- |

(124)

Toate părțile au fost informate cu privire la constatările Comisiei și li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au avut posibilitatea să prezinte observații.

| (125) | În urma comunicării constatărilor, producătorul-exportator Molinos de la Plata a informat Comisia că a exportat în Uniune sub denumirea „Molinos Agro S.A.”, iar nu sub denumirea „Molinos Río de la Plata S.A.” și a prezentat elemente de probă. |
| --- | --- |

(125)

În urma comunicării constatărilor, producătorul-exportator Molinos de la Plata a informat Comisia că a exportat în Uniune sub denumirea „Molinos Agro S.A.”, iar nu sub denumirea „Molinos Río de la Plata S.A.” și a prezentat elemente de probă.

Molinos Agro S.A.

Molinos Río de la Plata S.A.

| (126) | Comisia a analizat elementele de probă prezentate și a concluzionat că modificarea denumirii a fost suficient motivată și, prin urmare, a acceptat cererea. |
| --- | --- |

(126)

Comisia a analizat elementele de probă prezentate și a concluzionat că modificarea denumirii a fost suficient motivată și, prin urmare, a acceptat cererea.

| (127) | În urma comunicării constatărilor, exportatorul indonezian cooperant Wilmar a solicitat și i s-a acordat o audiere. Acesta a formulat revendicări specifice societății privind calcularea dumpingului și a prejudiciului și a solicitat, în special, ca marja sa de profit să fie redusă. |
| --- | --- |

(127)

În urma comunicării constatărilor, exportatorul indonezian cooperant Wilmar a solicitat și i s-a acordat o audiere. Acesta a formulat revendicări specifice societății privind calcularea dumpingului și a prejudiciului și a solicitat, în special, ca marja sa de profit să fie redusă.

| (128) | Comisia a respins aceste solicitări, deoarece acestea nu erau legate de punerea în aplicare a raportului OMC privind Argentina. În plus, cea mai mare parte a acestora sunt în prezent pe rol la OMC în litigiul introdus de Indonezia. |
| --- | --- |

(128)

Comisia a respins aceste solicitări, deoarece acestea nu erau legate de punerea în aplicare a raportului OMC privind Argentina. În plus, cea mai mare parte a acestora sunt în prezent pe rol la OMC în litigiul introdus de Indonezia.

| (129) | În urma comunicării constatărilor revizuite, Wilmar a insistat asupra faptului că cererea sa în ceea ce privește marja sa de profit pentru construirea valorii normale nu este pendinte la OMC, ci este o cauză independentă, iar cererea se bazează exclusiv pe dispozițiile din regulamentul antidumping de bază. Această cerere ar trebui, prin urmare, să fie abordată în cadrul prezentei reexaminări. Wilmar a susținut, de asemenea, că menținerea măsurilor nu este în interesul Uniunii și că acestea ar trebui, prin urmare, să fie abrogate. |
| --- | --- |

(129)

În urma comunicării constatărilor revizuite, Wilmar a insistat asupra faptului că cererea sa în ceea ce privește marja sa de profit pentru construirea valorii normale nu este pendinte la OMC, ci este o cauză independentă, iar cererea se bazează exclusiv pe dispozițiile din regulamentul antidumping de bază. Această cerere ar trebui, prin urmare, să fie abordată în cadrul prezentei reexaminări. Wilmar a susținut, de asemenea, că menținerea măsurilor nu este în interesul Uniunii și că acestea ar trebui, prin urmare, să fie abrogate.

| (130) | Comisia a reamintit că prezenta reexaminare este deschisă pe baza Regulamentului de abilitare al OMC, în scopul punerii în aplicare a concluziilor și recomandărilor grupului special și Organului de apel în litigiul Uniunea Europeană – Măsurile antidumping instituite asupra biomotorinei din Argentina (WT/DS473/15). Reexaminarea este, prin urmare, limitată la cauzele pe rol la OMC și la modificările tehnice și/sau conexe eventuale care decurg din acestea. Prin urmare, obiecțiile Wilmar nu sunt admisibile. În plus, Comisia a reamintit faptul că o pretenție similară în ceea ce privește marja de profit a fost deja făcută de Wilmar în ancheta inițială și a fost respinsă [a se vedea considerentele 43-46 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1194/2013]. În urma comunicării constatărilor, producătorul-exportator cooperant din Argentina COFCO Argentina S.A. (cunoscut anterior sub denumirea de Noble Argentina S.A.) a prezentat cererea ca societatea sa să fie tratată ca un „operator nou-venit” și să fie inclusă în lista de societăți cărora li se aplică niveluri individuale ale taxei în calitate de „alte societăți cooperante”. |
| --- | --- |

(130)

Comisia a reamintit că prezenta reexaminare este deschisă pe baza Regulamentului de abilitare al OMC, în scopul punerii în aplicare a concluziilor și recomandărilor grupului special și Organului de apel în litigiul Uniunea Europeană – Măsurile antidumping instituite asupra biomotorinei din Argentina (WT/DS473/15). Reexaminarea este, prin urmare, limitată la cauzele pe rol la OMC și la modificările tehnice și/sau conexe eventuale care decurg din acestea. Prin urmare, obiecțiile Wilmar nu sunt admisibile. În plus, Comisia a reamintit faptul că o pretenție similară în ceea ce privește marja de profit a fost deja făcută de Wilmar în ancheta inițială și a fost respinsă [a se vedea considerentele 43-46 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1194/2013]. În urma comunicării constatărilor, producătorul-exportator cooperant din Argentina COFCO Argentina S.A. (cunoscut anterior sub denumirea de Noble Argentina S.A.) a prezentat cererea ca societatea sa să fie tratată ca un „operator nou-venit” și să fie inclusă în lista de societăți cărora li se aplică niveluri individuale ale taxei în calitate de „alte societăți cooperante”.

Uniunea Europeană – Măsurile antidumping instituite asupra biomotorinei din Argentina

| (131) | Comisia a informat societatea că ar trebui să urmeze procedura pentru noi producători-exportatori, astfel cum este prevăzută la articolul 3 din regulamentul definitiv. |
| --- | --- |

(131)

Comisia a informat societatea că ar trebui să urmeze procedura pentru noi producători-exportatori, astfel cum este prevăzută la articolul 3 din regulamentul definitiv.

| (132) | În urma comunicării constatărilor, CEB a solicitat o audiere în fața consilierului-auditor, pe motiv că poziția Comisiei nu ar fi fost stabilită pe baza obiectivului raționamentul juridic, ci pe bază de interes politic. |
| --- | --- |

(132)

În urma comunicării constatărilor, CEB a solicitat o audiere în fața consilierului-auditor, pe motiv că poziția Comisiei nu ar fi fost stabilită pe baza obiectivului raționamentul juridic, ci pe bază de interes politic.

| (133) | În cadrul audierii din 20 iulie 2017, consilierul-auditor nu a considerat că drepturile la apărare ale CEB în calitatea sa de persoană interesată au fost încălcate. În același timp, acesta a solicitat Comisiei să-și justifice punctele de vedere asupra motivului pentru care nu putea face abstracție de prețurile pentru boabele de soia din Argentina ca fiind nefiabile. Comisia a inclus acest aspect în evaluarea sa cu privire la observațiile primite în urma comunicării constatărilor, astfel cum se prevede la considerentele 60-63. |
| --- | --- |

(133)

În cadrul audierii din 20 iulie 2017, consilierul-auditor nu a considerat că drepturile la apărare ale CEB în calitatea sa de persoană interesată au fost încălcate. În același timp, acesta a solicitat Comisiei să-și justifice punctele de vedere asupra motivului pentru care nu putea face abstracție de prețurile pentru boabele de soia din Argentina ca fiind nefiabile. Comisia a inclus acest aspect în evaluarea sa cu privire la observațiile primite în urma comunicării constatărilor, astfel cum se prevede la considerentele 60-63.

8.   MĂSURI DEFINITIVE

MĂSURI DEFINITIVE

| (134) | Pe baza reexaminării de mai sus, Comisia concluzionează că dumpingul prejudiciabil stabilit în cadrul anchetei inițiale este confirmat. |
| --- | --- |

(134)

Pe baza reexaminării de mai sus, Comisia concluzionează că dumpingul prejudiciabil stabilit în cadrul anchetei inițiale este confirmat.

| (135) | Prin urmare, măsurile antidumping aplicabile importurilor de biomotorină originară din Argentina și Indonezia instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1194/2013 ar trebui să fie menținute, cu marjele de dumping revizuite pentru Argentina recalculate astfel cum se menționează mai sus. |
| --- | --- |

(135)

Prin urmare, măsurile antidumping aplicabile importurilor de biomotorină originară din Argentina și Indonezia instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1194/2013 ar trebui să fie menținute, cu marjele de dumping revizuite pentru Argentina recalculate astfel cum se menționează mai sus.

| (136) | Nivelul taxei antidumping definitive care este aplicabilă produsului în cauză se stabilește după cum urmează:









  Țară | Societate | Marjă de dumping | Marjă de prejudiciu | Nivelul taxei antidumping |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires | 8,1 % | 22,0 % | 8,1 % |
| Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 4,5 % | 24,9 % | 4,5 % |
| Molinos Agro S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda | 6,6 % | 25,7 % | 6,6 % |
| Alte societăți cooperante | 6,5 % | 24,6 % | 6,5 % |
| Toate celelalte societăți | 8,1 % | 25,7 % | 8,1 % |

(136)

Nivelul taxei antidumping definitive care este aplicabilă produsului în cauză se stabilește după cum urmează:

Țară

Societate

Marjă de dumping

Marjă de prejudiciu

Nivelul taxei antidumping

Argentina

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

8,1 %

22,0 %

8,1 %

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

4,5 %

24,9 %

4,5 %

Molinos Agro S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

6,6 %

25,7 %

6,6 %

Alte societăți cooperante

6,5 %

24,6 %

6,5 %

Toate celelalte societăți

8,1 %

25,7 %

8,1 %

| (137) | Prin urmare, articolul 1 alineatul (2) din regulamentul definitiv ar trebui să fie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(137)

Prin urmare, articolul 1 alineatul (2) din regulamentul definitiv ar trebui să fie modificat în consecință.

| (138) | Comitetul instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (12) nu a emis un aviz, |
| --- | --- |

(138)

Comitetul instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (12) nu a emis un aviz,

12

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Tabelul indicând nivelul taxei antidumping definitive aplicabile la prețul net, franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele fabricate de societățile menționate la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1194/2013 se înlocuiește cu următorul tabel:

| Țară | Societate | Nivelul taxei
  Euro pe tonă net | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires | 79,56 | B782 |
| Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 43,18 | B783 |
| Molinos Agro S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda | 62,91 | B784 |
| Alte societăți cooperante:
  Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman | 62,52 | B785 |
| Toate celelalte societăți | 79,56 | B999 |
| Indonezia | PT Ciliandra Perkasa, Jakarta | 76,94 | B786 |
| PT Musim Mas, Medan | 151,32 | B787 |
| PT Pelita Agung Agrindustri, Medan | 145,14 | B788 |
| PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan | 174,91 | B789 |
| Alte societăți cooperante:
  PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta | 166,95 | B790 |
| Toate celelalte societăți | 178,85 | B999 |

Țară

Societate

Nivelul taxei

Euro pe tonă net

Cod adițional TARIC

Argentina

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

79,56

B782

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

43,18

B783

Molinos Agro S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

62,91

B784

Alte societăți cooperante:

Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman

62,52

B785

Toate celelalte societăți

79,56

B999

Indonezia

PT Ciliandra Perkasa, Jakarta

76,94

B786

PT Musim Mas, Medan

151,32

B787

PT Pelita Agung Agrindustri, Medan

145,14

B788

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan

174,91

B789

Alte societăți cooperante:

PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta

166,95

B790

Toate celelalte societăți

178,85

B999

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 septembrie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 83, 27.3.2015, p. 6.

1

(2)  Regulament de punere în aplicare (UE) nr. 1194/2013 al Consiliului din 19 noiembrie 2013 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de biomotorină originară din Argentina și Indonezia (JO L 315, 26.11.2013, p. 2).

2

(3)  WT/DS473/AB/R și WT/DS473/AB/R/Add.1.

3

(4)  WT/DS473/R și WT/DS473/R/Add.1.

4

(5)  
  JO C 476, 20.12.2016, p. 3. Aviz de deschidere privind măsurile antidumping în vigoare privind importurile de biomotorină originară din Argentina și Indonezia, în urma recomandărilor și hotărârilor adoptate de Organul de soluționare a litigiilor al Organizației Mondiale a Comerțului în litigiul „Uniunea Europeană – măsurile antidumping instituite asupra biomotorinei” (DS473).

5

(6)  
  Uniunea Europeană – Măsuri antidumping instituite asupra biomotorinei din Indonezia, DS480.

6

Uniunea Europeană – Măsuri antidumping instituite asupra biomotorinei din Indonezia

(7)  
  A se vedea, de exemplu, Concluziile avocatului general Jacobs prezentate la 29 aprilie 2004 în cauza C-422/02 P Europa Chemi-Con (Deutschland)/Consiliul, ECLI:EU:C:2004:277, la punctul 36.

7

A se vedea

Chemi-Con (Deutschland)/Consiliul

(8)  
  A se vedea Hotărârea din 7 mai 1991 în Cauza C-69/89 Nakajima All Precision/Consiliul, ECLI:EU:C:1991:186, punctul 120. A se vedea, mai recent, Concluziile avocatului general Campos Sánchez-Bordona din 20 iulie 2017 în Cauza C-256/16 Deichmann, ECLI:EU:C:2017:580, punctul 49.

8

A se vedea

Nakajima All Precision/Consiliul

A se vedea

Deichmann

(9)  Regulamentul (UE) nr. 490/2013 al Comisiei din 27 mai 2013 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de biomotorină originară din Argentina și Indonezia (JO L 141, 28.5.2013, p. 6).

9

(10)  Raportul grupului special, UE-Biodiesel, punctul 7.242, nota de subsol 400; Raportul Organului de Apel, UE-Biodiesel, punctul 6.41.

10

(11)  Raportul Organului de Apel, UE-Biodiesel, punctele 6.54-6.55, Raportul Organului de Apel, UE-Biodiesel, punctele 7.248-7.249.

11

(12)  Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (JO L 176, 30.6.2016, p. 21).

12

---

| 19.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 239/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 239/25

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/1579 AL COMISIEI

din 18 septembrie 2017

de stabilire a coeficientului de alocare care urmează să fie aplicat cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 septembrie 2017 și de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2018 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 533/2007 în sectorul cărnii de pasăre

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 188,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 533/2007 al Comisiei (2) a deschis contingente tarifare anuale pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 533/2007 al Comisiei (2) a deschis contingente tarifare anuale pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre.

| (2) | Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 septembrie 2017 pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2017 sunt, pentru anumite contingente, mai mari decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de alocare care urmează să fie aplicat cantităților solicitate, calculat în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei (3). |
| --- | --- |

(2)

Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 septembrie 2017 pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2017 sunt, pentru anumite contingente, mai mari decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de alocare care urmează să fie aplicat cantităților solicitate, calculat în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei (3).

| (3) | Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 septembrie 2017 pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2017 sunt, pentru anumite contingente, mai mici decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească acele cantități pentru care nu au fost prezentate cereri și ca aceste cantități să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada contingentară următoare. |
| --- | --- |

(3)

Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 septembrie 2017 pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2017 sunt, pentru anumite contingente, mai mici decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească acele cantități pentru care nu au fost prezentate cereri și ca aceste cantități să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada contingentară următoare.

| (4) | Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(4)

Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în temeiul Regulamentului (CE) nr. 533/2007 pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2017 li se aplică coeficientul de alocare care figurează în anexa la prezentul regulament.

(2)   Cantitățile pentru care nu au fost prezentate cereri de licențe de import în temeiul Regulamentului (CE) nr. 533/2007, care urmează să fie adăugate la subperioada 1 ianuarie-31 martie 2018, figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 septembrie 2017.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Jerzy PLEWA

Director general

Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 533/2007 al Comisiei din 14 mai 2007 privind deschiderea și gestionarea unor contingente tarifare în sectorul cărnii de pasăre (JO L 125, 15.5.2007, p. 9).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (JO L 238, 1.9.2006, p. 13).

3

---

ANEXĂ

| Număr de ordine | Coeficient de alocare – cereri depuse pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2017
  (în %) | Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate la cantitățile disponibile pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2018
  (în kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4067 | 1,838508 | — |
| 09.4068 | 0,162074 | — |
| 09.4069 | 0,134791 | — |
| 09.4070 | — | 890 500 |

Număr de ordine

Coeficient de alocare – cereri depuse pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2017

(în %)

Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate la cantitățile disponibile pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2018

(în kg)

09.4067

1,838508

—

09.4068

0,162074

—

09.4069

0,134791

—

09.4070

—

890 500

---

| 19.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 239/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 239/28

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/1580 AL COMISIEI

din 18 septembrie 2017

de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2018 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 539/2007 în sectorul ouălor și al ovalbuminelor

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 188 alineatele (2) și (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 539/2007 al Comisiei (2) a deschis contingente tarifare anuale pentru importul de produse din sectorul ouălor și al ovalbuminelor. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 539/2007 al Comisiei (2) a deschis contingente tarifare anuale pentru importul de produse din sectorul ouălor și al ovalbuminelor.

| (2) | Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import introduse de la 1 la 7 septembrie 2017 pentru subperioada cuprinsă între 1 octombrie și 31 decembrie 2017 sunt mai mici decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească acele cantități pentru care nu au fost prezentate cereri și ca aceste cantități să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada contingentară următoare. |
| --- | --- |

(2)

Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import introduse de la 1 la 7 septembrie 2017 pentru subperioada cuprinsă între 1 octombrie și 31 decembrie 2017 sunt mai mici decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească acele cantități pentru care nu au fost prezentate cereri și ca aceste cantități să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada contingentară următoare.

| (3) | Pentru a se garanta eficiența măsurii, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se garanta eficiența măsurii, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Cantitățile pentru care nu au fost prezentate cereri de licențe de import în temeiul Regulamentului (CE) nr. 539/2007, care urmează să fie adăugate la subperioada 1 ianuarie-31 martie 2018, figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 septembrie 2017.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Jerzy PLEWA

Director general

Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 539/2007 al Comisiei din 15 mai 2007 privind deschiderea și modul de gestionare a contingentelor tarifare în sectorul ouălor și al ovalbuminelor (JO L 128, 16.5.2007, p. 19).

2

---

ANEXĂ

| Nr. de ordine | Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate la cantitățile disponibile pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2018
  (în kg echivalent ouă în coajă) |
| --- | --- |
| 09.4015 | 67 500 000 |
| 09.4401 | 377 061 |
| 09.4402 | 6 820 000 |

Nr. de ordine

Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate la cantitățile disponibile pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2018

(în kg echivalent ouă în coajă)

09.4015

67 500 000

09.4401

377 061

09.4402

6 820 000

---

| 19.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 239/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 239/30

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/1581 AL COMISIEI

din 18 septembrie 2017

de stabilire a coeficientului de alocare care urmează să fie aplicat cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 septembrie 2017 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 1385/2007 în sectorul cărnii de pasăre

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 188 alineatele (1) și (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1385/2007 al Comisiei (2) a deschis contingente tarifare anuale pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1385/2007 al Comisiei (2) a deschis contingente tarifare anuale pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre.

| (2) | Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 septembrie 2017 pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2017 sunt, pentru anumite contingente, mai mari decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de alocare care urmează să fie aplicat cantităților solicitate, calculat în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei (3). |
| --- | --- |

(2)

Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 septembrie 2017 pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2017 sunt, pentru anumite contingente, mai mari decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de alocare care urmează să fie aplicat cantităților solicitate, calculat în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei (3).

| (3) | Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1385/2007 pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2017 li se aplică coeficientul de alocare care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 septembrie 2017.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Jerzy PLEWA

Director general

Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1385/2007 al Comisiei din 26 noiembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 774/94 al Consiliului în ceea ce privește deschiderea și modul de gestionare a anumitor contingente tarifare comunitare în sectorul cărnii de pasăre (JO L 309, 27.11.2007, p. 47).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (JO L 238, 1.9.2006, p. 13).

