# Uradni list L 76/15.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 76 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4915. marec 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 76

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4915. marec 2006

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 425/2006 z dne 14. marca 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 425/2006 z dne 14. marca 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Sklep Komisije z dne 28. februarja 2006 o ustanovitvi skupine nacionalnih strokovnjakov za oblikovanje predpisov na visoki ravni | 3 |
| | * | Odločba Komisije z dne 8. marca 2006 o uporabi člena 30(1) Direktive 2004/17/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo naročil v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev za proizvodnjo električne energije v Angliji, na Škotskem in v Walesu
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 690)

   (
  1
  ) | 6 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Sklep Komisije z dne 28. februarja 2006 o ustanovitvi skupine nacionalnih strokovnjakov za oblikovanje predpisov na visoki ravni

3

*

Odločba Komisije z dne 8. marca 2006 o uporabi člena 30(1) Direktive 2004/17/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo naročil v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev za proizvodnjo električne energije v Angliji, na Škotskem in v Walesu
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 690)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 690)

1

6

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 15.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 76/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 76/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 425/2006

z dne 14. marca 2006

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 15. marca 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. marca 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 14. marca 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 95,0 |
| 204 | 60,5 |
| 212 | 102,0 |
| 624 | 120,2 |
| 999 | 94,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 127,9 |
| 068 | 143,9 |
| 204 | 36,3 |
| 628 | 169,1 |
| 999 | 119,3 |
| 0709 10 00 | 220 | 46,4 |
| 999 | 46,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 83,8 |
| 204 | 56,4 |
| 999 | 70,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 56,0 |
| 204 | 41,0 |
| 212 | 44,6 |
| 220 | 51,3 |
| 400 | 60,8 |
| 512 | 33,1 |
| 624 | 61,0 |
| 999 | 49,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 60,2 |
| 624 | 65,6 |
| 999 | 62,9 |
| 0808 10 80 | 388 | 94,2 |
| 400 | 134,7 |
| 404 | 105,1 |
| 512 | 72,5 |
| 524 | 76,3 |
| 528 | 76,5 |
| 720 | 76,1 |
| 999 | 90,8 |
| 0808 20 50 | 388 | 82,0 |
| 400 | 74,8 |
| 512 | 63,3 |
| 528 | 64,5 |
| 720 | 49,4 |
| 999 | 66,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

95,0

204

60,5

212

102,0

624

120,2

999

94,4

0707 00 05

052

127,9

068

143,9

204

36,3

628

169,1

999

119,3

0709 10 00

220

46,4

999

46,4

0709 90 70

052

83,8

204

56,4

999

70,1

0805 10 20

052

56,0

204

41,0

212

44,6

220

51,3

400

60,8

512

33,1

624

61,0

999

49,7

0805 50 10

052

60,2

624

65,6

999

62,9

0808 10 80

388

94,2

400

134,7

404

105,1

512

72,5

524

76,3

528

76,5

720

76,1

999

90,8

0808 20 50

388

82,0

400

74,8

512

63,3

528

64,5

720

49,4

999

66,8

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 15.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 76/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 76/3

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 28. februarja 2006

o ustanovitvi skupine nacionalnih strokovnjakov za oblikovanje predpisov na visoki ravni

(2006/210/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 16. marca 2005 sprejela sporočilo z naslovom Bolje oblikovani predpisi za rast in delovna mesta v Evropski uniji
   (1), v katerem je napovedala, da bo v letu 2005 ustanovila skupino nacionalnih strokovnjakov za oblikovanje predpisov, da bi pospešila razvoj bolje oblikovanih ukrepov na nacionalni ravni in ravni EU. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 16. marca 2005 sprejela sporočilo z naslovom Bolje oblikovani predpisi za rast in delovna mesta v Evropski uniji
   (1), v katerem je napovedala, da bo v letu 2005 ustanovila skupino nacionalnih strokovnjakov za oblikovanje predpisov, da bi pospešila razvoj bolje oblikovanih ukrepov na nacionalni ravni in ravni EU.

| (2) | Ta skupina strokovnjakov svetuje Komisiji pri splošnih vprašanjih v zvezi z boljšim oblikovanjem predpisov, ne more pa podati svojega stališča glede pobud ali projektov v zvezi z oblikovanjem konkretnih zakonodajnih predlogov. |
| --- | --- |