3

---

ANEXĂ

| Număr de ordine | Coeficient de alocare – cereri depuse pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2017
  (în %) |
| --- | --- |
| 09.4410 | 0,122017 |
| 09.4411 | 0,147890 |
| 09.4412 | 0,124570 |
| 09.4420 | 0,138450 |
| 09.4421 | — |
| 09.4422 | 0,138449 |

Număr de ordine

Coeficient de alocare – cereri depuse pentru subperioada 1 octombrie-31 decembrie 2017

(în %)

09.4410

0,122017

09.4411

0,147890

09.4412

0,124570

09.4420

0,138450

09.4421

—

09.4422

0,138449

---

| 19.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 239/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 239/32

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/1582 AL COMISIEI

din 18 septembrie 2017

de stabilire a cantităților care urmează să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2018 în cadrul contingentului tarifar deschis prin Regulamentul (CE) nr. 536/2007 pentru carnea de pasăre originară din Statele Unite ale Americii

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 188 alineatele (2) și (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 536/2007 al Comisiei (2) a deschis un contingent tarifar anual pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre originare din Statele Unite ale Americii. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 536/2007 al Comisiei (2) a deschis un contingent tarifar anual pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre originare din Statele Unite ale Americii.

| (2) | Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse de la 1 la 7 septembrie 2017 pentru subperioada cuprinsă între 1 octombrie și 31 decembrie 2017 sunt mai mici decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească acele cantități pentru care nu au fost prezentate cereri și ca aceste cantități să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada contingentară următoare. |
| --- | --- |

(2)

Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse de la 1 la 7 septembrie 2017 pentru subperioada cuprinsă între 1 octombrie și 31 decembrie 2017 sunt mai mici decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească acele cantități pentru care nu au fost prezentate cereri și ca aceste cantități să fie adăugate la cantitatea fixată pentru subperioada contingentară următoare.

| (3) | Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Cantitățile pentru care nu au fost prezentate cereri de licențe de import în temeiul Regulamentului (CE) nr. 536/2007, care urmează să fie adăugate la subperioada 1 ianuarie-31 martie 2018, figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 septembrie 2017.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Jerzy PLEWA

Director general

Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 536/2007 al Comisiei din 15 mai 2007 privind deschiderea și modul de gestionare a unui contingent tarifar pentru carnea de pasăre, alocat Statelor Unite ale Americii (JO L 128, 16.5.2007, p. 6).

2

---

ANEXĂ

| Număr de ordine | Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate la cantitățile disponibile pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2018
  (în kg) |
| --- | --- |
| 09.4169 | 10 453 692 |

Număr de ordine

Cantități nesolicitate care urmează să fie adăugate la cantitățile disponibile pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2018

(în kg)

09.4169

10 453 692

---

DECIZII

| 19.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 239/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 239/34

---

DECIZIA (UE) 2017/1583 A COMISIEI

din 1 septembrie 2017

de specificare, în conformitate cu Directiva 2006/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a standardului EN ISO 17994:2014 ca standard pentru echivalența metodelor de analiză microbiologică

[notificată cu numărul C(2017) 5843]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2006/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 februarie 2006 privind gestionarea calității apei pentru scăldat și de abrogare a Directivei 76/160/CEE (1), în special articolul 15 alineatul (2) litera (a),

întrucât:

| (1) | Decizia 2009/64/CE a Comisiei (2) desemnează standardul internațional ISO 17994:2004(E) „Calitatea apei – criterii pentru stabilirea echivalenței metodelor de analiză microbiologică” ca standard pentru echivalența metodelor de analiză microbiologică în sensul Directivei 2006/7/CE. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2009/64/CE a Comisiei (2) desemnează standardul internațional ISO 17994:2004(E) „Calitatea apei – criterii pentru stabilirea echivalenței metodelor de analiză microbiologică” ca standard pentru echivalența metodelor de analiză microbiologică în sensul Directivei 2006/7/CE.

| (2) | Standardul ISO 17994:2004(E) este depășit și a fost actualizat din punct de vedere tehnic (de exemplu, terminologie actualizată, specificații mai clare și adăugarea unei noi anexe privind calculele tehnice). |
| --- | --- |

(2)

Standardul ISO 17994:2004(E) este depășit și a fost actualizat din punct de vedere tehnic (de exemplu, terminologie actualizată, specificații mai clare și adăugarea unei noi anexe privind calculele tehnice).

| (3) | Prin urmare, standardul ISO 17994:2004(E) a fost înlocuit cu o versiune mai recentă, ISO 17994:2014 „Calitatea apei – cerințe pentru compararea recuperării relative a microorganismelor prin două metode cantitative”. Acest standard internațional a fost transpus de către Comitetul European de Standardizare în standardul european EN ISO 17994:2014. Prin urmare, este adecvat ca standardul EN ISO 17994:2014 să fie desemnat ca standard pentru echivalența metodelor de analiză microbiologică în sensul Directivei 2006/7/CE. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, standardul ISO 17994:2004(E) a fost înlocuit cu o versiune mai recentă, ISO 17994:2014 „Calitatea apei – cerințe pentru compararea recuperării relative a microorganismelor prin două metode cantitative”. Acest standard internațional a fost transpus de către Comitetul European de Standardizare în standardul european EN ISO 17994:2014. Prin urmare, este adecvat ca standardul EN ISO 17994:2014 să fie desemnat ca standard pentru echivalența metodelor de analiză microbiologică în sensul Directivei 2006/7/CE.

| (4) | Decizia 2009/64/CE ar trebui, în consecință, să fie abrogată. |
| --- | --- |

(4)

Decizia 2009/64/CE ar trebui, în consecință, să fie abrogată.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 16 alineatul (1) din Directiva 2006/7/CE, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 16 alineatul (1) din Directiva 2006/7/CE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În sensul articolului 3 alineatul (9) din Directiva 2006/7/CE, standardul ISO 17994:2014 „Calitatea apei – cerințe pentru compararea recuperării relative a microorganismelor prin două metode cantitative” este desemnat ca standard pentru echivalența metodelor de analiză microbiologică.

Articolul 2

Decizia 2009/64/CE se abrogă.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 1 septembrie 2017.

Pentru Comisie

Karmenu VELLA

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 64, 4.3.2006, p. 37.

1

(2)  Decizia 2009/64/CE a Comisiei din 21 ianuarie 2009 de specificare, în conformitate cu Directiva 2006/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a standardului ISO 17994:2004(E) ca standard pentru echivalența metodelor de analiză microbiologică (JO L 23, 27.1.2009, p. 32).

2

---

RECOMANDĂRI

| 19.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 239/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 239/36

---

RECOMANDAREA (UE) 2017/1584 A COMISIEI

din 13 septembrie 2017

privind răspunsul coordonat la incidentele și crizele de securitate cibernetică de mare amploare

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,

întrucât:

| (1) | Utilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor și dependența de aceste tehnologii au devenit aspecte fundamentale în toate sectoarele de activitate economică, întrucât întreprinderile și cetățenii sunt astăzi mai interconectați și mai interdependenți decât oricând, dincolo de sectoare și de frontiere. Statele membre și instituțiile UE trebuie să fie bine pregătite pentru eventualitatea unui incident de securitate cibernetică ce ar afecta organizațiile din mai multe state membre sau chiar din întreaga Uniune, cu perturbări potențial grave ale pieței interne și, într-un sens mai larg, ale rețelelor și sistemelor informatice pe care se bazează economia, democrația și societatea din Uniune. |
| --- | --- |

(1)

Utilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor și dependența de aceste tehnologii au devenit aspecte fundamentale în toate sectoarele de activitate economică, întrucât întreprinderile și cetățenii sunt astăzi mai interconectați și mai interdependenți decât oricând, dincolo de sectoare și de frontiere. Statele membre și instituțiile UE trebuie să fie bine pregătite pentru eventualitatea unui incident de securitate cibernetică ce ar afecta organizațiile din mai multe state membre sau chiar din întreaga Uniune, cu perturbări potențial grave ale pieței interne și, într-un sens mai larg, ale rețelelor și sistemelor informatice pe care se bazează economia, democrația și societatea din Uniune.

| (2) | Un incident de securitate cibernetică poate fi considerat o criză la nivelul Uniunii dacă perturbarea cauzată de incidentul respectiv este prea extinsă pentru ca un stat membru afectat să o gestioneze singur sau dacă incidentul afectează două sau mai multe state membre și are un impact tehnic sau politic atât de mare încât să necesite o coordonare și un răspuns prompte la nivel politic din partea Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

Un incident de securitate cibernetică poate fi considerat o criză la nivelul Uniunii dacă perturbarea cauzată de incidentul respectiv este prea extinsă pentru ca un stat membru afectat să o gestioneze singur sau dacă incidentul afectează două sau mai multe state membre și are un impact tehnic sau politic atât de mare încât să necesite o coordonare și un răspuns prompte la nivel politic din partea Uniunii.

| (3) | Dat fiind că incidentele de securitate cibernetică pot declanșa o criză mai extinsă, cu impact și asupra altor sectoare de activitate decât rețelele și sistemele informatice și rețelele de comunicare, un răspuns adecvat trebuie să cuprindă măsuri de atenuare nu numai de natură cibernetică, ci și de natură mai amplă. |
| --- | --- |

(3)

Dat fiind că incidentele de securitate cibernetică pot declanșa o criză mai extinsă, cu impact și asupra altor sectoare de activitate decât rețelele și sistemele informatice și rețelele de comunicare, un răspuns adecvat trebuie să cuprindă măsuri de atenuare nu numai de natură cibernetică, ci și de natură mai amplă.

| (4) | Incidentele de securitate cibernetică sunt imprevizibile, adesea apar și evoluează în intervale foarte scurte de timp și, prin urmare, entitățile afectate și toți cei cu responsabilități în ceea ce privește răspunsul la incident și atenuarea efectelor acestuia trebuie să se coordoneze rapid. În plus, adesea incidentele de securitate cibernetică nu sunt limitate la o zonă geografică specifică și pot să apară simultan sau să se extindă instantaneu la mai multe țări. |
| --- | --- |

(4)

Incidentele de securitate cibernetică sunt imprevizibile, adesea apar și evoluează în intervale foarte scurte de timp și, prin urmare, entitățile afectate și toți cei cu responsabilități în ceea ce privește răspunsul la incident și atenuarea efectelor acestuia trebuie să se coordoneze rapid. În plus, adesea incidentele de securitate cibernetică nu sunt limitate la o zonă geografică specifică și pot să apară simultan sau să se extindă instantaneu la mai multe țări.

| (5) | Un răspuns eficace la incidentele și crizele de securitate cibernetică de mare amploare la nivelul UE necesită o cooperare promptă și eficace între toate părțile interesate și depinde atât de nivelul de pregătire și de capacitățile fiecărui stat membru, cât și de luarea de măsuri coordonate bazate de capacitățile Uniunii. Prin urmare, pentru a răspunde prompt și eficace la astfel de incidente sunt necesare proceduri și mecanisme de cooperare care să fie instituite în prealabil și, în măsura posibilului, să facă obiectul unor exerciții adecvate, cu definirea clară a rolurilor și responsabilităților actorilorcheie la nivel național și la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(5)

Un răspuns eficace la incidentele și crizele de securitate cibernetică de mare amploare la nivelul UE necesită o cooperare promptă și eficace între toate părțile interesate și depinde atât de nivelul de pregătire și de capacitățile fiecărui stat membru, cât și de luarea de măsuri coordonate bazate de capacitățile Uniunii. Prin urmare, pentru a răspunde prompt și eficace la astfel de incidente sunt necesare proceduri și mecanisme de cooperare care să fie instituite în prealabil și, în măsura posibilului, să facă obiectul unor exerciții adecvate, cu definirea clară a rolurilor și responsabilităților actorilorcheie la nivel național și la nivelul Uniunii.

| (6) | În concluziile (1) sale din 27 mai 2011 privind protecția infrastructurilor critice de informație, Consiliul a invitat statele membre ale UE să „consolideze cooperarea dintre statele membre și să contribuie, pe baza experiențelor și a rezultatelor naționale în domeniul gestionării crizelor și în cooperare cu ENISA, la dezvoltarea unor mecanisme europene de cooperare în caz de incidente informatice care urmează să fie testate în cadrul următorului exercițiu informatic european în 2012”. |
| --- | --- |

(6)

În concluziile (1) sale din 27 mai 2011 privind protecția infrastructurilor critice de informație, Consiliul a invitat statele membre ale UE să „consolideze cooperarea dintre statele membre și să contribuie, pe baza experiențelor și a rezultatelor naționale în domeniul gestionării crizelor și în cooperare cu ENISA, la dezvoltarea unor mecanisme europene de cooperare în caz de incidente informatice care urmează să fie testate în cadrul următorului exercițiu informatic european în 2012”.

| (7) | Comunicarea din 2016 privind consolidarea sistemului de reziliență cibernetică al Europei și încurajarea unui sector al securității cibernetice competitiv și inovator (2) a invitat statele membre să utilizeze cât mai mult mecanismele de cooperare instituite de Directiva privind securitatea rețelelor și a informațiilor (3) și să consolideze cooperarea transfrontalieră legată de pregătirea pentru un incident de securitate cibernetică de mare amploare. De asemenea, comunicarea a arătat că un „plan de acțiune” care să instituie o abordare coordonată privind cooperarea în situații de criză între diferitele elemente ale ecosistemului cibernetic ar spori gradul de pregătire și ar asigura totodată sinergiile și coerența cu mecanismele existente de gestionare a crizelor. |
| --- | --- |

(7)

Comunicarea din 2016 privind consolidarea sistemului de reziliență cibernetică al Europei și încurajarea unui sector al securității cibernetice competitiv și inovator (2) a invitat statele membre să utilizeze cât mai mult mecanismele de cooperare instituite de Directiva privind securitatea rețelelor și a informațiilor (3) și să consolideze cooperarea transfrontalieră legată de pregătirea pentru un incident de securitate cibernetică de mare amploare. De asemenea, comunicarea a arătat că un „plan de acțiune” care să instituie o abordare coordonată privind cooperarea în situații de criză între diferitele elemente ale ecosistemului cibernetic ar spori gradul de pregătire și ar asigura totodată sinergiile și coerența cu mecanismele existente de gestionare a crizelor.

| (8) | În Concluziile Consiliului (4) privind comunicarea menționată anterior, statele membre au cerut Comisiei să prezinte un astfel de plan de acțiune, pentru a fi examinat de organismele relevante și de celelalte părți interesate. Directiva privind securitatea rețelelor și a sistemelor informatice nu prevede însă un cadru de cooperare la nivelul Uniunii în cazul unor incidente și crize de securitate cibernetică de mare amploare. |
| --- | --- |

(8)

În Concluziile Consiliului (4) privind comunicarea menționată anterior, statele membre au cerut Comisiei să prezinte un astfel de plan de acțiune, pentru a fi examinat de organismele relevante și de celelalte părți interesate. Directiva privind securitatea rețelelor și a sistemelor informatice nu prevede însă un cadru de cooperare la nivelul Uniunii în cazul unor incidente și crize de securitate cibernetică de mare amploare.

| (9) | La 5 aprilie și la 4 iulie 2017, Comisia a organizat la Bruxelles două ateliere de consultare a statelor membre, la care au participat reprezentanți ai statelor membre din echipele de intervenție în caz de incidente de securitate informatică (CSIRT), din grupul de cooperare instituit prin Directiva privind securitatea rețelelor și a sistemelor informatice și din Grupul de lucru orizontal pentru chestiuni cibernetice al Consiliului, precum și reprezentanți ai Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE), ai ENISA, ai Europol/EC3 și ai Secretariatului General al Consiliului (SGC). |
| --- | --- |

(9)

La 5 aprilie și la 4 iulie 2017, Comisia a organizat la Bruxelles două ateliere de consultare a statelor membre, la care au participat reprezentanți ai statelor membre din echipele de intervenție în caz de incidente de securitate informatică (CSIRT), din grupul de cooperare instituit prin Directiva privind securitatea rețelelor și a sistemelor informatice și din Grupul de lucru orizontal pentru chestiuni cibernetice al Consiliului, precum și reprezentanți ai Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE), ai ENISA, ai Europol/EC3 și ai Secretariatului General al Consiliului (SGC).

| (10) | Planul de acțiune privind răspunsul coordonat la incidentele și crizele de securitate cibernetică de mare amploare la nivelul Uniunii, anexat la prezenta recomandare, este rezultatul consultărilor menționate mai sus și completează Comunicarea privind consolidarea sistemului de reziliență cibernetică al Europei și încurajarea unui sector al securității cibernetice competitiv și inovator. |
| --- | --- |

(10)

Planul de acțiune privind răspunsul coordonat la incidentele și crizele de securitate cibernetică de mare amploare la nivelul Uniunii, anexat la prezenta recomandare, este rezultatul consultărilor menționate mai sus și completează Comunicarea privind consolidarea sistemului de reziliență cibernetică al Europei și încurajarea unui sector al securității cibernetice competitiv și inovator.

| (11) | Planul de acțiune descrie și stabilește obiectivele și modalitățile de cooperare între statele membre și instituțiile, organele, oficiile și agențiile UE (denumite în continuare „instituțiile UE”) în vederea răspunsului la incidentele și crizele de securitate cibernetică de mare amploare, precum și modul în care mecanismele existente de gestionare a crizelor pot valorifica la maximum resursele entităților din domeniul securității cibernetice instituite la nivelul UE. |
| --- | --- |

(11)

Planul de acțiune descrie și stabilește obiectivele și modalitățile de cooperare între statele membre și instituțiile, organele, oficiile și agențiile UE (denumite în continuare „instituțiile UE”) în vederea răspunsului la incidentele și crizele de securitate cibernetică de mare amploare, precum și modul în care mecanismele existente de gestionare a crizelor pot valorifica la maximum resursele entităților din domeniul securității cibernetice instituite la nivelul UE.

| (12) | Pentru a răspunde unei crize de securitate cibernetică în sensul considerentului 2, coordonarea răspunsului la nivel politic al Uniunii în cadrul Consiliului va utiliza mecanismul integrat pentru un răspuns politic la crize (IPCR) (5); Comisia va utiliza procesul ARGUS (6) de coordonare transsectorială la nivel înalt în situații de criză. În cazul în care criza are o importantă dimensiune externă sau de politică de securitate și apărare comună (PSAC), se activează mecanismul de răspuns în caz de criză al Serviciului European de Acțiune Externă (6) (SEAE). |
| --- | --- |

(12)

Pentru a răspunde unei crize de securitate cibernetică în sensul considerentului 2, coordonarea răspunsului la nivel politic al Uniunii în cadrul Consiliului va utiliza mecanismul integrat pentru un răspuns politic la crize (IPCR) (5); Comisia va utiliza procesul ARGUS (6) de coordonare transsectorială la nivel înalt în situații de criză. În cazul în care criza are o importantă dimensiune externă sau de politică de securitate și apărare comună (PSAC), se activează mecanismul de răspuns în caz de criză al Serviciului European de Acțiune Externă (6) (SEAE).

| (13) | În anumite domenii, mecanismele sectoriale de gestionare a crizelor la nivelul UE prevăd modalități de cooperare în cazul unor incidente sau crize de securitate cibernetică. De exemplu, în contextul Sistemului Global de Navigație prin Satelit European (GNSS), Decizia 2014/496/PESC a Consiliului (7) a definit deja rolurile care revin Consiliului, Înaltului Reprezentant, Comisiei, Agenției GNSS European și statelor membre în cadrul lanțului de responsabilități operaționale instituit pentru a reacționa la o amenințare la adresa Uniunii, a statelor membre sau a GNSS, inclusiv în caz de atacuri cibernetice. Prin urmare, prezenta recomandare ar trebui să nu aducă atingere acestor mecanisme. |
| --- | --- |

(13)

În anumite domenii, mecanismele sectoriale de gestionare a crizelor la nivelul UE prevăd modalități de cooperare în cazul unor incidente sau crize de securitate cibernetică. De exemplu, în contextul Sistemului Global de Navigație prin Satelit European (GNSS), Decizia 2014/496/PESC a Consiliului (7) a definit deja rolurile care revin Consiliului, Înaltului Reprezentant, Comisiei, Agenției GNSS European și statelor membre în cadrul lanțului de responsabilități operaționale instituit pentru a reacționa la o amenințare la adresa Uniunii, a statelor membre sau a GNSS, inclusiv în caz de atacuri cibernetice. Prin urmare, prezenta recomandare ar trebui să nu aducă atingere acestor mecanisme.

| (14) | Statele membre răspund în principal de răspunsul la incidentele sau crizele de securitate cibernetică de mare amploare care le afectează. Comisia, Înaltul Reprezentant și alte instituții sau servicii ale UE au totuși un rol important, care decurge din dreptul Uniunii sau din faptul că incidentele și crizele de securitate cibernetică pot avea un impact asupra tuturor sectoarelor de activitate economică ale pieței unice, asupra securității și a relațiilor internaționale ale Uniunii, precum și asupra instituțiilor UE. |
| --- | --- |

(14)

Statele membre răspund în principal de răspunsul la incidentele sau crizele de securitate cibernetică de mare amploare care le afectează. Comisia, Înaltul Reprezentant și alte instituții sau servicii ale UE au totuși un rol important, care decurge din dreptul Uniunii sau din faptul că incidentele și crizele de securitate cibernetică pot avea un impact asupra tuturor sectoarelor de activitate economică ale pieței unice, asupra securității și a relațiilor internaționale ale Uniunii, precum și asupra instituțiilor UE.

| (15) | La nivelul Uniunii, principalele entități implicate în răspunsul la crizele de securitate cibernetică sunt structurile și mecanismele nou instituite prin Directiva privind securitatea rețelelor și a sistemelor informatice, și anume rețeaua echipelor de intervenție în caz de incidente de securitate informatică (CSIRT), precum și agențiile și organismele relevante, și anume Agenția Uniunii Europene pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor (ENISA), Centrul european de combatere a criminalității informatice (Europol/EC3), Centrul de analiză a informațiilor al UE (INTCEN), Divizia de informații a Statului-Major al UE (EUMS INT) și Celula de supraveghere (SITROOM), care cooperează în cadrul SIAC (Capacitatea unică de analiză a informațiilor), al Celulei de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride (care funcționează în cadrul INTCEN), al Centrului de răspuns la incidente de securitate cibernetică pentru instituțiile și agențiile UE (CERT-UE) și în cadrul Centrului de coordonare a răspunsului la situații de urgență al Comisiei Europene. |
| --- | --- |

(15)

La nivelul Uniunii, principalele entități implicate în răspunsul la crizele de securitate cibernetică sunt structurile și mecanismele nou instituite prin Directiva privind securitatea rețelelor și a sistemelor informatice, și anume rețeaua echipelor de intervenție în caz de incidente de securitate informatică (CSIRT), precum și agențiile și organismele relevante, și anume Agenția Uniunii Europene pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor (ENISA), Centrul european de combatere a criminalității informatice (Europol/EC3), Centrul de analiză a informațiilor al UE (INTCEN), Divizia de informații a Statului-Major al UE (EUMS INT) și Celula de supraveghere (SITROOM), care cooperează în cadrul SIAC (Capacitatea unică de analiză a informațiilor), al Celulei de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride (care funcționează în cadrul INTCEN), al Centrului de răspuns la incidente de securitate cibernetică pentru instituțiile și agențiile UE (CERT-UE) și în cadrul Centrului de coordonare a răspunsului la situații de urgență al Comisiei Europene.

| (16) | Cooperarea la nivel tehnic dintre statele membre în ceea ce privește răspunsul la incidentele de securitate cibernetică este asigurată de rețeaua CSIRT instituită prin Directiva privind securitatea rețelelor și a sistemelor informatice. ENISA asigură secretariatul rețelei și sprijină activ cooperarea dintre echipele CSIRT. Echipele naționale CSIRT și CERT-UE cooperează și fac schimb de informații în mod voluntar, inclusiv, atunci când este necesar, pentru a răspunde la incidente de securitate cibernetică ce afectează unul sau mai multe state membre. La cererea reprezentantului unei echipe CSIRT dintr-un stat membru, acestea pot discuta și, dacă este posibil, identifica un răspuns coordonat la un incident care a fost identificat în jurisdicția respectivului stat membru. Procedurile aplicabile vor fi definite în Procedurile standard de operare (PSO) ale rețelei CSIRT (8). |
| --- | --- |

(16)

Cooperarea la nivel tehnic dintre statele membre în ceea ce privește răspunsul la incidentele de securitate cibernetică este asigurată de rețeaua CSIRT instituită prin Directiva privind securitatea rețelelor și a sistemelor informatice. ENISA asigură secretariatul rețelei și sprijină activ cooperarea dintre echipele CSIRT. Echipele naționale CSIRT și CERT-UE cooperează și fac schimb de informații în mod voluntar, inclusiv, atunci când este necesar, pentru a răspunde la incidente de securitate cibernetică ce afectează unul sau mai multe state membre. La cererea reprezentantului unei echipe CSIRT dintr-un stat membru, acestea pot discuta și, dacă este posibil, identifica un răspuns coordonat la un incident care a fost identificat în jurisdicția respectivului stat membru. Procedurile aplicabile vor fi definite în Procedurile standard de operare (PSO) ale rețelei CSIRT (8).

| (17) | Rețeaua CSIRT are, de asemenea, sarcina de a discuta, a examina și a identifica noi forme de cooperare operațională, inclusiv în ceea ce privește categoriile de riscuri și incidente, alertele timpurii, asistența reciprocă și principiile și modalitățile de coordonare, în contextul răspunsului statelor membre la riscuri și incidente transfrontaliere. |
| --- | --- |

(17)

Rețeaua CSIRT are, de asemenea, sarcina de a discuta, a examina și a identifica noi forme de cooperare operațională, inclusiv în ceea ce privește categoriile de riscuri și incidente, alertele timpurii, asistența reciprocă și principiile și modalitățile de coordonare, în contextul răspunsului statelor membre la riscuri și incidente transfrontaliere.

| (18) | Grupul de cooperare instituit în temeiul articolului 11 din Directiva privind securitatea rețelelor și a sistemelor informatice are sarcina de a elabora orientări strategice pentru activitățile rețelei CSIRT și de a discuta capacitățile și nivelul de pregătire ale statelor membre, precum și, pe bază de voluntariat, de a evalua strategiile naționale privind securitatea rețelelor și a sistemelor informatice și eficacitatea echipelor CSIRT, identificând cele mai bune practici. |
| --- | --- |

(18)

Grupul de cooperare instituit în temeiul articolului 11 din Directiva privind securitatea rețelelor și a sistemelor informatice are sarcina de a elabora orientări strategice pentru activitățile rețelei CSIRT și de a discuta capacitățile și nivelul de pregătire ale statelor membre, precum și, pe bază de voluntariat, de a evalua strategiile naționale privind securitatea rețelelor și a sistemelor informatice și eficacitatea echipelor CSIRT, identificând cele mai bune practici.

| (19) | În cadrul grupului de cooperare, o linie specifică de activitate este reprezentată de pregătirea de orientări privind notificarea incidentelor, în temeiul articolului 14 alineatul (7) din Directiva privind securitatea rețelelor și a sistemelor informatice, în ceea ce privește circumstanțele în care operatorii de servicii esențiale sunt obligați să notifice incidente în temeiul articolului 14 alineatul (3) și formatul și procedurile pentru aceste notificări (9). |
| --- | --- |

(19)

În cadrul grupului de cooperare, o linie specifică de activitate este reprezentată de pregătirea de orientări privind notificarea incidentelor, în temeiul articolului 14 alineatul (7) din Directiva privind securitatea rețelelor și a sistemelor informatice, în ceea ce privește circumstanțele în care operatorii de servicii esențiale sunt obligați să notifice incidente în temeiul articolului 14 alineatul (3) și formatul și procedurile pentru aceste notificări (9).

| (20) | Pentru a lua decizii bine fundamentate, este indispensabil să se asigure, prin intermediul rapoartelor, al evaluărilor, al cercetării, al anchetelor și al analizei, o cunoaștere și o înțelegere în timp real a situației, a poziției de risc și a amenințărilor. Această cunoaștere a situației de către toate părțile interesate este esențială pentru un răspuns coordonat eficace. Cunoașterea situației include aspectele privind cauzele, precum și impactul și originea incidentului. Este recunoscut faptul că aceasta depinde de schimbul și de partajarea informațiilor între părțile relevante într-un format adecvat, conform unei taxonomii comune pentru descrierea incidentului și într-un mod suficient de securizat. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a lua decizii bine fundamentate, este indispensabil să se asigure, prin intermediul rapoartelor, al evaluărilor, al cercetării, al anchetelor și al analizei, o cunoaștere și o înțelegere în timp real a situației, a poziției de risc și a amenințărilor. Această cunoaștere a situației de către toate părțile interesate este esențială pentru un răspuns coordonat eficace. Cunoașterea situației include aspectele privind cauzele, precum și impactul și originea incidentului. Este recunoscut faptul că aceasta depinde de schimbul și de partajarea informațiilor între părțile relevante într-un format adecvat, conform unei taxonomii comune pentru descrierea incidentului și într-un mod suficient de securizat.

| (21) | Răspunsul la incidentele de securitate cibernetică poate lua mai multe forme, în funcție de tipul de incident, de la identificarea unor măsuri tehnice care pot implica investigarea în comun de către două sau mai multe entități a cauzelor tehnice ale incidentelor (de exemplu, analiza programelor malware) sau identificarea unor metode prin care organizațiile pot evalua dacă au fost afectate (de exemplu, indicatori de compromis), la decizii operaționale privind aplicarea acestor măsuri și, la nivel politic, decizii privind utilizarea altor instrumente, precum Cadrul pentru un răspuns comun la activitățile cibernetice răuvoitoare (10) sau protocolul operațional al UE pentru combaterea amenințărilor hibride (11). |
| --- | --- |

(21)

Răspunsul la incidentele de securitate cibernetică poate lua mai multe forme, în funcție de tipul de incident, de la identificarea unor măsuri tehnice care pot implica investigarea în comun de către două sau mai multe entități a cauzelor tehnice ale incidentelor (de exemplu, analiza programelor malware) sau identificarea unor metode prin care organizațiile pot evalua dacă au fost afectate (de exemplu, indicatori de compromis), la decizii operaționale privind aplicarea acestor măsuri și, la nivel politic, decizii privind utilizarea altor instrumente, precum Cadrul pentru un răspuns comun la activitățile cibernetice răuvoitoare (10) sau protocolul operațional al UE pentru combaterea amenințărilor hibride (11).

| (22) | Încrederea cetățenilor și a întreprinderilor din UE în serviciile digitale este esențială pentru ca piața unică digitală să prospere. Prin urmare, comunicarea în situații de criză joacă un rol deosebit de important în atenuarea efectelor negative ale incidentelor și crizelor de securitate cibernetică. Comunicarea poate fi, de asemenea, utilizată în contextul Cadrului pentru un răspuns diplomatic comun, pentru a influența comportamentul agresorilor (potențiali) care acționează din țări terțe. Pentru un răspuns politic eficace, este esențială o armonizare a comunicării publice care vizează atenuarea efectelor negative ale incidentelor și crizelor de securitate cibernetică, precum și a comunicării publice care urmărește să influențeze un agresor. |
| --- | --- |

(22)

Încrederea cetățenilor și a întreprinderilor din UE în serviciile digitale este esențială pentru ca piața unică digitală să prospere. Prin urmare, comunicarea în situații de criză joacă un rol deosebit de important în atenuarea efectelor negative ale incidentelor și crizelor de securitate cibernetică. Comunicarea poate fi, de asemenea, utilizată în contextul Cadrului pentru un răspuns diplomatic comun, pentru a influența comportamentul agresorilor (potențiali) care acționează din țări terțe. Pentru un răspuns politic eficace, este esențială o armonizare a comunicării publice care vizează atenuarea efectelor negative ale incidentelor și crizelor de securitate cibernetică, precum și a comunicării publice care urmărește să influențeze un agresor.

| (23) | Informarea publicului în legătură cu modul în care utilizatorii și organizațiile pot atenua efectele unui incident (de exemplu prin aplicarea unui patch sau prin acțiuni complementare pentru a evita amenințarea) ar putea fi o măsură eficace de atenuare a unui incident sau a unei crize cibernetice de mare amploare. |
| --- | --- |

(23)

Informarea publicului în legătură cu modul în care utilizatorii și organizațiile pot atenua efectele unui incident (de exemplu prin aplicarea unui patch sau prin acțiuni complementare pentru a evita amenințarea) ar putea fi o măsură eficace de atenuare a unui incident sau a unei crize cibernetice de mare amploare.

| (24) | Comisia, prin intermediul infrastructurii de servicii digitale pentru securitatea cibernetică a Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE), dezvoltă în prezent un mecanism de cooperare, sub forma unei platforme centrale de servicii (MeliCERTes), între CSIRT ale statelor membre participante, cu scopul de a îmbunătăți nivelul de pregătire, cooperarea și răspunsul la amenințările și incidentele cibernetice emergente. Comisia, prin intermediul unor cereri competitive de propuneri pentru acordarea de granturi în cadrul MIE, cofinanțează CSIRT din statele membre în vederea îmbunătățirii capacităților operaționale ale acestora la nivel național. |
| --- | --- |

(24)

Comisia, prin intermediul infrastructurii de servicii digitale pentru securitatea cibernetică a Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE), dezvoltă în prezent un mecanism de cooperare, sub forma unei platforme centrale de servicii (MeliCERTes), între CSIRT ale statelor membre participante, cu scopul de a îmbunătăți nivelul de pregătire, cooperarea și răspunsul la amenințările și incidentele cibernetice emergente. Comisia, prin intermediul unor cereri competitive de propuneri pentru acordarea de granturi în cadrul MIE, cofinanțează CSIRT din statele membre în vederea îmbunătățirii capacităților operaționale ale acestora la nivel național.

| (25) | Exercițiile de securitate cibernetică la nivelul UE sunt esențiale pentru a stimula și a îmbunătăți cooperarea dintre statele membre și sectorul privat. În acest scop, începând din 2010, ENISA organizează periodic exerciții de securitate cibernetică paneuropene („Cyber Europe”). |
| --- | --- |

(25)

Exercițiile de securitate cibernetică la nivelul UE sunt esențiale pentru a stimula și a îmbunătăți cooperarea dintre statele membre și sectorul privat. În acest scop, începând din 2010, ENISA organizează periodic exerciții de securitate cibernetică paneuropene („Cyber Europe”).

| (26) | În Concluziile Consiliului (12) privind punerea în aplicare a Declarației comune a președintelui Consiliului European, președintelui Comisiei Europene și secretarului general al Organizației Tratatului Atlanticului de Nord se subliniază necesitatea de a consolida cooperarea în materie de exerciții de securitate cibernetică prin participarea reciprocă a personalului la exercițiile în cauză, inclusiv, în special, la exercițiile Cyber Coalition și Cyber Europe. |
| --- | --- |

(26)

În Concluziile Consiliului (12) privind punerea în aplicare a Declarației comune a președintelui Consiliului European, președintelui Comisiei Europene și secretarului general al Organizației Tratatului Atlanticului de Nord se subliniază necesitatea de a consolida cooperarea în materie de exerciții de securitate cibernetică prin participarea reciprocă a personalului la exercițiile în cauză, inclusiv, în special, la exercițiile Cyber Coalition și Cyber Europe.

| (27) | Evoluția continuă a naturii amenințărilor, precum și incidentele recente de securitate cibernetică sunt un indiciu al riscului tot mai mare cu care se confruntă Uniunea, iar statele membre ar trebui să dea curs prezentei recomandări fără întârziere și, în orice caz, până la sfârșitul anului 2018, |
| --- | --- |

(27)

Evoluția continuă a naturii amenințărilor, precum și incidentele recente de securitate cibernetică sunt un indiciu al riscului tot mai mare cu care se confruntă Uniunea, iar statele membre ar trebui să dea curs prezentei recomandări fără întârziere și, în orice caz, până la sfârșitul anului 2018,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

| (1) | Statele membre și instituțiile UE ar trebui să instituie un cadru al UE de răspuns la crizele de securitate cibernetică, în care să integreze obiectivele și modalitățile de cooperare prezentate în planul de acțiune, conform principiilor directoare descrise în acesta. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Cadrul UE de răspuns la crizele de securitate cibernetică ar trebui, în special, să identifice actorii, instituțiile UE și autoritățile naționale relevante, la toate nivelurile necesare – tehnic, operațional, strategic/politic – și să instituie, după caz, proceduri standard de operare care să definească modalitățile de cooperare în cadrul mecanismelor UE de gestionare a crizelor. Ar trebui să se pună accentul pe posibilitatea schimbului de informații fără întârzieri nejustificate și pe coordonarea răspunsului în situații de incidente și crize de securitate cibernetică de mare amploare. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | În acest scop, autoritățile competente ale statelor membre ar trebui să colaboreze pentru a detalia suplimentar protocoalele privind schimbul de informații și cooperarea. Grupul de cooperare și instituțiile relevante ale UE ar trebui să facă schimb de experiență cu privire la aceste chestiuni. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Statele membre ar trebui să se asigure că mecanismele lor naționale de gestionare a crizelor abordează în mod adecvat răspunsul la incidentele de securitate cibernetică și stabilesc procedurile necesare pentru cooperarea în contextul cadrului UE. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | În ceea ce privește mecanismele existente de gestionare a crizelor ale UE, statele membre, în colaborare cu serviciile Comisiei și cu SEAE, ar trebui să stabilească, în conformitate cu planul de acțiune, orientări practice de punere în aplicare în ceea ce privește integrarea entităților și a procedurilor în materie de gestionare a crizelor și de securitate cibernetică în mecanismele de gestionare existente la nivelul UE, și anume IPCR și mecanismul de răspuns în caz de criză al SEAE. În special, statele membre ar trebui să asigure instituirea structurilor adecvate pentru a permite un flux eficient de informații între autoritățile lor naționale de gestionare a crizelor și reprezentanții acestora la nivelul UE, în contextul mecanismelor UE de gestionare a crizelor. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin oportunitățile oferite de programul Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE) referitor la infrastructurile de servicii digitale pentru securitatea cibernetică și să coopereze cu Comisia pentru a se asigura că mecanismul de cooperare sub forma platformei centrale de servicii, care este în curs de elaborare, oferă funcționalitățile necesare și îndeplinește cerințele lor de cooperare, inclusiv în cazul crizelor de securitate cibernetică. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Statele membre, cu sprijinul ENISA și utilizând experiența din activitățile anterioare în acest domeniu, ar trebui să coopereze pentru a dezvolta și a adopta o taxonomie și un model comune pentru rapoartele situaționale, în vederea descrierii cauzelor tehnice și a impacturilor incidentelor de securitate cibernetică, precum și a îmbunătățirii în continuare a cooperării lor tehnice și operaționale în situații de criză. În această privință, statele membre ar trebui să ia în considerare lucrările actuale desfășurate de grupul de cooperare pentru a elabora orientări privind notificarea incidentelor, în special în legătură cu formatul notificărilor naționale. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Procedurile stabilite de cadru ar trebui testate și, atunci când este necesar, revizuite, pentru a se ține cont de învățămintele desprinse în urma participării statelor membre la exerciții de securitate cibernetică naționale, regionale și la nivelul Uniunii, precum și la exerciții privind diplomația cibernetică și la exerciții organizate de NATO. În special, acestea ar trebui testate în contextul exercițiilor CyberEurope organizate de ENISA. CyberEurope 2018 reprezintă prima oportunitate de acest fel. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Statele membre și instituțiile UE ar trebui să organizeze periodic exerciții pentru a-și îmbunătăți răspunsul, inclusiv la nivel politic dacă este necesar, în situații de incidente și crize de securitate cibernetică de mare amploare la nivel european, cu implicarea, după caz, a entităților din sectorul privat. |
| --- | --- |

(9)

Adoptată la Bruxelles, 13 septembrie 2017.

Pentru Comisie

Mariya GABRIEL

Membru al Comisiei

---

(1)  Concluziile Consiliului privind protecția infrastructurilor critice de informație „Realizări și etape următoare: către un context global de securitate cibernetică”, documentul 10299/11, Bruxelles, 27 mai 2011.