(2)

Ta skupina strokovnjakov svetuje Komisiji pri splošnih vprašanjih v zvezi z boljšim oblikovanjem predpisov, ne more pa podati svojega stališča glede pobud ali projektov v zvezi z oblikovanjem konkretnih zakonodajnih predlogov.

| (3) | To skupino sestavljajo nacionalni strokovnjaki na visoki ravni, ki jih imenuje Komisija na podlagi predlogov držav članic; zasedanjem pa lahko kot opazovalke prisostvujejo tudi države pristopnice. |
| --- | --- |

(3)

To skupino sestavljajo nacionalni strokovnjaki na visoki ravni, ki jih imenuje Komisija na podlagi predlogov držav članic; zasedanjem pa lahko kot opazovalke prisostvujejo tudi države pristopnice.

| (4) | Zato je treba ustanoviti skupino nacionalnih strokovnjakov za oblikovanje predpisov na visoki ravni ter natančneje določiti njene naloge in sestavo – |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba ustanoviti skupino nacionalnih strokovnjakov za oblikovanje predpisov na visoki ravni ter natančneje določiti njene naloge in sestavo –

SKLENILA:

Člen 1

Komisija ustanovi skupino strokovnjakov z nazivom „Skupina nacionalnih strokovnjakov za oblikovanje predpisov na visoki ravni“, v nadaljevanju „skupina“.

Člen 2

Naloge

Komisija se lahko s skupino posvetuje glede vseh vprašanj v zvezi z bolje oblikovanimi predpisi in razvojem s tem povezanih ukrepov na nacionalni ravni in na ravni EU.

Naloge skupine so:

| — | zagotavljati učinkovito povezovanje med Komisijo in ključnimi vladnimi organi, da bi Komisiji pomagali pri izboljševanju zakonodajnega okolja za podjetja, industrijo, potrošnike, socialne partnerje in vse državljane, |
| --- | --- |

—

zagotavljati učinkovito povezovanje med Komisijo in ključnimi vladnimi organi, da bi Komisiji pomagali pri izboljševanju zakonodajnega okolja za podjetja, industrijo, potrošnike, socialne partnerje in vse državljane,

| — | prispevati k širjenju najboljših praks, ki so bile na področju bolje oblikovanih predpisov v EU razvite na nacionalni ravni in ravni EU, |
| --- | --- |

—

prispevati k širjenju najboljših praks, ki so bile na področju bolje oblikovanih predpisov v EU razvite na nacionalni ravni in ravni EU,

| — | okrepiti sodelovanje med Komisijo in državami članicami v zvezi z izvajanjem bolje oblikovanih predpisov na nacionalni ravni; zlasti pa skupaj preučiti način prenosa zakonodaje EU v zakonodaje držav članic in njihovo izvajanje (npr. uvedba dodatnih zahtev ali postopkov v obdobju prenosa), |
| --- | --- |

—

okrepiti sodelovanje med Komisijo in državami članicami v zvezi z izvajanjem bolje oblikovanih predpisov na nacionalni ravni; zlasti pa skupaj preučiti način prenosa zakonodaje EU v zakonodaje držav članic in njihovo izvajanje (npr. uvedba dodatnih zahtev ali postopkov v obdobju prenosa),

| — | prispevati k razvoju usklajenega sklopa skupnih kazalnikov za spremljanje napredka glede kakovosti zakonodajnega okolja na ravni EU in na ravni samih držav članic kot osnova za primerjavo v okviru njihovih nacionalnih lizbonskih programov, |
| --- | --- |

—

prispevati k razvoju usklajenega sklopa skupnih kazalnikov za spremljanje napredka glede kakovosti zakonodajnega okolja na ravni EU in na ravni samih držav članic kot osnova za primerjavo v okviru njihovih nacionalnih lizbonskih programov,

| — | svetovati Komisiji glede boljšega oblikovanja predpisov, zlasti: poenostavitve; ocene gospodarskih, socialnih in okoljskih vplivov, vključno z upravnimi stroški; posvetovanj; in številnih možnih vrst predpisov. |
| --- | --- |

—

svetovati Komisiji glede boljšega oblikovanja predpisov, zlasti: poenostavitve; ocene gospodarskih, socialnih in okoljskih vplivov, vključno z upravnimi stroški; posvetovanj; in številnih možnih vrst predpisov.