1

(2)  COM(2016) 410 final, 5 iulie 2016.

2

(3)  Directiva (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2016 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune (JO L 194, 19.7.2016, p. 1).

3

(4)  Documentul 14540/16, 15 noiembrie 2016.

4

(5)  Informații suplimentare pot fi găsite în secțiunea 3.1 din apendicele privind gestionarea crizei, mecanismele de cooperare și actorii la nivelul UE.

5

(6)  Ibid.

6

(7)  Decizia 2014/496/PESC a Consiliului din 22 iulie 2014 privind aspecte ale desfășurării, funcționării și utilizării Sistemului Global de Navigație prin Satelit European care afectează securitatea Uniunii Europene și de abrogare a Acțiunii comune 2004/552/PESC (JO L 219, 25.7.2014, p. 53)

7

(8)  În curs de elaborare; se preconizează că vor fi adoptate până la sfârșitul anului 2017.

8

(9)  Orientările sunt planificate să fie finalizate până la sfârșitul anului 2017.

9

(10)  Concluziile Consiliului referitoare la un cadru privind un răspuns diplomatic comun al UE la activitățile cibernetice răuvoitoare („Setul de instrumente pentru diplomația cibernetică”), doc. 9916/17.

10

(11)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind protocolul operațional al UE pentru combaterea amenințărilor hibride, SWD(2016) 227 final din 5 iulie 2016.

11

(12)  ST 15283/16, 6 decembrie 2016.

12

---

ANEXĂ

Plan de acțiune privind răspunsul coordonat la incidentele și crizele de securitate cibernetică transfrontaliere de mare amploare

INTRODUCERE

Prezentul plan de acțiune se aplică incidentelor de securitate cibernetică care afectează statul membru vizat într-o măsură prea mare pentru a gestiona situația pe cont propriu sau care afectează două sau mai multe state membre ori instituții ale UE, consecințele tehnice sau politice fiind atât de ample și de importante încât trebuie să se asigure rapid coordonarea politicilor și răspunsul la nivelul politic al Uniunii.

Aceste incidente de securitate cibernetică de mare amploare sunt considerate o „criză” de securitate cibernetică.

În cazul unei crize la nivelul UE cu impact asupra securității cibernetice, Consiliul asigură coordonarea răspunsului la nivelul politic al Uniunii, prin intermediul mecanismului integrat pentru un răspuns politic la crize (IPCR).

În cadrul Comisiei, coordonarea se va asigura în conformitate cu ARGUS, sistemul de alertă rapidă.

În cazul în care criza are o importantă dimensiune externă sau de politică de securitate și apărare comună (PSAC), se activează mecanismul de răspuns în caz de criză al SEAE.

Planul de acțiune descrie modul în care aceste mecanisme precise de gestionare a crizelor ar trebui să recurgă pe deplin la entitățile din domeniul securității cibernetice instituite la nivelul UE, precum și la mecanismele de cooperare dintre statele membre.

Astfel, planul de acțiune ține seama de o serie de principii directoare (principiul proporționalității, al subsidiarității, al complementarității și al confidențialității informațiilor), prezintă principalele obiective ale cooperării (răspuns eficace, conștientizare comună a situației, mesaje de comunicare publice) la trei niveluri (strategic/politic, operațional și tehnic), mecanismele și actorii implicați, precum și activitățile în vederea îndeplinirii obiectivelor principale menționate anterior.

Planul de acțiune nu acoperă întregul ciclul de gestionare a crizelor (prevenire/atenuare, pregătire, răspuns, redresare), ci se concentrează asupra răspunsului. Cu toate acestea, se abordează anumite activități, în special cele legate de conștientizarea comună a situației.

Trebuie, de asemenea, subliniat faptul că incidentele de securitate cibernetică pot fi la originea unei crize mai ample sau pot fi o componentă a acestei crize mai ample, cu consecințe și asupra altor sectoare. În contextul în care se estimează că majoritatea crizelor de securitate cibernetică vor avea consecințe asupra lumii fizice, un răspuns adecvat trebuie să includă activități de atenuare atât cu caracter cibernetic, cât și fără caracter cibernetic. Activitățile de răspuns în caz de criză de securitate cibernetică ar trebui să fie coordonate cu alte mecanisme de gestionare a crizelor de la nivelul UE, de la nivel național sau sectorial.

În fine, planul de acțiune nu înlocuiește și nu ar trebui să aducă atingere mecanismelor, sistemelor sau instrumentelor sectoriale sau de politică existente, precum cele instituite în cazul Programului pentru Sistemul Global de Navigație prin Satelit European (GNSS) (1).

Principii directoare

În demersurile întreprinse în vederea realizării obiectivelor, pentru a identifica activitățile necesare și a atribui rolurile și responsabilitățile actorilor sau ale mecanismelor respective s-au aplicat următoarele principii directoare, care trebuie respectate, de asemenea, atunci când se pregătesc viitoarele orientări de punere în aplicare.

Proporționalitatea: marea majoritate a incidentelor de securitate cibernetică care afectează statele membre nu pot fi considerate nici pe departe o „criză” națională, și cu atât mai puțin una europeană. Cooperarea între statele membre în ceea ce privește răspunsul la astfel de incidente este asigurată de rețeaua echipelor de intervenție în caz de incidente de securitate informatică (CSIRT) instituită prin Directiva privind securitatea rețelelor și a informațiilor (2). Echipele CSIRT naționale cooperează și fac schimb de informații zilnic și în mod voluntar, inclusiv, atunci când este necesar, pentru a răspunde la incidentele de securitate cibernetică care afectează unul sau mai multe state membre, respectând procedurile standard de operare (PSO) ale rețelei CSIRT. Prin urmare, planul de acțiune ar trebui să utilizeze pe deplin aceste PSO, iar orice alte sarcini specifice crizelor de securitate cibernetică ar trebui să se regăsească în planul de acțiune.

Subsidiaritate: principiul subsidiarității este un principiu esențial. Statele membre răspund în principal de răspunsul la incidentele sau crizele de securitate cibernetică de mare amploare care le afectează. Cu toate acestea, Comisia, Serviciul European de Acțiune Externă și celelalte instituții, organe, oficii și agenții ale UE au un rol important. Acest rol este definit în mod clar în mecanismele IPCR și derivă, de asemenea, din dreptul Uniunii sau din simplul fapt că incidentele și crizele de securitate cibernetică pot avea un impact asupra tuturor sectoarelor de activitate economică ale pieței unice, asupra securității și a relațiilor internaționale ale Uniunii, precum și asupra instituțiilor UE.

Complementaritate: planul de acțiune ține seama pe deplin de mecanismele de gestionare a crizelor existente la nivelul UE, în principal mecanismul integrat pentru un răspuns politic la crize (IPCR), ARGUS și mecanismul de răspuns în caz de criză al SEAE, integrează în PSO noile structuri și mecanisme prevăzute de Directiva privind securitatea rețelelor și a informațiilor, în principal rețeaua CSIRT, precum și agențiile și organismele relevante, în principal Agenția Uniunii Europene pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor (ENISA), Centrul european de combatere a criminalității informatice din cadrul Europol (Europol/EC3), Centrul de analiză a informațiilor al UE (INTCEN), Direcția de informații a Statului-Major al UE (EUMS INT) și Celula de supraveghere (SITROOM) din cadrul INTCEN care lucrează împreună ca SIAC (Capacitatea unică de analiză a informațiilor); celula de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride (din cadrul INTCEN) și Centrul de răspuns la incidente de securitate cibernetică pentru instituțiile, organele și agențiile UE (CERT-UE). Astfel, planul de acțiune ar trebui să asigure, de asemenea, că interacțiunea și cooperarea între acestea asigură un grad maxim de complementaritate, concomitent cu un grad minim de suprapuneri.

Confidențialitatea informațiilor: toate schimburile de informații în contextul planului de acțiune trebuie să respecte normele în materie de securitate aplicabile (3), cele privind protecția datelor cu caracter personal și protocolul de schimb de informații Traffic Light Protocol
   (4). În ceea ce privește schimbul de informații clasificate, indiferent de sistemul de clasificare aplicat, trebuie folosite instrumentele acreditate disponibile (5). În ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, se vor respecta normele UE aplicabile, în special Regulamentul general privind protecția datelor (6), Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice (7), precum și regulamentul (8)
  „privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date”.

Obiective principale

Cooperarea în cadrul planului de acțiune are loc la cele trei niveluri menționate mai sus, și anume la nivel politic, operațional și tehnic. La fiecare nivel, cooperarea poate implica schimb de informații și acțiuni comune, cu obiectivul de a atinge următoarele obiective principale.

| — | Facilitarea unui răspuns eficace: răspunsul poate lua mai multe forme, în funcție de tipul de incident, de la identificarea unor măsuri tehnice care pot implica investigarea în comun de către două sau mai multe entități a cauzelor tehnice ale incidentelor (de exemplu, analiza programelor malware) sau identificarea unor metode prin care organizațiile pot evalua dacă au fost afectate (de exemplu, indicatori de compromis), la decizii operaționale privind aplicarea acestor măsuri tehnice și, la nivel politic, decizii privind recurgerea la alte instrumente, precum răspunsul diplomatic al UE la activități informatice răuvoitoare („Setul de instrumente pentru diplomația cibernetică”) sau protocolul operațional al UE pentru combaterea amenințărilor hibride. |
| --- | --- |

—

Facilitarea unui răspuns eficace: răspunsul poate lua mai multe forme, în funcție de tipul de incident, de la identificarea unor măsuri tehnice care pot implica investigarea în comun de către două sau mai multe entități a cauzelor tehnice ale incidentelor (de exemplu, analiza programelor malware) sau identificarea unor metode prin care organizațiile pot evalua dacă au fost afectate (de exemplu, indicatori de compromis), la decizii operaționale privind aplicarea acestor măsuri tehnice și, la nivel politic, decizii privind recurgerea la alte instrumente, precum răspunsul diplomatic al UE la activități informatice răuvoitoare („Setul de instrumente pentru diplomația cibernetică”) sau protocolul operațional al UE pentru combaterea amenințărilor hibride.

| — | Conștientizarea comună a situației: pentru a asigura un răspuns coordonat, este esențial ca, pe măsură ce evenimentele se desfășoară, toate părțile interesate relevante să înțeleagă suficient de bine evenimentele la cele trei niveluri (tehnic, operațional, politic). Conștientizarea situației poate include elementele tehnologice privind cauzele, precum și impactul și originea incidentului. Întrucât incidentele de securitate cibernetică pot afecta o gamă largă de sectoare (finanțe, energie, transport, asistență medicală etc.), trebuie ca informațiile corespunzătoare, în formatul adecvat, să ajungă la toate părțile interesate relevante în timp util. |
| --- | --- |

—

Conștientizarea comună a situației: pentru a asigura un răspuns coordonat, este esențial ca, pe măsură ce evenimentele se desfășoară, toate părțile interesate relevante să înțeleagă suficient de bine evenimentele la cele trei niveluri (tehnic, operațional, politic). Conștientizarea situației poate include elementele tehnologice privind cauzele, precum și impactul și originea incidentului. Întrucât incidentele de securitate cibernetică pot afecta o gamă largă de sectoare (finanțe, energie, transport, asistență medicală etc.), trebuie ca informațiile corespunzătoare, în formatul adecvat, să ajungă la toate părțile interesate relevante în timp util.

| — | Convenirea asupra principalelor mesaje de comunicare publică (9): în situații de criză, comunicarea îndeplinește un rol important în atenuarea efectelor negative ale crizelor și incidentelor de securitate cibernetică și poate fi, de asemenea, utilizată ca mijloc de influențare a comportamentului agresorilor (potențiali). Un mesaj adecvat poate fi, de asemenea, utilizat pentru a semnala în mod clar eventualele consecințe ale unui răspuns diplomatic, astfel încât să se influențeze comportamentul agresorilor. Pentru un răspuns politic eficace, este esențială o armonizare a comunicării publice care vizează atenuarea efectelor negative ale incidentelor și crizelor de securitate cibernetică, precum și a comunicării publice care vizează să influențeze un agresor. În securitatea cibernetică este deosebit de important să se difuzeze informații precise și exacte privind modalitățile prin care publicul poate atenua efectele unui incident (de exemplu, aplicarea unui patch, luarea de acțiuni complementare pentru a evita amenințarea etc.). |
| --- | --- |

—

Convenirea asupra principalelor mesaje de comunicare publică (9): în situații de criză, comunicarea îndeplinește un rol important în atenuarea efectelor negative ale crizelor și incidentelor de securitate cibernetică și poate fi, de asemenea, utilizată ca mijloc de influențare a comportamentului agresorilor (potențiali). Un mesaj adecvat poate fi, de asemenea, utilizat pentru a semnala în mod clar eventualele consecințe ale unui răspuns diplomatic, astfel încât să se influențeze comportamentul agresorilor. Pentru un răspuns politic eficace, este esențială o armonizare a comunicării publice care vizează atenuarea efectelor negative ale incidentelor și crizelor de securitate cibernetică, precum și a comunicării publice care vizează să influențeze un agresor. În securitatea cibernetică este deosebit de important să se difuzeze informații precise și exacte privind modalitățile prin care publicul poate atenua efectele unui incident (de exemplu, aplicarea unui patch, luarea de acțiuni complementare pentru a evita amenințarea etc.).

COOPERAREA LA NIVEL TEHNIC, OPERAȚIONAL ȘI STRATEGIC/POLITIC ÎNTRE STATELE MEMBRE ȘI ÎNTRE STATELE MEMBRE ȘI ACTORII UE

Răspunsul eficace la incidentele sau crizele de securitate cibernetică de mare amploare la nivelul UE depinde de eficacitatea cooperării tehnice, operaționale și strategice/politice.

La fiecare nivel, actorii implicați ar trebui să efectueze activități specifice în ceea ce privește atingerea celor trei obiective principale:

| — | răspunsul coordonat; |
| --- | --- |

—

răspunsul coordonat;

| — | conștientizarea comună a situației; |
| --- | --- |

—

conștientizarea comună a situației;

| — | comunicațiile publice. |
| --- | --- |

—

comunicațiile publice.

Pe durata incidentului sau a crizei, nivelurile inferioare ale structurii de cooperare vor alerta, informa și sprijini nivelurile superioare, iar nivelurile superioare vor oferi orientări (10) și decizii nivelurilor inferioare, după caz.

Cooperarea la nivelul tehnic

Sfera activităților:

| — | administrarea incidentelor (11) în cursul unei crize de securitate cibernetică |
| --- | --- |

—

administrarea incidentelor (11) în cursul unei crize de securitate cibernetică

| — | monitorizarea și supravegherea incidentului, inclusiv analiza continuă a amenințărilor și a riscurilor. |
| --- | --- |

—

monitorizarea și supravegherea incidentului, inclusiv analiza continuă a amenințărilor și a riscurilor.

Actori potențiali

La nivel tehnic, mecanismul central de cooperare în cadrul planului de acțiune este rețeaua CSIRT, prezidată de președinție, ENISA asigurând secretariatul.

| — | Statele membre:






  — | autoritățile competente și punctele unice de contact instituite prin Directiva privind securitatea rețelelor și a informațiilor |
| --- | --- | --- |

—

Statele membre:

—

autoritățile competente și punctele unice de contact instituite prin Directiva privind securitatea rețelelor și a informațiilor

| — | CSIRT |
| --- | --- |

—

CSIRT

| — | Organele/birourile/agențiile UE:






  — | ENISA |
| --- | --- | --- |

—

Organele/birourile/agențiile UE:

—

ENISA

| — | Europol/EC3 |
| --- | --- |

—

Europol/EC3

| — | CERT-UE |
| --- | --- |

—

CERT-UE

| — | Comisia Europeană:






  — | ERCC (serviciu operațional 24/7, cu sediul în cadrul DG ECHO) și serviciul coordonator desemnat (DG CNECT sau DG HOME în funcție de natura incidentului), Secretariatul General (secretariatul ARGUS), DG HR (Direcția Securitate), DG DIGIT (operațiuni de securitate IT); |
| --- | --- | --- |

—

Comisia Europeană:

—

ERCC (serviciu operațional 24/7, cu sediul în cadrul DG ECHO) și serviciul coordonator desemnat (DG CNECT sau DG HOME în funcție de natura incidentului), Secretariatul General (secretariatul ARGUS), DG HR (Direcția Securitate), DG DIGIT (operațiuni de securitate IT);

| — | în cazul altor agenții ale UE (12), DG-ul din cadrul Comisiei de care aparțin sau SEAE (primul punct de contact). |
| --- | --- |

—

în cazul altor agenții ale UE (12), DG-ul din cadrul Comisiei de care aparțin sau SEAE (primul punct de contact).

| — | SEAE:






  — | SIAC (Capacitatea unică de analiză a informațiilor): INTCEN UE și EUMS INT; |
| --- | --- | --- |

—

SEAE:

—

SIAC (Capacitatea unică de analiză a informațiilor): INTCEN UE și EUMS INT;

| — | Celula de supraveghere a UE și serviciul geografic sau tematic desemnat; |
| --- | --- |

—

Celula de supraveghere a UE și serviciul geografic sau tematic desemnat;

| — | Celula de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride (din cadrul INTCEN UE – securitatea cibernetică în context hibrid). |
| --- | --- |

—

Celula de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride (din cadrul INTCEN UE – securitatea cibernetică în context hibrid).

Conștientizarea comună a situației

| — | Ca parte a cooperării periodice la nivel tehnic pentru a sprijini conștientizarea de către Uniune a situației, ENISA ar trebui să pregătească periodic Raportul asupra situației tehnice a incidentelor și amenințărilor de securitate cibernetică în UE, pe baza informațiilor disponibile în mod public, a propriei analize și a rapoartelor care i-au fost transmise de CSIRT ale statelor membre (în mod voluntar) sau de punctele unice de contact instituite prin Directiva privind securitatea rețelelor și a informațiilor, de Centrul european de combatere a criminalității informatice (EC3) din cadrul Europol și CERT-UE și, după caz, de Centrul de analiză a informațiilor al Uniunii Europene (INTCEN) din cadrul Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE). Raportul ar trebui să fie pus la dispoziția structurilor relevante ale Consiliului, Comisiei, ÎR/VP și ale rețelei CSIRT. |
| --- | --- |

—

Ca parte a cooperării periodice la nivel tehnic pentru a sprijini conștientizarea de către Uniune a situației, ENISA ar trebui să pregătească periodic Raportul asupra situației tehnice a incidentelor și amenințărilor de securitate cibernetică în UE, pe baza informațiilor disponibile în mod public, a propriei analize și a rapoartelor care i-au fost transmise de CSIRT ale statelor membre (în mod voluntar) sau de punctele unice de contact instituite prin Directiva privind securitatea rețelelor și a informațiilor, de Centrul european de combatere a criminalității informatice (EC3) din cadrul Europol și CERT-UE și, după caz, de Centrul de analiză a informațiilor al Uniunii Europene (INTCEN) din cadrul Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE). Raportul ar trebui să fie pus la dispoziția structurilor relevante ale Consiliului, Comisiei, ÎR/VP și ale rețelei CSIRT.

| — | În caz de incident major, președintele rețelei CSIRT, asistat de ENISA, pregătește un raport asupra situației incidentelor de securitate cibernetică din UE (13) care este prezentat Președinției, Comisiei și ÎR/VP prin intermediul CSIRT al președinției prin rotație. |
| --- | --- |

—

În caz de incident major, președintele rețelei CSIRT, asistat de ENISA, pregătește un raport asupra situației incidentelor de securitate cibernetică din UE (13) care este prezentat Președinției, Comisiei și ÎR/VP prin intermediul CSIRT al președinției prin rotație.

| — | Toate celelalte agenții ale UE raportează către direcțiile generale de care aparțin, care, la rândul lor, raportează serviciului coordonator al Comisiei. |
| --- | --- |

—

Toate celelalte agenții ale UE raportează către direcțiile generale de care aparțin, care, la rândul lor, raportează serviciului coordonator al Comisiei.

| — | CERT-UE transmite rapoarte tehnice rețelei CSIRT, instituțiilor și agențiilor UE (după caz) și ARGUS (dacă este activat). |
| --- | --- |

—

CERT-UE transmite rapoarte tehnice rețelei CSIRT, instituțiilor și agențiilor UE (după caz) și ARGUS (dacă este activat).

| — | Europol/EC3
   (14)
  și CERT-UE pun la dispoziția rețelei CSIRT analiză criminalistică de specialitate pentru elementele tehnice, precum și alte informații cu caracter tehnic. |
| --- | --- |

—

Europol/EC3
   (14)
  și CERT-UE pun la dispoziția rețelei CSIRT analiză criminalistică de specialitate pentru elementele tehnice, precum și alte informații cu caracter tehnic.

| — | SIAC a SEAE: în numele INTCEN, celula de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride raportează departamentelor SEAE relevante. |
| --- | --- |

—

SIAC a SEAE: în numele INTCEN, celula de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride raportează departamentelor SEAE relevante.

Răspuns

| — | Rețeaua CSIRT face schimb de detalii tehnice și analize cu privire la incident, precum adresele IP, indicatorii de compromitere (15) etc. Aceste informații ar trebui furnizate ENISA fără întârzieri nejustificate și în termen de cel mult 24 de ore de la identificarea incidentului. |
| --- | --- |

—

Rețeaua CSIRT face schimb de detalii tehnice și analize cu privire la incident, precum adresele IP, indicatorii de compromitere (15) etc. Aceste informații ar trebui furnizate ENISA fără întârzieri nejustificate și în termen de cel mult 24 de ore de la identificarea incidentului.

| — | În conformitate cu procedurile standard de operare ale rețelei CSIRT, membrii acesteia cooperează în eforturile lor de analizare a elementelor tehnice disponibile și a altor informații cu caracter tehnic legate de incident, cu scopul de a determina cauza incidentului și eventualele măsuri de atenuare tehnice. |
| --- | --- |

—

În conformitate cu procedurile standard de operare ale rețelei CSIRT, membrii acesteia cooperează în eforturile lor de analizare a elementelor tehnice disponibile și a altor informații cu caracter tehnic legate de incident, cu scopul de a determina cauza incidentului și eventualele măsuri de atenuare tehnice.

| — | ENISA asistă CSIRT în activitățile sale tehnice, în conformitate cu experiența și mandatul său (16). |
| --- | --- |

—

ENISA asistă CSIRT în activitățile sale tehnice, în conformitate cu experiența și mandatul său (16).

| — | CSIRT ale statelor membre își coordonează activitățile de răspuns tehnic cu asistența acordată de ENISA și Comisie. |
| --- | --- |

—

CSIRT ale statelor membre își coordonează activitățile de răspuns tehnic cu asistența acordată de ENISA și Comisie.

| — | SIAC a SEAE: În numele INTCEN, celula de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride lansează procesul de colectare a dovezilor inițiale. |
| --- | --- |

—

SIAC a SEAE: În numele INTCEN, celula de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride lansează procesul de colectare a dovezilor inițiale.

Comunicații publice

| — | CSIRT emite informări tehnice (17) și alerte de vulnerabilitate (18) și le difuzează comunităților din sfera lor de competență și publicului, urmând procedurile de autorizare aplicabile în fiecare caz. |
| --- | --- |

—

CSIRT emite informări tehnice (17) și alerte de vulnerabilitate (18) și le difuzează comunităților din sfera lor de competență și publicului, urmând procedurile de autorizare aplicabile în fiecare caz.

| — | ENISA facilitează elaborarea și difuzarea comunicărilor rețelei CSIRT comune. |
| --- | --- |

—

ENISA facilitează elaborarea și difuzarea comunicărilor rețelei CSIRT comune.

| — | ENISA își coordonează activitățile de comunicare publică cu rețeaua CSIRT și cu serviciului purtătorului de cuvânt al Comisiei. |
| --- | --- |

—

ENISA își coordonează activitățile de comunicare publică cu rețeaua CSIRT și cu serviciului purtătorului de cuvânt al Comisiei.

| — | ENISA și EC3 își coordonează activitățile de comunicare publică pe baza unei poziții asupra căreia au convenit statele membre cu privire la conștientizarea comună a situației. Acestea își coordonează activitățile de comunicare publică cu serviciul purtătorului de cuvânt al Comisiei. |
| --- | --- |

—

ENISA și EC3 își coordonează activitățile de comunicare publică pe baza unei poziții asupra căreia au convenit statele membre cu privire la conștientizarea comună a situației. Acestea își coordonează activitățile de comunicare publică cu serviciul purtătorului de cuvânt al Comisiei.

| — | În cazul în care criza are o dimensiune externă sau de politică de securitate și apărare comună (PSAC), comunicarea publică ar trebui să fie coordonată de SEAE și de serviciul purtătorului de cuvânt al ÎR/VP. |
| --- | --- |

—

În cazul în care criza are o dimensiune externă sau de politică de securitate și apărare comună (PSAC), comunicarea publică ar trebui să fie coordonată de SEAE și de serviciul purtătorului de cuvânt al ÎR/VP.

Cooperarea la nivelul operațional

Sfera activităților

| — | Pregătirea procesului decizional la nivel politic |
| --- | --- |

—

Pregătirea procesului decizional la nivel politic

| — | Coordonarea gestionării crizelor de securitate cibernetică (după caz) |
| --- | --- |

—

Coordonarea gestionării crizelor de securitate cibernetică (după caz)

| — | Evaluarea consecințelor și a impactului la nivelul UE și propunerea eventualelor măsuri de atenuare |
| --- | --- |

—

Evaluarea consecințelor și a impactului la nivelul UE și propunerea eventualelor măsuri de atenuare

Actori potențiali

| — | Statele membre:






  — | autoritățile competente și punctele unice de contact instituite prin Directiva privind securitatea rețelelor și a informațiilor |
| --- | --- | --- |

—

Statele membre:

—

autoritățile competente și punctele unice de contact instituite prin Directiva privind securitatea rețelelor și a informațiilor

| — | CSIRT, agențiile de securitate cibernetică |
| --- | --- |

—

CSIRT, agențiile de securitate cibernetică

| — | Alte autorități sectoriale de la nivel național (în cazul incidentelor sau crizelor multisectoriale) |
| --- | --- |

—

Alte autorități sectoriale de la nivel național (în cazul incidentelor sau crizelor multisectoriale)

| — | Organele/birourile/agențiile UE:






  — | ENISA |
| --- | --- | --- |

—

Organele/birourile/agențiile UE:

—

ENISA

| — | Europol/EC3 |
| --- | --- |

—

Europol/EC3

| — | CERT-UE |
| --- | --- |

—

CERT-UE

| — | Comisia Europeană:






  — | secretar general (adjunct) al SG (sistemul ARGUS) |
| --- | --- | --- |

—

Comisia Europeană:

—

secretar general (adjunct) al SG (sistemul ARGUS)

| — | DG CNECT/DG HOME |
| --- | --- |

—

DG CNECT/DG HOME

| — | Autoritatea de securitate a Comisiei |
| --- | --- |

—

Autoritatea de securitate a Comisiei

| — | Alte DG-uri (în cazul incidentelor sau crizelor multisectoriale) |
| --- | --- |

—

Alte DG-uri (în cazul incidentelor sau crizelor multisectoriale)

| — | SEAE:






  — | secretarul general (adjunct) pentru răspunsul în caz de criză și SIAC (INTCEN UE și EUMS INT) |
| --- | --- | --- |

—

SEAE:

—

secretarul general (adjunct) pentru răspunsul în caz de criză și SIAC (INTCEN UE și EUMS INT)

| — | Celula de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride |
| --- | --- |

—

Celula de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride

| — | Consiliul:






  — | Președinția [președintele Grupului de lucru orizontal pentru chestiuni cibernetice sau Coreper (19)], sprijinită de SGC sau de COPS (20) și – dacă este activat – de mecanismul IPCR; |
| --- | --- | --- |

—

Consiliul:

—

Președinția [președintele Grupului de lucru orizontal pentru chestiuni cibernetice sau Coreper (19)], sprijinită de SGC sau de COPS (20) și – dacă este activat – de mecanismul IPCR;

Conștientizarea situației

| — | Sprijinirea elaborării de rapoarte asupra situației politice/strategice (de exemplu, ISAA în cazul activării IPCR); |
| --- | --- |

—

Sprijinirea elaborării de rapoarte asupra situației politice/strategice (de exemplu, ISAA în cazul activării IPCR);

| — | Grupul de lucru orizontal pentru chestiuni cibernetice al Consiliului pregătește reuniunea Coreper sau COPS, după caz |
| --- | --- |

—

Grupul de lucru orizontal pentru chestiuni cibernetice al Consiliului pregătește reuniunea Coreper sau COPS, după caz

| — | Dacă se activează mecanismul IPCR,






  — | Președinția poate convoca mese rotunde, în vedere pregătirii reuniunilor Coreper sau COPS, la care participă părțile interesate relevante din statele membre, instituțiile, agențiile și părțile terțe, precum țările din afara UE și organizațiile internaționale. Acestea sunt reuniuni de criză care au scopul de a identifica blocajele și de a elabora propuneri de acțiune pentru chestiunile transversale. |
| --- | --- | --- |

—

Dacă se activează mecanismul IPCR,

—

Președinția poate convoca mese rotunde, în vedere pregătirii reuniunilor Coreper sau COPS, la care participă părțile interesate relevante din statele membre, instituțiile, agențiile și părțile terțe, precum țările din afara UE și organizațiile internaționale. Acestea sunt reuniuni de criză care au scopul de a identifica blocajele și de a elabora propuneri de acțiune pentru chestiunile transversale.

| — | Serviciul coordonator al Comisiei sau SEAE ca serviciu coordonator al ISAA pregătește raportul ISAA pe baza contribuțiilor primite de la ENISA, rețeaua CSIRT, Europol/EC3, EUMS INT, INTCEN și toți ceilalți actori relevanți. Raportul ISAA reprezintă o evaluare la nivelul UE pe baza corelației dintre incidentele tehnice și evaluarea crizei (analiza amenințărilor, evaluarea riscurilor, consecințele și efectele fără caracter tehnic, aspectele incidentului sau crizei care nu țin de securitatea cibernetică etc.) care sunt adaptate nevoilor de la nivelul operațional și politic. |
| --- | --- |

—

Serviciul coordonator al Comisiei sau SEAE ca serviciu coordonator al ISAA pregătește raportul ISAA pe baza contribuțiilor primite de la ENISA, rețeaua CSIRT, Europol/EC3, EUMS INT, INTCEN și toți ceilalți actori relevanți. Raportul ISAA reprezintă o evaluare la nivelul UE pe baza corelației dintre incidentele tehnice și evaluarea crizei (analiza amenințărilor, evaluarea riscurilor, consecințele și efectele fără caracter tehnic, aspectele incidentului sau crizei care nu țin de securitatea cibernetică etc.) care sunt adaptate nevoilor de la nivelul operațional și politic.

| — | Dacă se activează sistemul ARGUS,






  — | CERT-UE și EC3 (21) contribuie în mod direct la schimbul de informații în cadrul Comisiei. |
| --- | --- | --- |

—

Dacă se activează sistemul ARGUS,

—

CERT-UE și EC3 (21) contribuie în mod direct la schimbul de informații în cadrul Comisiei.

| — | În cazul în care se activează mecanismul de răspuns în caz de criză al SEAE:






  — | SIAC va intensifica colectarea informațiilor și agregarea informațiilor din toate sursele și va pregăti o analiză și o evaluare cu privire la incident. |
| --- | --- | --- |

—

În cazul în care se activează mecanismul de răspuns în caz de criză al SEAE:

—

SIAC va intensifica colectarea informațiilor și agregarea informațiilor din toate sursele și va pregăti o analiză și o evaluare cu privire la incident.

Răspuns (la cererea formulată de la nivel politic)

| — | Cooperarea transfrontalieră cu punctul unic de contact și autoritățile naționale competente (Directiva privind securitatea rețelelor și a informațiilor), pentru a atenua consecințele și efectele. |
| --- | --- |

—

Cooperarea transfrontalieră cu punctul unic de contact și autoritățile naționale competente (Directiva privind securitatea rețelelor și a informațiilor), pentru a atenua consecințele și efectele.

| — | Activarea tuturor măsurilor de atenuare tehnice și coordonarea capacităților tehnice necesare pentru stoparea sau reducerea impactului atacurilor asupra sistemelor informatice vizate. |
| --- | --- |

—

Activarea tuturor măsurilor de atenuare tehnice și coordonarea capacităților tehnice necesare pentru stoparea sau reducerea impactului atacurilor asupra sistemelor informatice vizate.

| — | Cooperarea și, dacă se ia o decizie în acest sens, coordonarea capacităților tehnice în vederea unui răspuns comun sau colaborativ, în conformitate cu
  PSO ale rețelei CSIRT
  . |
| --- | --- |

—

Cooperarea și, dacă se ia o decizie în acest sens, coordonarea capacităților tehnice în vederea unui răspuns comun sau colaborativ, în conformitate cu
  PSO ale rețelei CSIRT
  .

| — | Evaluarea necesității de a coopera cu părțile terțe relevante. |
| --- | --- |

—

Evaluarea necesității de a coopera cu părțile terțe relevante.

| — | Proces decizional în cadrul sistemului ARGUS (dacă s-a activat). |
| --- | --- |

—

Proces decizional în cadrul sistemului ARGUS (dacă s-a activat).

| — | Pregătirea deciziilor și coordonare în cadrul mecanismului IPCR (dacă s-a activat). |
| --- | --- |

—

Pregătirea deciziilor și coordonare în cadrul mecanismului IPCR (dacă s-a activat).

| — | Sprijinirea procesului decizional al SEAE în cadrul mecanismului de răspuns în caz de criză al SEAE (dacă s-a activat), inclusiv în ceea ce privește contactele cu țările terțe și organizațiile internaționale, precum și orice măsură care are scopul de a proteja misiunile și operațiile PSAC și delegațiile UE. |
| --- | --- |

—

Sprijinirea procesului decizional al SEAE în cadrul mecanismului de răspuns în caz de criză al SEAE (dacă s-a activat), inclusiv în ceea ce privește contactele cu țările terțe și organizațiile internaționale, precum și orice măsură care are scopul de a proteja misiunile și operațiile PSAC și delegațiile UE.

Comunicații publice

| — | Acord asupra mesajelor publice legate de incident. |
| --- | --- |

—

Acord asupra mesajelor publice legate de incident.

| — | În cazul în care criza are o dimensiune externă sau de politică de securitate și apărare comună (PSAC), comunicarea publică ar trebui să fie coordonată de SEAE și de serviciul purtătorului de cuvânt al ÎR/VP. |
| --- | --- |

—

În cazul în care criza are o dimensiune externă sau de politică de securitate și apărare comună (PSAC), comunicarea publică ar trebui să fie coordonată de SEAE și de serviciul purtătorului de cuvânt al ÎR/VP.

Cooperarea la nivel strategic/politic

Actori potențiali

| — | În cazul statelor membre, miniștrii responsabili de securitatea cibernetică. |
| --- | --- |

—

În cazul statelor membre, miniștrii responsabili de securitatea cibernetică.

| — | În cazul Consiliului European, președintele. |
| --- | --- |

—

În cazul Consiliului European, președintele.

| — | În cazul Consiliului, președinția prin rotație. |
| --- | --- |

—

În cazul Consiliului, președinția prin rotație.

| — | Atunci când se iau măsuri în cadrul „Setului de instrumente pentru diplomația cibernetică”, COPS și Grupul de lucru orizontal. |
| --- | --- |

—

Atunci când se iau măsuri în cadrul „Setului de instrumente pentru diplomația cibernetică”, COPS și Grupul de lucru orizontal.

| — | În cazul Comisiei Europene, președintele sau vicepreședintele/comisarul delegat. |
| --- | --- |

—

În cazul Comisiei Europene, președintele sau vicepreședintele/comisarul delegat.

| — | Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședinte al Comisiei. |
| --- | --- |

—

Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședinte al Comisiei.

Sfera activităților: gestionarea strategică și politică a aspectelor crizei cu caracter cibernetic, precum și a celor fără caracter cibernetic, inclusiv măsuri în temeiul Cadrului privind un răspuns diplomatic comun al UE la activitățile informatice răuvoitoare.

Conștientizarea comună a situației

| — | Identificarea efectelor pe care perturbările cauzate de criză le au asupra funcționării Uniunii. |
| --- | --- |

—

Identificarea efectelor pe care perturbările cauzate de criză le au asupra funcționării Uniunii.

Răspuns

| — | Activarea mecanismelor/instrumentelor adiționale de gestionare a crizelor în funcție de natura și impactul incidentului. Printre acestea se poate număra, de exemplu, mecanismul de protecție civilă. |
| --- | --- |

—

Activarea mecanismelor/instrumentelor adiționale de gestionare a crizelor în funcție de natura și impactul incidentului. Printre acestea se poate număra, de exemplu, mecanismul de protecție civilă.

| — | Luarea de măsuri în temeiul Cadrului privind un răspuns diplomatic comun al UE la activitățile informatice răuvoitoare. |
| --- | --- |

—

Luarea de măsuri în temeiul Cadrului privind un răspuns diplomatic comun al UE la activitățile informatice răuvoitoare.

| — | Punerea la dispoziția statelor membre afectate a sprijinului de urgență, de exemplu prin activarea Fondului de intervenție de urgență în materie de securitate cibernetică (22), de îndată ce se va aplica. |
| --- | --- |

—

Punerea la dispoziția statelor membre afectate a sprijinului de urgență, de exemplu prin activarea Fondului de intervenție de urgență în materie de securitate cibernetică (22), de îndată ce se va aplica.

| — | Cooperarea și coordonarea cu organizațiile internaționale, după caz, de exemplu cu Organizația Națiunilor Unite (ONU), Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și, în special, cu NATO. |
| --- | --- |

—

Cooperarea și coordonarea cu organizațiile internaționale, după caz, de exemplu cu Organizația Națiunilor Unite (ONU), Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și, în special, cu NATO.

| — | Evaluarea implicațiilor de securitate și de apărare de la nivel național. |
| --- | --- |

—

Evaluarea implicațiilor de securitate și de apărare de la nivel național.

Comunicații publice

Luarea unei decizii cu privire la o strategie comună de comunicare cu publicul.

RĂSPUNSUL COORDONAT CU STATELE MEMBRE LA NIVELUL UE ÎN CADRUL MECANISMELOR IPCR

Având în vedere principiul complementarității la nivelul UE, această secțiune prezintă și pune accentul pe obiectivul principal și pe responsabilitățile și activitățile autorităților din statele membre, ale rețelei CSIRT, ENISA, CERT-UE, Europol/EC3, INTCEN, ale celulei de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride și ale Grupului de lucru orizontal pentru chestiuni cibernetice al Consiliului în contextul procesului IPCR. Se pleacă de la premisa că actorii acționează în conformitate cu procedurile stabilite la nivelul UE sau la nivel național.

Trebuie precizat faptul că, după cum reiese din figura 1, indiferent dacă se activează mecanismele UE de gestionare a crizelor, activitățile la nivel național, precum și cooperarea în cadrul rețelei CSIRT (dacă este necesar) se derulează pe durata incidentului/crizei conform principiilor subsidiarității și proporționalității.

Figura 1

Răspunsul la nivelul UE la incidentele/crizele de securitate cibernetică

Image 1

Toate activitățile descrise mai jos se vor desfășura în conformitate cu procedurile/normele standard de operare ale mecanismelor implicate și cu respectarea acestor proceduri/norme și în conformitate cu mandatele și competențele definite ale diferiților actori și ale diferitelor instituții. Pentru a asigura cooperarea optimă și răspunsul eficace la incidentele și crizele de securitate cibernetică de mare amploare, ar putea fi necesară completarea sau modificarea acestor proceduri/norme.

S-ar putea, ca în cazul unui incident anume, să nu fie necesară intervenția tuturor actorilor prezentați mai jos. Cu toate acestea, planul de acțiune și procedurile standard de operare relevante ale mecanismelor de cooperare ar trebui să prevadă implicarea potențială a acestora.

Având în vedere gradul diferit al impactului pe care un incident sau o criză de securitate cibernetică îl poate avea asupra societății, gradul ridicat de flexibilitate în ceea ce privește implicarea actorilor sectoriali de la toate nivelurile și răspunsurile adecvate vor depinde atât de activitățile de atenuare cu caracter cibernetic, cât și de activitățile de atenuare fără caracter cibernetic.

Gestionarea crizelor de securitate cibernetică – Integrarea aspectelor legate de securitatea cibernetică în procesul IPCR

Mecanismul IPCR, descris în PSO (23) ale IPCR, respectă ordinea etapelor descrise în continuare (efectuarea unora dintre aceste etape va depinde de situație).

Pentru fiecare etapă se precizează activitățile și actorii implicați în securitatea cibernetică. Din considerente ce țin de facilitarea lecturii, pentru fiecare etapă se prezintă textul PSO ale IPCR, urmat de activitățile specifice planului de acțiune. Această abordare în etape permite, de asemenea, identificarea clară a lacunelor existente în ceea ce privește capacitățile și procedurile necesare care împiedică răspunsul eficace la crizele de securitate cibernetică.

Figura 2 [de mai jos (24)] este o reprezentare grafică a procesului IPCR, noile elemente care se introduc fiind evidențiate în albastru.

Figura 2

Elemente specifice securității cibernetice în cadrul IPCR

Image 2

Notă: dat fiind caracterul amenințărilor hibride în domeniul cibernetic ce nu vor atinge nivelul unei crize care va fi recunoscută, UE trebuie să ia măsuri de prevenire și de pregătire. Celula de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride are sarcina de a analiza rapid incidentele relevante și de a informa structurile de coordonare corespunzătoare. Rapoartele periodice ale celulei de fuziune împotriva amenințărilor hibride poate contribui la informarea procesului de formulare a politicilor sectoriale, cu scopul de a consolida pregătirea.

| — | Etapa 1 – Monitorizarea sectorială periodică și alerte: rapoartele sectoriale asupra situației, prezentate periodic și alertele existente oferă Președinției Consiliului indicații cu privire la apariția unei crize și la eventuala evoluție a acesteia.






  — | Lacună identificată: în prezent, la nivelul UE nu există rapoarte asupra situației în materie de securitate cibernetică care se prezintă în mod periodic și coordonat și nici alerte în ceea ce privește incidentele (și amenințările) de securitate cibernetică. |
| --- | --- | --- |

—

Etapa 1 – Monitorizarea sectorială periodică și alerte: rapoartele sectoriale asupra situației, prezentate periodic și alertele existente oferă Președinției Consiliului indicații cu privire la apariția unei crize și la eventuala evoluție a acesteia.

—

Lacună identificată: în prezent, la nivelul UE nu există rapoarte asupra situației în materie de securitate cibernetică care se prezintă în mod periodic și coordonat și nici alerte în ceea ce privește incidentele (și amenințările) de securitate cibernetică.

| — | Plan de acțiune: monitorizarea/raportarea situației privind securitatea cibernetică în UE







  — | Un raport periodic la nivelul UE asupra situației tehnice în materie de securitate cibernetică cu privire la incidentele și amenințările de securitate cibernetică va fi pregătit de ENISA, pe baza informațiilor disponibile în mod public, a propriei analize și a rapoartelor care i-au fost transmise de CSIRT ale statelor membre (în mod voluntar) sau de punctele unice de contact instituite prin Directiva privind securitatea rețelelor și a informațiilor, de Centrul european de combatere a criminalității informatice (EC3) din cadrul Europol, de CERT-UE și de Centrul de analiză a informațiilor al Uniunii Europene (INTCEN) din cadrul Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE). Raportul ar trebui să fie pus la dispoziția structurilor relevante ale Consiliului, Comisiei și ale rețelei CSIRT. |
| --- | --- | --- |

—

Plan de acțiune: monitorizarea/raportarea situației privind securitatea cibernetică în UE

—

Un raport periodic la nivelul UE asupra situației tehnice în materie de securitate cibernetică cu privire la incidentele și amenințările de securitate cibernetică va fi pregătit de ENISA, pe baza informațiilor disponibile în mod public, a propriei analize și a rapoartelor care i-au fost transmise de CSIRT ale statelor membre (în mod voluntar) sau de punctele unice de contact instituite prin Directiva privind securitatea rețelelor și a informațiilor, de Centrul european de combatere a criminalității informatice (EC3) din cadrul Europol, de CERT-UE și de Centrul de analiză a informațiilor al Uniunii Europene (INTCEN) din cadrul Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE). Raportul ar trebui să fie pus la dispoziția structurilor relevante ale Consiliului, Comisiei și ale rețelei CSIRT.

| — | În numele SIAC, celula de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride ar trebui să compileze un raport la nivelul UE asupra situației operaționale în materie de securitate cibernetică. Raportul sprijină, de asemenea, Cadrul privind un răspuns diplomatic comun al UE la activitățile informatice răuvoitoare. |
| --- | --- |

—

În numele SIAC, celula de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride ar trebui să compileze un raport la nivelul UE asupra situației operaționale în materie de securitate cibernetică. Raportul sprijină, de asemenea, Cadrul privind un răspuns diplomatic comun al UE la activitățile informatice răuvoitoare.

| — | Ambele rapoarte sunt difuzate părților interesate de la nivelul UE și de la nivel național, pentru a contribui la conștientizarea situației de către acestea, pentru a sta la baza procesului decizional și a facilita cooperarea regională transfrontalieră. |
| --- | --- |

—

Ambele rapoarte sunt difuzate părților interesate de la nivelul UE și de la nivel național, pentru a contribui la conștientizarea situației de către acestea, pentru a sta la baza procesului decizional și a facilita cooperarea regională transfrontalieră.

După ce a fost detectat un incident

| — | Etapa 2 – Analiză și consiliere: pe baza sistemului de monitorizare și alertă disponibil, serviciile Comisiei, SEAE și SGC se informează reciproc cu privire la posibile evoluții, pentru a fi pregătite să ofere consiliere Președinției în ceea ce privește o posibilă activare (deplină sau în modul „partajare de informații”) a IPCR;






  — | Plan de acțiune







  — | Pentru Comisie, DG CNECT, DG HOME, DG HR.DS și DG DIGIT, susținute de ENISA, EC3 și CERT-UE |
| --- | --- | --- | --- |

—

Etapa 2 – Analiză și consiliere: pe baza sistemului de monitorizare și alertă disponibil, serviciile Comisiei, SEAE și SGC se informează reciproc cu privire la posibile evoluții, pentru a fi pregătite să ofere consiliere Președinției în ceea ce privește o posibilă activare (deplină sau în modul „partajare de informații”) a IPCR;

—

Plan de acțiune

—

Pentru Comisie, DG CNECT, DG HOME, DG HR.DS și DG DIGIT, susținute de ENISA, EC3 și CERT-UE

| — | SEAE. Bazându-se pe activitatea Celulei de supraveghere a UE și pe sursele de informații, Celula de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride oferă o conștientizare a situației privind amenințările hibride reale și potențiale care afectează UE și partenerii săi, inclusiv amenințările cibernetice. Prin urmare, atunci când analiza și evaluarea efectuate de Celula de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride indică existența unor posibile amenințări îndreptate către un stat membru, către țări partenere sau către o organizație, INTCEN va informa (în primă instanță) nivelul operațional, în conformitate cu procedurile stabilite. Nivelul operațional va pregăti apoi recomandări pentru nivelul strategic politic, inclusiv posibila activare a mecanismelor de gestionare a crizelor în modul de monitorizare (de exemplu, mecanismul de răspuns în caz de criză al SEAE sau pagina de monitorizare a IPCR). |
| --- | --- |

—

SEAE. Bazându-se pe activitatea Celulei de supraveghere a UE și pe sursele de informații, Celula de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride oferă o conștientizare a situației privind amenințările hibride reale și potențiale care afectează UE și partenerii săi, inclusiv amenințările cibernetice. Prin urmare, atunci când analiza și evaluarea efectuate de Celula de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride indică existența unor posibile amenințări îndreptate către un stat membru, către țări partenere sau către o organizație, INTCEN va informa (în primă instanță) nivelul operațional, în conformitate cu procedurile stabilite. Nivelul operațional va pregăti apoi recomandări pentru nivelul strategic politic, inclusiv posibila activare a mecanismelor de gestionare a crizelor în modul de monitorizare (de exemplu, mecanismul de răspuns în caz de criză al SEAE sau pagina de monitorizare a IPCR).

| — | Președintele rețelei CSIRT, asistat de ENISA, pregătește un Raport asupra situației incidentelor de securitate cibernetică din UE (25) care este prezentat Președinției, Comisiei și ÎR/VP prin intermediul CSIRT al statului membru care asigură Președinția prin rotație. |
| --- | --- |

—

Președintele rețelei CSIRT, asistat de ENISA, pregătește un Raport asupra situației incidentelor de securitate cibernetică din UE (25) care este prezentat Președinției, Comisiei și ÎR/VP prin intermediul CSIRT al statului membru care asigură Președinția prin rotație.

| — | Etapa 3 – Evaluarea/Decizia privind activarea IPCR: Președinția evaluează necesitatea coordonării politice, a schimbului de informații sau a procesului decizional la nivelul UE. În acest scop, Președinția poate convoca o masă rotundă informală. Președinția efectuează o identificare inițială a domeniilor care necesită implicarea Coreper sau a Consiliului. Aceasta va constitui baza orientărilor pentru redactarea rapoartelor privind analiza și conștientizarea integrată a situației (ISAA). Președinția va decide, având în vedere caracteristicile crizei, posibilele consecințe ale acesteia și necesitățile politice aferente, dacă este oportun să se convoace reuniunile Grupurilor de lucru relevante ale Consiliului și/sau ale Coreper și/sau ale COPS.






  — | Plan de acțiune







  — | Participanții la masa rotundă:






  — | Serviciile Comisiei și SEAE vor oferi consiliere Președinției în domeniile lor respective de competență. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Etapa 3 – Evaluarea/Decizia privind activarea IPCR: Președinția evaluează necesitatea coordonării politice, a schimbului de informații sau a procesului decizional la nivelul UE. În acest scop, Președinția poate convoca o masă rotundă informală. Președinția efectuează o identificare inițială a domeniilor care necesită implicarea Coreper sau a Consiliului. Aceasta va constitui baza orientărilor pentru redactarea rapoartelor privind analiza și conștientizarea integrată a situației (ISAA). Președinția va decide, având în vedere caracteristicile crizei, posibilele consecințe ale acesteia și necesitățile politice aferente, dacă este oportun să se convoace reuniunile Grupurilor de lucru relevante ale Consiliului și/sau ale Coreper și/sau ale COPS.

—

Plan de acțiune

—

Participanții la masa rotundă:

—

Serviciile Comisiei și SEAE vor oferi consiliere Președinției în domeniile lor respective de competență.

| — | Reprezentanții statelor membre în Grupul de lucru orizontal pentru chestiuni cibernetice, asistați de experți din capitale (CSIRT, autoritățile competente în materie de securitate cibernetică, alții). |
| --- | --- |

—

Reprezentanții statelor membre în Grupul de lucru orizontal pentru chestiuni cibernetice, asistați de experți din capitale (CSIRT, autoritățile competente în materie de securitate cibernetică, alții).

| — | Orientări politice/strategice pentru rapoartele ISAA pe baza celui mai recent Raport asupra situației incidentelor de securitate cibernetică din UE și informații suplimentare furnizate de participanții la masa rotundă. |
| --- | --- |

—

Orientări politice/strategice pentru rapoartele ISAA pe baza celui mai recent Raport asupra situației incidentelor de securitate cibernetică din UE și informații suplimentare furnizate de participanții la masa rotundă.

| — | Grupuri de lucru și comitete relevante:






  — | Grupul de lucru orizontal pentru chestiuni cibernetice. |
| --- | --- | --- |

—

Grupuri de lucru și comitete relevante:

—

Grupul de lucru orizontal pentru chestiuni cibernetice.

Comisia, SEAE și SGC, în deplin acord și în asociere cu Președinția, pot decide de asemenea să activeze IPCR în modul „partajare de informații” generând o pagină de criză, pentru a pregăti terenul în vederea unei posibile activări depline.

| — | Etapa 4 – Activarea IPCR/Colectarea și schimbul de informații: în momentul activării (fie în modul „partajare de informații”, fie activare deplină), este generată o pagină de criză pe platforma web a IPCR, ce permite schimburi specifice de informații, cu accentul pe aspecte care vor contribui la ISAA și la pregătirea discuției la nivel politic. Serviciul responsabil cu coordonarea ISAA (unul dintre serviciile Comisiei sau SEAE) se va stabili în funcție de circumstanțele cazului. |
| --- | --- |

—

Etapa 4 – Activarea IPCR/Colectarea și schimbul de informații: în momentul activării (fie în modul „partajare de informații”, fie activare deplină), este generată o pagină de criză pe platforma web a IPCR, ce permite schimburi specifice de informații, cu accentul pe aspecte care vor contribui la ISAA și la pregătirea discuției la nivel politic. Serviciul responsabil cu coordonarea ISAA (unul dintre serviciile Comisiei sau SEAE) se va stabili în funcție de circumstanțele cazului.

| — | Etapa 5 – Elaborarea rapoartelor ISAA: va fi inițiată redactarea rapoartelor ISAA. Comisia/SEAE va emite rapoarte ISAA, astfel cum se menționează în PSO ale ISAA și poate încuraja ulterior schimbul de informații pe platforma web a IPCR sau poate emite solicitări specifice de informații. Rapoartele ISAA vor fi adaptate nevoilor de la nivel politic (și anume Coreper sau Consiliul), astfel cum sunt definite de Președinție și prevăzute în orientările sale, permițând astfel o vedere de ansamblu strategică asupra situației și o dezbatere informată asupra punctelor de pe ordinea de zi definite de Președinție. În conformitate cu procedurile standard de operare ale ISAA, natura crizei de securitate cibernetică va determina dacă raportul ISAA este pregătit de unul dintre serviciile Comisiei (DG CNECT, DG HOME) sau de SEAE.
  În urma activării IPCR, Președinția va prezenta domeniile specifice de interes pentru ISAA, pentru ca aceasta să sprijine coordonarea politică și/sau procesul decizional din cadrul Consiliului. De asemenea, Președinția va preciza calendarul raportului, în urma consultărilor cu serviciile Comisiei/SEAE;






  — | Plan de acțiune







  — | Raportul ISAA include contribuții din partea serviciilor relevante, inclusiv:






  — | Rețeaua CSIRT sub forma de Raportului asupra situației incidentelor de securitate cibernetică din UE; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Etapa 5 – Elaborarea rapoartelor ISAA: va fi inițiată redactarea rapoartelor ISAA. Comisia/SEAE va emite rapoarte ISAA, astfel cum se menționează în PSO ale ISAA și poate încuraja ulterior schimbul de informații pe platforma web a IPCR sau poate emite solicitări specifice de informații. Rapoartele ISAA vor fi adaptate nevoilor de la nivel politic (și anume Coreper sau Consiliul), astfel cum sunt definite de Președinție și prevăzute în orientările sale, permițând astfel o vedere de ansamblu strategică asupra situației și o dezbatere informată asupra punctelor de pe ordinea de zi definite de Președinție. În conformitate cu procedurile standard de operare ale ISAA, natura crizei de securitate cibernetică va determina dacă raportul ISAA este pregătit de unul dintre serviciile Comisiei (DG CNECT, DG HOME) sau de SEAE.

În urma activării IPCR, Președinția va prezenta domeniile specifice de interes pentru ISAA, pentru ca aceasta să sprijine coordonarea politică și/sau procesul decizional din cadrul Consiliului. De asemenea, Președinția va preciza calendarul raportului, în urma consultărilor cu serviciile Comisiei/SEAE;

—

Plan de acțiune

—

Raportul ISAA include contribuții din partea serviciilor relevante, inclusiv:

—

Rețeaua CSIRT sub forma de Raportului asupra situației incidentelor de securitate cibernetică din UE;

| — | EC3, Celula de supraveghere a UE, Celula de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride, CERT-UE. Celula de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride va sprijini serviciul responsabil cu coordonarea ISAA și masa rotundă a IPCR și își va aduce contribuția sa, după caz. |
| --- | --- |

—

EC3, Celula de supraveghere a UE, Celula de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride, CERT-UE. Celula de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride va sprijini serviciul responsabil cu coordonarea ISAA și masa rotundă a IPCR și își va aduce contribuția sa, după caz.

| — | Agențiile și organismele sectoriale ale UE, în funcție de sectoarele afectate |
| --- | --- |

—

Agențiile și organismele sectoriale ale UE, în funcție de sectoarele afectate

| — | Autoritățile statelor membre (altele decât CSIRT). |
| --- | --- |

—

Autoritățile statelor membre (altele decât CSIRT).

| — | Colectarea contribuțiilor pentru ISAA (26):






  — | Comisia și agențiile UE: Sistemul informatic al ARGUS va constitui rețeaua internă de bază pentru ISAA. Agențiile UE își trimit contribuțiile către direcțiile generale responsabile respective, care la rândul lor vor furniza informațiile relevante către ARGUS. Serviciile Comisiei și agențiile vor colecta informații din rețelele sectoriale existente cu statele membre și organizațiile internaționale și din alte surse relevante. |
| --- | --- | --- |

—

Colectarea contribuțiilor pentru ISAA (26):

—

Comisia și agențiile UE: Sistemul informatic al ARGUS va constitui rețeaua internă de bază pentru ISAA. Agențiile UE își trimit contribuțiile către direcțiile generale responsabile respective, care la rândul lor vor furniza informațiile relevante către ARGUS. Serviciile Comisiei și agențiile vor colecta informații din rețelele sectoriale existente cu statele membre și organizațiile internaționale și din alte surse relevante.

| — | În ceea ce privește SEAE: Celula de supraveghere a UE, sprijinită de alte departamente relevante ale SEAE, va oferi rețeaua internă de bază și punctul unic de contact pentru ISAA. SEAE va colecta informații de la țările terțe și de la organizațiile internaționale relevante. |
| --- | --- |

—

În ceea ce privește SEAE: Celula de supraveghere a UE, sprijinită de alte departamente relevante ale SEAE, va oferi rețeaua internă de bază și punctul unic de contact pentru ISAA. SEAE va colecta informații de la țările terțe și de la organizațiile internaționale relevante.

| — | Etapa 6 – Pregătirea mesei rotunde informale organizate de Președinție: Președinția, asistată de Secretariatul General al Consiliului, va defini calendarul, agenda, participanții și rezultatele preconizate (rezultatele posibile) ale mesei rotunde informale organizate de Președinție. SGC va transmite informații relevante pe platforma web a IPCR în numele Președinției și va emite în special avizul privind reuniunea. |
| --- | --- |

—

Etapa 6 – Pregătirea mesei rotunde informale organizate de Președinție: Președinția, asistată de Secretariatul General al Consiliului, va defini calendarul, agenda, participanții și rezultatele preconizate (rezultatele posibile) ale mesei rotunde informale organizate de Președinție. SGC va transmite informații relevante pe platforma web a IPCR în numele Președinției și va emite în special avizul privind reuniunea.

| — | Etapa 7 – Masa rotundă organizată de Președinție/măsuri pregătitoare pentru coordonarea politică/procesul decizional la nivelul UE: Președinția va convoca o masă rotundă informală pentru a examina situația și pentru a pregăti și a analiza aspectele care urmează să fie aduse în atenția Coreper sau a Consiliului. Masa rotundă informală organizată de Președinție va reprezenta, de asemenea, forumul pentru dezvoltarea, analizarea și discutarea tuturor propunerilor de acțiune ce urmează a fi prezentate către Coreper/Consiliu.






  — | Plan de acțiune







  — | Grupul de lucru orizontal pentru chestiuni cibernetice al Consiliului ar trebui să pregătească COPS sau Coreper; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Etapa 7 – Masa rotundă organizată de Președinție/măsuri pregătitoare pentru coordonarea politică/procesul decizional la nivelul UE: Președinția va convoca o masă rotundă informală pentru a examina situația și pentru a pregăti și a analiza aspectele care urmează să fie aduse în atenția Coreper sau a Consiliului. Masa rotundă informală organizată de Președinție va reprezenta, de asemenea, forumul pentru dezvoltarea, analizarea și discutarea tuturor propunerilor de acțiune ce urmează a fi prezentate către Coreper/Consiliu.

—

Plan de acțiune

—

Grupul de lucru orizontal pentru chestiuni cibernetice al Consiliului ar trebui să pregătească COPS sau Coreper;

| — | Etapa 8 – Coordonarea politică și procesul decizional în cadrul Coreper/Consiliului: Rezultatele reuniunilor Coreper/Consiliului se referă la coordonarea activităților de răspuns la toate nivelurile, la deciziile privind măsurile excepționale, la declarațiile politice etc. Aceste decizii constituie, de asemenea, o orientare politică/strategică actualizată pentru elaborarea ulterioară a rapoartelor ISAA.






  — | Plan de acțiune







  — | Decizia politică de a coordona răspunsul la criza de securitate cibernetică este pusă în aplicare prin activitățile (efectuate de actorii corespunzători) descrise anterior în secțiunea 1 „Cooperarea la nivel strategic/politic, operațional și tehnic” în ceea ce privește Răspunsul și Comunicarea publică. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Etapa 8 – Coordonarea politică și procesul decizional în cadrul Coreper/Consiliului: Rezultatele reuniunilor Coreper/Consiliului se referă la coordonarea activităților de răspuns la toate nivelurile, la deciziile privind măsurile excepționale, la declarațiile politice etc. Aceste decizii constituie, de asemenea, o orientare politică/strategică actualizată pentru elaborarea ulterioară a rapoartelor ISAA.

—

Plan de acțiune

—

Decizia politică de a coordona răspunsul la criza de securitate cibernetică este pusă în aplicare prin activitățile (efectuate de actorii corespunzători) descrise anterior în secțiunea 1 „Cooperarea la nivel strategic/politic, operațional și tehnic” în ceea ce privește Răspunsul și Comunicarea publică.

| — | Elaborarea de rapoarte ISAA se desfășoară pe baza cooperării la nivel tehnic, operațional și politic/strategic în ceea ce privește conștientizarea situației, descrisă, de asemenea, în secțiunea 1 de mai sus. |
| --- | --- |

—

Elaborarea de rapoarte ISAA se desfășoară pe baza cooperării la nivel tehnic, operațional și politic/strategic în ceea ce privește conștientizarea situației, descrisă, de asemenea, în secțiunea 1 de mai sus.

| — | Etapa 9 – Monitorizarea impactului: Serviciul responsabil cu coordonarea ISAA va oferi, cu sprijinul contribuitorilor la ISAA, informații cu privire la evoluția crizei și la impactul deciziilor politice adoptate. Acest circuit informațional bazat pe feedback va sprijini un proces evolutiv, precum și decizia Președinției de a continua implicarea nivelului politic al UE sau de a reduce treptat utilizarea IPCR. |
| --- | --- |

—

Etapa 9 – Monitorizarea impactului: Serviciul responsabil cu coordonarea ISAA va oferi, cu sprijinul contribuitorilor la ISAA, informații cu privire la evoluția crizei și la impactul deciziilor politice adoptate. Acest circuit informațional bazat pe feedback va sprijini un proces evolutiv, precum și decizia Președinției de a continua implicarea nivelului politic al UE sau de a reduce treptat utilizarea IPCR.

| — | Etapa 10 – Reducerea treptată a utilizării: urmând aceeași procedură ca și în cazul activării, Președinția poate convoca o masă rotundă informală pentru a evalua caracterul oportun al menținerii IPCR activ sau nu. Președinția poate decide să închidă sau să reducă activarea.






  — | Plan de acțiune







  — | ENISA poate fi invitată să contribuie sau să efectueze o anchetă tehnică ex post a incidentului, în conformitate cu dispozițiile cuprinse în mandatul său. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Etapa 10 – Reducerea treptată a utilizării: urmând aceeași procedură ca și în cazul activării, Președinția poate convoca o masă rotundă informală pentru a evalua caracterul oportun al menținerii IPCR activ sau nu. Președinția poate decide să închidă sau să reducă activarea.

—

Plan de acțiune

—

ENISA poate fi invitată să contribuie sau să efectueze o anchetă tehnică ex post a incidentului, în conformitate cu dispozițiile cuprinse în mandatul său.

---

(1)  Decizia 2014/496/PESC.

(2)  Directiva (UE) 2016/1148.

(3)  Decizia (UE, Euratom) 2015/443 a Comisiei din 13 martie 2015 privind securitatea în cadrul Comisiei (JO L 72, 17.3.2015, p. 41) și Decizia (UE, Euratom) 2015/444 a Comisiei din 13 martie 2015 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (JO L 72, 17.3.2015, p. 53); Decizia Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 19 aprilie 2013 privind normele de securitate pentru Serviciul European de Acțiune Externă (JO C 190, 29.6.2013, p. 1); Decizia 2013/488/UE a Consiliului din 23 septembrie 2013 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (JO L 274, 15.10.2013, p. 1).

(4)  https://www.first.org/tlp/

(5)  În iunie 2016, aceste canale de transmitere a informațiilor erau: CIMS (Sistemul de gestionare al informațiilor clasificate), ACID (algoritmul de criptare), RUE (sistemul securizat pentru crearea, comunicarea și arhivarea documentelor RESTREINT UE/EU RESTRICTED) și SOLAN. Alte modalități, de exemplu, pentru transmiterea informațiilor clasificate sunt PGP sau S/MIME.

(6)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

(7)  Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) (JO L 201, 31.7.2002, p. 37).

(8)  Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (JO L 8, 12.1.2001, p. 1) – în revizuire.

(9)  Trebuie precizat că prin comunicare publică se poate înțelege atât comunicarea cu publicul larg cu privire la incident, cât și comunicarea de informații cu caracter mai degrabă tehnic sau operațional cu sectoare critice și/sau cu cei afectați. Pentru aceasta ar putea fi necesar să se utilizeze canale de difuzare confidențiale și instrumente/platforme tehnice specifice. În orice caz, comunicarea cu operatorii și cu publicul larg în orice stat membru este prerogativa fiecărui stat membru și ține de responsabilitatea fiecărui stat membru. Așadar, în conformitate cu principiul subsidiarității prezentat mai sus, statele membre și CSIRT naționale au responsabilitatea finală pentru informațiile pe care le difuzează pe teritoriul lor și persoanelor pe care le reprezintă.

(10)  
  „Permisiunea de a acționa” – în caz de criză de securitate cibernetică, timpul de reacție scurt este esențial pentru stabilirea acțiunilor de atenuare adecvate. Pentru a asigura acest timp de reacție scurt, un stat membru poate acorda unui alt stat membru „permisiunea de a acționa” voluntară, astfel încât statul membru are permisiunea de a acționa imediat, fără a mai fi necesar să consulte nivelurile superioare sau instituțiile UE și să treacă prin toate canalele oficiale, prevăzute în mod normal, dacă acest lucru nu este impus într-un anumit incident (de exemplu, CSIRT nu ar trebui să consulte nivelurile superioare pentru a transmite informații importante CSIRT din alt stat membru).

(11)  
  „Administrarea incidentului” înseamnă toate procedurile utilizate pentru detectarea, analiza și limitarea unui incident și răspunsul la acesta;

(12)  În funcție de natura și de impactul incidentului asupra diferitelor sectoare de activitate (finanțe, transport, energie, asistență medicală etc.), agențiile sau organele relevante ale UE vor fi implicate.

(13)  Raportul asupra situației incidentelor de securitate cibernetică din UE este o agregare de rapoarte naționale furnizate de CSIRT naționale. Formatul raportului ar trebui să fie descris în procedurile standard de operare ale rețelei CSIRT.

(14)  În conformitate cu condițiile și procedurile stabilite în cadrul juridic al EC3.

(15)  Indicatorul de compromitere – în criminalistica informatică este un element observat pe o rețea sau într-un sistem de operare care indică cu un grad ridicat de încredere o intruziune informatică. Printre indicatorii de compromitere obișnuiți se numără semnăturile de viruși, adresele IP, codurile hash MD5 ale fișierelor malware, URL-urile sau numele de domeniu ale serverelor de comandă și control ale botnetului.

(16)  Propunere de regulament privind ENISA, Agenția europeană de securitate cibernetică, abrogarea Regulamentului (UE) nr. 526/2013 și certificarea de securitate cibernetică pentru tehnologia informației și comunicațiilor („Actul privind securitatea cibernetică”), 13 septembrie 2017.

(17)  Informare de natură tehnică în ceea ce privește cauzele incidentului și eventuale măsuri de atenuare.

(18)  Informații cu privire la vulnerabilitatea tehnică care este exploatată pentru a crea efecte negative asupra sistemelor informatice.

(19)  Comitetul Reprezentanților Permanenți sau Coreper (articolul 240 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene – TFUE) răspunde de pregătirea activității Consiliului Uniunii Europene.

(20)  Comitetul politic și de securitate este un comitet al Consiliului Uniunii Europene care se ocupă de politica externă și de securitate comună (PESC) menționată la articolul 38 din Tratatul privind Uniunea Europeană.

(21)  În conformitate cu condițiile și procedurile stabilite în cadrul juridic al EC3.

(22)  Fondul de intervenție de urgență în materie de securitate cibernetică este o acțiune propusă în temeiul Comunicării comune: „Reziliență, descurajare și apărare: asigurarea unei securități cibernetice solide pentru UE”, JOIN(2017) 450/1.

(23)  Din documentul 12607/15 „Procedurile standard de operare ale IPCR”, convenite de Grupul „Prietenii Președinției”, de care Coreper a luat act în octombrie 2015.

(24)  În apendice este inclusă o versiune mai mare a figurii.

(25)  Raportul asupra situației incidentelor de securitate cibernetică din UE este o agregare de rapoarte naționale furnizate de CSIRT naționale. Formatul raportului ar trebui să fie descris în procedurile standard de operare ale rețelei CSIRT.

(26)  procedurile standard de operare ale ISAA

---

APENDICE

1.   GESTIONAREA CRIZEI, MECANISMELE DE COOPERARE ȘI ACTORII LA NIVELUL UE

Mecanisme de gestionare a crizei

Mecanismul integrat pentru un răspuns politic la crize (IPCR): Mecanismul integrat pentru un răspuns politic la crize (IPCR), aprobat de Consiliu la 25 iunie 2013
   (1), este conceput pentru a facilita o coordonare și un răspuns în timp util la nivelul politic al UE în eventualitatea unei crize majore. IPCR sprijină, de asemenea, coordonarea la nivel politic a răspunsului la invocarea clauzei de solidaritate (articolul 222 din TFUE), astfel cum este definită în Decizia 2014/415/UE a Consiliului privind modalitățile de punere în aplicare de către Uniune a clauzei de solidaritate, adoptată la 24 iunie 2014. Procedurile standard de operare (PSO) ale IPCR (2) prevăd procesul de activare și acțiunile ulterioare care urmează să fie întreprinse.

ARGUS: Sistemul de coordonare a crizelor instituit de Comisia Europeană în 2005 pentru a oferi un proces specific de coordonare în cazul unei crize multisectoriale majore. Este sprijinit de un sistem general de alertă rapidă (instrument informatic) cu același nume. ARGUS prevede două etape, etapa II (în caz de criză multisectorială majoră) declanșând reuniuni ale Comitetului de coordonare a crizelor (JRC) sub autoritatea președintelui Comisiei sau a unui comisar căruia i-a fost atribuită responsabilitatea. JRC reunește reprezentanți ai direcțiilor generale relevante ale Comisiei, ai cabinetelor și ai altor servicii ale UE pentru a conduce și coordona răspunsul Comisiei la criză. Prezidat de secretarul general adjunct, JRC evaluează situația, analizează opțiunile, ia decizii concrete în ceea ce privește instrumentele UE care intră în responsabilitatea Comisiei și se asigură că deciziile sunt puse în aplicare (3)
   (4).

Mecanismul de răspuns în caz de criză al SEAE: Mecanismul de răspuns în caz de criză al SEAE este un sistem structurat care permite SEAE să răspundă la crize și situații de urgență cu un caracter extern sau cu o importantă dimensiune externă – inclusiv la amenințări hibride – care au un impact potențial sau efectiv asupra intereselor UE sau ale oricărui stat membru. Asigurând participarea serviciilor relevante ale Comisiei, precum și a funcționarilor Secretariatului Consiliului, la reuniunile sale, mecanismul de răspuns în caz de criză facilitează sinergia între eforturile diplomatice, de securitate și de apărare și instrumentele financiare, comerciale și de cooperare gestionate de Comisie. Celula de criză poate fi activată pe durata crizei.

Mecanismele de cooperare

Rețeaua CSIRT: Rețeaua echipelor de intervenție în caz de incidente de securitate informatică reunește toate echipele CSIRT naționale și guvernamentale, precum și CERT-UE. Obiectivul rețelei este de a permite și a consolida partajarea de informații între echipele CSIRT privind amenințările și incidentele de securitate cibernetică, precum și de a coopera pentru a răspunde la incidentele și crizele de securitate cibernetică.

Grupul de lucru orizontal pentru chestiuni cibernetice al Consiliului: Grupul de lucru a fost instituit în vederea asigurării coordonării strategice și orizontale a aspectelor legate de politica cibernetică în cadrul Consiliului și poate participa la activități atât legislative, cât și nelegislative.

Actori

ENISA: Agenția Uniunii Europene pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor a fost instituită în 2004. Agenția colaborează îndeaproape cu statele membre și cu sectorul privat pentru a oferi consultanță și soluții privind aspecte cum ar fi exercițiile paneuropene privind securitatea cibernetică, dezvoltarea strategiilor naționale de securitate cibernetică, cooperarea și consolidarea capacităților echipelor CSIRT. ENISA colaborează în mod direct cu echipele CSIRT în întreaga UE și asigură Secretariatul rețelei CSIRT.

ERCC: Centrul de coordonare a răspunsului la situații de urgență în cadrul Comisiei (sub tutela Direcției Generale Protecție Civilă și Operațiuni Umanitare Europene – DG ECHO) susține și coordonează o gamă largă de activități de prevenire, pregătire și răspuns, 24 de ore din 24, 7 zile din 7. Inaugurat în 2013, el are rolul de platformă a răspunsului Comisiei la situațiile de criză (asigurând legătura cu alte celule de criză ale UE), inclusiv rolul de punct de contact central al IPCR 24 de ore din 24, 7 zile din 7.

Europol/EC3: Centrul european de combatere a criminalității informatice (EC3), instituit în 2013 în cadrul Europol, sprijină răspunsul de asigurare a respectării legii la criminalitatea informatică în UE. EC3 oferă sprijin operațional și analitic pentru investigațiile statelor membre și are rolul de platformă centrală pentru informații și date operative privind criminalitatea, sprijinind operațiunile și investigațiile realizate de statele membre prin analize, coordonare și expertiză la nivel operațional, precum și oferind capacități de sprijin criminalistic la nivel tehnic și digital foarte specializate.

CERT-UE: Centrul de răspuns la incidente de securitate cibernetică pentru instituțiile, organele și agențiile UE are mandatul de a îmbunătăți protecția instituțiilor, a organelor și a agențiilor UE împotriva amenințărilor cibernetice. Este membru al rețelei CSIRT. CERT-UE are acorduri tehnice privind partajarea de informații cu privire la amenințările cibernetice cu CIRC (capacitatea de răspuns la incidente cibernetice) a NATO, cu unele țări terțe și cu actori comerciali majori în domeniul securității cibernetice.

Comunitatea de Informații a UE cuprinde Centrul de analiză a informațiilor al UE (INTCEN) și direcția „informații” a Statului-Major al UE (EUMS INT) în cadrul acordului privind Capacitatea unică de analiză a informațiilor (SIAC). Misiunea SIAC este de a oferi Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) analize ale informațiilor, mecanisme de alertă timpurie și conștientizare a situației. SIAC își oferă serviciile diverselor organe de decizie ale UE în domeniul politicii externe și de securitate comună (PESC), al politicii de securitate și apărare comună (PSAC) și al combaterii terorismului (CT), precum și statelor membre. INTCEN UE și EUMS INT nu sunt agenții operaționale și nu dispun de capacitate de colectare. Nivelul operațional de informații este de competența statelor membre. SIAC se ocupă doar de analiza strategică.

Celula de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride: Comunicarea comună privind contracararea amenințărilor hibride din aprilie 2016 desemnează Celula de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride (HFC UE) ca punct focal pentru toate analizele privind sursele de amenințări hibride în UE: mandatul său a fost aprobat în decembrie 2016 de către Comisie printr-o consultare interservicii. Instituită în cadrul INTCEN, Celula de fuziune a UE împotriva amenințărilor hibride face parte din SIAC și, prin urmare, colaborează cu EUMS INT, printre membrii săi permanenți numărându-se un militar. Termenul „hibrid” se referă la utilizarea în mod deliberat de către un stat sau un actor nestatal a unei combinații de multiple instrumente și pârghii vizibile sau sub acoperire, militare sau civile, cum ar fi atacurile cibernetice, campaniile de dezinformare, spionajul, presiunile economice, utilizarea forțelor de substituție sau alte activități subversive. HFC UE colaborează cu o rețea extinsă de puncte de contact (PC), atât în cadrul Comisiei, cât și în cadrul statelor membre pentru a oferi răspunsul integrat necesar/abordarea la nivelul întregii administrații necesară pentru combaterea diverselor provocări.

Celula de supraveghere a UE: Celula de supraveghere a UE face parte din Centrul de analiză a informațiilor al UE (INTCEN UE) și oferă SEAE capacitatea operațională de a asigura un răspuns imediat și eficace la situațiile de criză. Acesta este un organism permanent civil și militar gata de intervenție care oferă monitorizare și conștientizare a situației la nivel mondial, având capacitatea de a fi operațional 24 de ore din 24, 7 zile din 7.

Instrumente relevante

Cadrul privind un răspuns diplomatic comun al UE la activitățile informatice răuvoitoare: cadrul, convenit în iunie 2017, face parte din abordarea UE în ceea ce privește diplomația cibernetică, care contribuie la prevenirea conflictelor, la atenuarea amenințărilor la adresa securității cibernetice și la o mai mare stabilitate în relațiile internaționale. Cadrul utilizează pe deplin măsurile în temeiul politicii externe și de securitate comună, inclusiv, dacă este necesar, măsurile restrictive. Utilizarea măsurilor în contextul cadrului ar trebui să încurajeze cooperarea, să faciliteze atenuarea amenințărilor imediate și pe termen lung și să influențeze comportamentul autorului responsabil și al agresorilor potențiali pe termen lung.

2.   COORDONAREA GESTIONĂRII CRIZELOR DE SECURITATE CIBERNETICĂ ÎN CADRUL MECANISMULUI IPCR – COORDONARE LA NIVEL ORIZONTAL ȘI ACTIVAREA NIVELULUI POLITIC

Mecanismul IPCR poate fi (și a fost) utilizat pentru a aborda aspecte tehnice și operaționale, dar întotdeauna dintr-un punct de vedere politic/strategic.

În ceea ce privește activarea, IPCR poate fi utilizat în funcție de nivelul crizei, trecând de la modul „monitorizare” la modul „partajare de informații”, care este primul nivel de activare a IPCR, până la „activarea deplină a IPCR”.

Activarea deplină este o decizie a președinției prin rotație a Consiliului UE. Comisia, SEAE și SGC pot activa IPCR în modul „partajare de informații”. Monitorizarea și partajarea de informații atrag după sine niveluri diferite de schimb de informații, partajarea de informații activând cererea de elaborare a rapoartelor ISAA. Prin activarea deplină se adaugă la setul de instrumente reuniunile mesei rotunde ale IPCR, aducând la masa reuniunilor Președinția (de regulă președintele Coreper II sau un expert în domeniu la nivel de consilier al Reprezentanței Permanente, însă, în mod excepțional, au fost organizate mese rotunde la nivel ministerial).

Actori

| | Președinția rotativă (de regulă președintele Coreper) are rolul de coordonator; |
| --- | --- |

Președinția rotativă (de regulă președintele Coreper) are rolul de coordonator;

| | Pentru Consiliul European, cabinetul președintelui; |
| --- | --- |

Pentru Consiliul European, cabinetul președintelui;

| | Pentru Comisia Europeană, nivelul de secretar general adjunct/director general și/sau experți în domeniu; |
| --- | --- |

Pentru Comisia Europeană, nivelul de secretar general adjunct/director general și/sau experți în domeniu;

| | Pentru SEAE, nivelul de secretar general adjunct/director executiv și/sau experți în domeniu; |
| --- | --- |

Pentru SEAE, nivelul de secretar general adjunct/director executiv și/sau experți în domeniu;

| | Pentru SGC, cabinetul SG, echipa IPCR și direcțiile generale responsabile. |
| --- | --- |

Pentru SGC, cabinetul SG, echipa IPCR și direcțiile generale responsabile.

Sfera activităților: generarea unui tablou integrat comun al situației și sensibilizarea cu privire la blocaje sau deficiențe la fiecare dintre cele trei niveluri pentru a le aborda la nivel politic, generarea de decizii la masa reuniunilor dacă acestea țin de domeniul de competență al participanților sau generarea de propuneri de acțiune care să fie transmise Coreper II și ulterior Consiliului.

Conștientizarea comună a situației

| | (inactiv): pot fi generate pagini de monitorizare a IPCR pentru a urmări evoluția situațiilor care ar putea degenera într-o criză cu implicații la nivelul UE; |
| --- | --- |

(inactiv): pot fi generate pagini de monitorizare a IPCR pentru a urmări evoluția situațiilor care ar putea degenera într-o criză cu implicații la nivelul UE;

| | (partajarea de informații a IPCR): rapoartele ISAA vor fi redactate de către coordonatorul ISAA pe baza contribuțiilor din partea serviciilor Comisiei, a SEAE și a statelor membre (prin intermediul chestionarelor IPCR); |
| --- | --- |

(partajarea de informații a IPCR): rapoartele ISAA vor fi redactate de către coordonatorul ISAA pe baza contribuțiilor din partea serviciilor Comisiei, a SEAE și a statelor membre (prin intermediul chestionarelor IPCR);

| | (activarea deplină a IPCR): pe lângă rapoartele ISAA, mesele rotunde informale ale IPCR reunesc diferiți actori interesați din statele membre, Comisia, SEAE, agențiile relevante etc. pentru a discuta deficiențele și blocajele. |
| --- | --- |

(activarea deplină a IPCR): pe lângă rapoartele ISAA, mesele rotunde informale ale IPCR reunesc diferiți actori interesați din statele membre, Comisia, SEAE, agențiile relevante etc. pentru a discuta deficiențele și blocajele.

Cooperare și răspuns

Activarea/sincronizarea mecanismelor/instrumentelor adiționale de gestionare a crizelor în funcție de natura și impactul incidentului. Acestea pot include, de exemplu, mecanismul de protecție civilă, Cadrul privind un răspuns diplomatic comun al UE la activitățile informatice răuvoitoare sau „Cadrul comun privind contracararea amenințărilor hibride”.

Comunicarea în situații de criză

Rețeaua IPCR a comunicatorilor care intervin în situații de criză poate fi activată de către Președinție, după consultarea cu serviciile relevante din cadrul Comisiei, SGC și SEAE, pentru a sprijini crearea unor mesaje comune sau pentru a elabora cele mai eficiente instrumente de comunicare.

3.   GESTIONAREA CRIZELOR DE SECURITATE CIBERNETICĂ ÎN ARGUS – PARTAJAREA DE INFORMAȚII ÎN CADRUL COMISIEI EUROPENE

Fiind confruntată cu crize neprevăzute pentru care a fost necesară o acțiune la nivel european, de exemplu, atacurile teroriste de la Madrid (martie 2004), tsunamiul din Asia de Sud-Est (decembrie 2004) și atacurile teroriste de la Londra (iulie 2005), Comisia a instituit în 2005 sistemul de coordonare ARGUS, sprijinit de un sistem general de alertă rapidă cu același nume (5)
   (6). Obiectivul său este de a asigura un proces specific de coordonare în caz de criză în situația unei crize multisectoriale majore, de a permite schimbul de informații cu privire la criză în timp real și de a asigura un proces decizional rapid.

ARGUS definește două etape, în funcție de gravitatea evenimentului:

| | Etapa I: este utilizată pentru „partajarea de informații” cu privire la o criză de o amploare limitată
  Printre exemplele recente de evenimente raportate în etapa I se numără incendiile forestiere din Portugalia și Israel, atacul de la Berlin din 2016, inundațiile din Albania, uraganul Matthew în Haiti și seceta din Bolivia. Orice DG poate deschide un eveniment de tipul „etapa I” atunci când consideră că o situație din domeniul său de competență este suficient de gravă pentru a justifica sau a beneficia de pe urma partajării de informații. De exemplu, DG CNECT sau DG HOME poate deschide un eveniment de tipul „etapa I” atunci când consideră că o situație cibernetică din domeniul lor de competență este suficient de gravă pentru a justifica sau a beneficia de pe urma partajării de informații. |
| --- | --- |

Etapa I: este utilizată pentru „partajarea de informații” cu privire la o criză de o amploare limitată

Printre exemplele recente de evenimente raportate în etapa I se numără incendiile forestiere din Portugalia și Israel, atacul de la Berlin din 2016, inundațiile din Albania, uraganul Matthew în Haiti și seceta din Bolivia. Orice DG poate deschide un eveniment de tipul „etapa I” atunci când consideră că o situație din domeniul său de competență este suficient de gravă pentru a justifica sau a beneficia de pe urma partajării de informații. De exemplu, DG CNECT sau DG HOME poate deschide un eveniment de tipul „etapa I” atunci când consideră că o situație cibernetică din domeniul lor de competență este suficient de gravă pentru a justifica sau a beneficia de pe urma partajării de informații.

| | Etapa II: este activată în cazul unei crize multisectoriale majore sau al unei amenințări previzibile sau iminente la adresa Uniunii
  Etapa II declanșează un proces de coordonare specific care îi permite Comisiei să ia decizii și să gestioneze un răspuns rapid, coordonat și coerent, la cel mai înalt nivel în domeniul său de competență și în cooperare cu alte instituții. Etapa II este destinată situațiilor de criză multisectorială majoră sau de amenințare previzibilă sau iminentă. Printre exemple din viața reală de evenimente de tipul „etapa II” se numără criza migrației/refugiaților (2015 până în prezent), tripla catastrofă de la Fukushima (2011) și erupția vulcanului Eyjafjallajökull în Islanda (2010).
  Etapa II este activată de președinte din proprie inițiativă sau la cererea unui membru al Comisiei. Președintele poate atribui responsabilitatea politică pentru răspunsul Comisiei unui comisar responsabil de serviciul cel mai afectat de criză sau poate decide să își asume el însuși această responsabilitate.
  Etapa II prevede reuniuni de urgență ale Comitetului de coordonare a crizelor (JRC), convocate sub autoritatea președintelui sau a unui comisar căruia i-a fost atribuită responsabilitatea. Reuniunile sunt convocate de Secretariatul General prin intermediul instrumentului informatic ARGUS. JRC este o structură operațională specifică de gestionare a crizelor constituită în scopul de a conduce și a coordona răspunsul Comisiei la criză, reunind reprezentanți ai direcțiilor generale ale Comisiei, ai cabinetelor și ai altor servicii ale UE relevante. Prezidat de secretarul general adjunct, JRC evaluează situația, analizează opțiunile și ia decizii, garantând punerea în aplicare a deciziilor și a acțiunilor și, în același timp, coerența și consecvența răspunsului. SG oferă sprijin pentru JRC. |
| --- | --- |

Etapa II: este activată în cazul unei crize multisectoriale majore sau al unei amenințări previzibile sau iminente la adresa Uniunii

Etapa II declanșează un proces de coordonare specific care îi permite Comisiei să ia decizii și să gestioneze un răspuns rapid, coordonat și coerent, la cel mai înalt nivel în domeniul său de competență și în cooperare cu alte instituții. Etapa II este destinată situațiilor de criză multisectorială majoră sau de amenințare previzibilă sau iminentă. Printre exemple din viața reală de evenimente de tipul „etapa II” se numără criza migrației/refugiaților (2015 până în prezent), tripla catastrofă de la Fukushima (2011) și erupția vulcanului Eyjafjallajökull în Islanda (2010).

Etapa II este activată de președinte din proprie inițiativă sau la cererea unui membru al Comisiei. Președintele poate atribui responsabilitatea politică pentru răspunsul Comisiei unui comisar responsabil de serviciul cel mai afectat de criză sau poate decide să își asume el însuși această responsabilitate.

Etapa II prevede reuniuni de urgență ale Comitetului de coordonare a crizelor (JRC), convocate sub autoritatea președintelui sau a unui comisar căruia i-a fost atribuită responsabilitatea. Reuniunile sunt convocate de Secretariatul General prin intermediul instrumentului informatic ARGUS. JRC este o structură operațională specifică de gestionare a crizelor constituită în scopul de a conduce și a coordona răspunsul Comisiei la criză, reunind reprezentanți ai direcțiilor generale ale Comisiei, ai cabinetelor și ai altor servicii ale UE relevante. Prezidat de secretarul general adjunct, JRC evaluează situația, analizează opțiunile și ia decizii, garantând punerea în aplicare a deciziilor și a acțiunilor și, în același timp, coerența și consecvența răspunsului. SG oferă sprijin pentru JRC.

4.   MECANISMUL DE RĂSPUNS ÎN CAZ DE CRIZĂ AL SEAE

Mecanismul de răspuns în caz de criză al SEAE (MRC) este activat în cazul unei situații grave sau al unei urgențe care se referă la dimensiunea externă a UE sau care implică în orice mod această dimensiune. MRC este activat de către Secretarul General adjunct pentru răspunsul în caz de criză, după consultarea cu ÎR/VP sau cu Secretarul General. De asemenea, ÎR/VP sau SG sau un alt secretar general adjunct sau director executiv pot solicita Secretarului General adjunct pentru răspunsul în caz de criză să inițieze mecanismul de răspuns în caz de criză.

MRC contribuie la coerența la nivelul UE a răspunsului în caz de criză în cadrul strategiei în materie de securitate. În special, MRC facilitează sinergia între eforturile diplomatice, de securitate și de apărare și instrumentele financiare, comerciale și de cooperare gestionate de Comisie.

MRC este legat de sistemul general de răspuns în caz de urgență al Comisiei (ARGUS) și de mecanismul integrat pentru un răspuns politic la crize (IPCR) al UE pentru a exploata sinergiile în cazul unei activări simultane. Celula de supraveghere din cadrul SEAE acționează ca platformă de comunicare între SEAE și sistemele de răspuns în caz de urgență din cadrul Consiliului și al Comisiei.

În mod normal, prima acțiune legată de punerea în aplicare a MRC este convocarea unei reuniuni de criză între cadrele de conducere de nivel superior ale SEAE, ale Comisiei și ale Consiliului direct afectate de criza în cauză. Reuniunea de criză evaluează efectele pe termen scurt ale crizei și poate conveni asupra adoptării unor acțiuni imediate sau asupra activării celulei de criză sau asupra convocării unei platforme de criză. Aceste acțiuni pot fi puse în aplicare în orice succesiune temporală.

Celula de criză este un centru operațional la scară redusă, în care reprezentanții serviciilor SEAE, Comisiei și Consiliului implicați în răspunsul la criză se reunesc pentru a monitoriza în permanență situația pentru a oferi sprijin factorilor de decizie din sediul central al SEAE. Atunci când este activată, celula de criză este operațională 24 de ore din 24, 7 zile din 7.

Platforma de criză reunește servicii relevante ale SEAE, Comisiei și Consiliului pentru a evalua efectele pe termen mediu și lung ale crizelor și pentru a conveni asupra măsurilor care trebuie luate. Este prezidată de către ÎR/VP sau de către Secretarul General sau de către Secretarul General adjunct pentru răspunsul în caz de criză. Platforma de criză evaluează eficacitatea acțiunii UE în țara sau în regiunea aflată în situație de criză, decide cu privire la modificarea măsurilor suplimentare și discută propuneri pentru acțiunea Consiliului. Platforma de criză este o reuniune ad-hoc; prin urmare, nu este activată în mod permanent.

Grupul operativ este alcătuit din reprezentanți ai serviciilor implicate în răspuns și poate fi activat pentru a monitoriza și a facilita punerea în aplicare a răspunsului UE. El evaluează impactul acțiunii UE, pregătește documentele de politică și documentele privind opțiunile, contribuie la pregătirea cadrului politic de abordare a crizelor, contribuie la strategia de comunicare și adoptă orice alte mecanisme care pot facilita punerea în aplicare a răspunsului UE.

5.   DOCUMENTE DE REFERINȚĂ

Mai jos este prezentată o listă a documentelor de referință care au fost luate în considerare pentru pregătirea planului de acțiune:

| — | Cadrul de cooperare europeană pentru situații de criză cibernetică, versiunea 1, 17 octombrie 2012. |
| --- | --- |

—

Cadrul de cooperare europeană pentru situații de criză cibernetică, versiunea 1, 17 octombrie 2012.

| — | „Report on Cyber Crisis Cooperation and Management”, ENISA, 2014 |
| --- | --- |

—

„Report on Cyber Crisis Cooperation and Management”, ENISA, 2014

| — | „Actionable Information for Security Incident Response”, ENISA, 2014 |
| --- | --- |

—

„Actionable Information for Security Incident Response”, ENISA, 2014

| — | „Common practices of EU-level crisis management and applicability to cyber crises”, ENISA, 2015 |
| --- | --- |

—

„Common practices of EU-level crisis management and applicability to cyber crises”, ENISA, 2015

| — | „Strategies for Incident Response and Cyber Crisis Cooperation”, ENISA, 2016 |
| --- | --- |

—

„Strategies for Incident Response and Cyber Crisis Cooperation”, ENISA, 2016

| — | „EU Cyber Standard Operating Procedures”, ENISA, 2016 |
| --- | --- |

—

„EU Cyber Standard Operating Procedures”, ENISA, 2016

| — | „A good practice guide of using taxonomies in incident prevention and detection”, ENISA, 2017 |
| --- | --- |

—

„A good practice guide of using taxonomies in incident prevention and detection”, ENISA, 2017

| — | Comunicarea privind „Consolidarea sistemului de reziliență cibernetică al Europei și încurajarea unui sector al securității cibernetice competitiv și inovator”, COM(2016) 410 final din 5 iulie 2016 |
| --- | --- |

—

Comunicarea privind „Consolidarea sistemului de reziliență cibernetică al Europei și încurajarea unui sector al securității cibernetice competitiv și inovator”, COM(2016) 410 final din 5 iulie 2016

| — | Concluziile Consiliului privind „Consolidarea sistemului de reziliență cibernetică al Europei și promovarea unui sector al securității cibernetice competitiv și inovator” (15 noiembrie 2016), 14540/16 |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind „Consolidarea sistemului de reziliență cibernetică al Europei și promovarea unui sector al securității cibernetice competitiv și inovator” (15 noiembrie 2016), 14540/16

| — | Decizia 2014/415/UE a Consiliului din 24 iunie 2014 privind modalitățile de punere în aplicare de către Uniune a clauzei de solidaritate (JO L 192, 1.7.2014, p. 53) |
| --- | --- |

—

Decizia 2014/415/UE a Consiliului din 24 iunie 2014 privind modalitățile de punere în aplicare de către Uniune a clauzei de solidaritate (JO L 192, 1.7.2014, p. 53)

| — | „Finalizarea procesului de revizuire a CCA: mecanismele referitoare la un răspuns integrat al UE la criza politică (IPCR)”, 10708/13, 7 iunie 2013 |
| --- | --- |

—

„Finalizarea procesului de revizuire a CCA: mecanismele referitoare la un răspuns integrat al UE la criza politică (IPCR)”, 10708/13, 7 iunie 2013

| — | Integrated Situational Awareness and Analysis (ISAA) – Standard Operating Procedures, DS 1570/15, 22 octombrie 2015 |
| --- | --- |

—

Integrated Situational Awareness and Analysis (ISAA) – Standard Operating Procedures, DS 1570/15, 22 octombrie 2015

| — | Dispozițiile Comisiei de stabilire a sistemului general de alertă rapidă „ARGUS”, COM(2005) 662 final din 23 decembrie 2005 |
| --- | --- |

—

Dispozițiile Comisiei de stabilire a sistemului general de alertă rapidă „ARGUS”, COM(2005) 662 final din 23 decembrie 2005

| — | Decizia 2006/25/CE, Euratom a Comisiei din 23 decembrie 2005 de modificare a regulamentului său de procedură (JO L 19, 24.1.2006, p. 20) |
| --- | --- |

—

Decizia 2006/25/CE, Euratom a Comisiei din 23 decembrie 2005 de modificare a regulamentului său de procedură (JO L 19, 24.1.2006, p. 20)

| — | ARGUS Modus Operandi, Comisia Europeană, 23 octombrie 2013 |
| --- | --- |

—

ARGUS Modus Operandi, Comisia Europeană, 23 octombrie 2013

| — | Concluziile Consiliului referitoare la un Cadru privind un răspuns diplomatic comun al UE la activitățile informatice răuvoitoare („Setul de instrumente pentru diplomația cibernetică”), doc. 9916/17 |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului referitoare la un Cadru privind un răspuns diplomatic comun al UE la activitățile informatice răuvoitoare („Setul de instrumente pentru diplomația cibernetică”), doc. 9916/17

| — | Protocolul operațional al UE pentru combaterea amenințărilor hibride („EU Playbook”), SWD(2016) 227 |
| --- | --- |

—

Protocolul operațional al UE pentru combaterea amenințărilor hibride („EU Playbook”), SWD(2016) 227

| — | Mecanismul de răspuns în caz de criză al SEAE, 8 noiembrie 2016 [Ares(2017)880661]. Document de lucru comun al serviciilor Comisiei privind protocolul operațional al UE pentru combaterea amenințărilor hibride, „EU Playbook”, SWD(2016) 227 final din 5 iulie 2016 |
| --- | --- |

—

Mecanismul de răspuns în caz de criză al SEAE, 8 noiembrie 2016 [Ares(2017)880661]. Document de lucru comun al serviciilor Comisiei privind protocolul operațional al UE pentru combaterea amenințărilor hibride, „EU Playbook”, SWD(2016) 227 final din 5 iulie 2016

| — | Comunicare comună către Parlamentul European și Consiliu: Cadrul comun privind contracararea amenințărilor hibride – Un răspuns al Uniunii Europene, JOIN/2016/018 final din 6 aprilie 2016 |
| --- | --- |

—

Comunicare comună către Parlamentul European și Consiliu: Cadrul comun privind contracararea amenințărilor hibride – Un răspuns al Uniunii Europene, JOIN/2016/018 final din 6 aprilie 2016

| — | EEAS(2016) 1674 – Document de lucru al Serviciului European de Acțiune Externă „EU Hybrid Fusion Cell – Terms of Reference” |
| --- | --- |

—

EEAS(2016) 1674 – Document de lucru al Serviciului European de Acțiune Externă „EU Hybrid Fusion Cell – Terms of Reference”

6.   ELEMENTELE SPECIFICE PRIVIND SECURITATEA CIBERNETICĂ ÎN PROCESUL IPCR

Image 3

---

(1)  10708/13 privind „Finalizarea procesului de revizuire a CCA: mecanismele referitoare la un răspuns integrat al UE la criza politică”, aprobat de Consiliu la 24 iunie 2013.

(2)  12607/15 „Procedurile standard de operare ale IPCR”, convenite de Grupul „Prietenii Președinției”, de care Coreper a luat act în octombrie 2015.

(3)  Dispozițiile Comisiei de stabilire a sistemului general de alertă rapidă „ARGUS”, COM(2005) 662 final, 23 decembrie 2005.

(4)  Decizia 2006/25/CE, Euratom a Comisiei din 23 decembrie 2005 de modificare a regulamentului său de procedură (JO L 19, 24.1.2006, p. 20), de instituire a sistemului general de alertă rapidă „ARGUS”.

(5)  Comisia Comunităților Europene din 23 decembrie 2005, Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Dispozițiile Comisiei privind sistemul general de alertă rapidă „ARGUS”, COM(2005) 662 final.

(6)  Decizia 2006/25/CE, Euratom.

---