Člen 3

Sestava – imenovanje

1.   Komisija pooblasti generalnega sekretarja Komisije, da na podlagi predlogov držav članic imenuje člane skupine.

2.   Vsaka država članica ima v skupini po enega predstavnika, le v izjemnih primerih (2) dva. Dodatne člane lahko generalni sekretar Komisije imenuje na predlog države članice, odsotne ali zadržane člane pa avtomatično zamenja.

3.   Uporabljajo se naslednje določbe:

| — | člani skupine morajo biti strokovnjaki na visoki ravni, z izkušnjami na zadevnem področju ter obenem predstavniki javnih organov, |
| --- | --- |

—

člani skupine morajo biti strokovnjaki na visoki ravni, z izkušnjami na zadevnem področju ter obenem predstavniki javnih organov,

| — | člani so imenovani za obdobje enega leta, ki ga je možno podaljšati. Svoje dolžnosti opravljajo, dokler niso zamenjani ali se jim izteče mandat, |
| --- | --- |

—

člani so imenovani za obdobje enega leta, ki ga je možno podaljšati. Svoje dolžnosti opravljajo, dokler niso zamenjani ali se jim izteče mandat,

| — | člani, ki ne morejo več učinkovito prispevati k delu skupine, ki dajo odpoved ali ne spoštujejo pogojev iz prve ali druge alinee tega člena ali člena 287 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, so lahko za čas do izteka mandata zamenjani, |
| --- | --- |

—

člani, ki ne morejo več učinkovito prispevati k delu skupine, ki dajo odpoved ali ne spoštujejo pogojev iz prve ali druge alinee tega člena ali člena 287 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, so lahko za čas do izteka mandata zamenjani,

| — | imena članov se objavijo na spletni strani Komisije. |
| --- | --- |

—

imena članov se objavijo na spletni strani Komisije.

Člen 4

Postopek

1.   Skupini predseduje Komisija.

2.   V dogovoru s Komisijo se lahko ustanovijo podskupine za proučitev posebnih vprašanj v okviru nalog, ki jih določi skupina; podskupine se razpustijo takoj, ko so te naloge opravljene.

3.   Predsednik lahko, po potrebi ali če oceni, da bi bilo koristno, v skladu s temo na dnevnem redu na zasedanje skupine ali podskupine, povabi strokovnjake s strokovnim znanjem, opazovalce, vključno s predstavniki držav pristopnic (3).

4.   Informacije, dobljene v okviru sodelovanja pri delu skupine ali podskupine, se ne smejo razkriti, če Komisija zahteva zaupnost.

5.   Skupina in njene podskupine se običajno sestajajo na lokacijah, kjer ima Komisija svoje prostore, in sicer v skladu s postopki in časovnim razporedom, ki jih določi Komisija. Sekretariat zagotovi Komisija.

6.   Skupina sprejme svoj poslovnik na podlagi standardnega poslovnika, ki ga je sprejela Komisija (4).

7.   Komisija bo skupini in podskupinam, ustanovljenim v skladu s členom 4(2) tega sklepa, zagotavljala tajniške storitve.

8.   Službe Komisije lahko na spletu v delovnem jeziku skupine objavijo vsakršen povzetek, sklep, del sklepa ali delovni dokument skupine. Delovni dokumenti bodo objavljeni v skladu z razpoložljivostjo različnih jezikovnih različic.

Člen 5

Sejnina

Komisija bo članom, strokovnjakom in opazovalcem povrnila potne stroške in stroške bivanja v povezavi z dejavnostmi skupin in v skladu z internimi pravili Komisije za povračila stroškov zunanjim strokovnjakom. Komisija bo stroške povrnila enemu članu na državo članico skupine nacionalnih strokovnjakov za oblikovanje predpisov na visoki ravni. Delo v skupini ni plačano.

Sejnina se povrne v okviru sredstev letnega proračuna, ki jih za zadevno skupino namenijo odgovorne službe Komisije.

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati z dnem, ko ga sprejme Komisija. Uporablja se do 31. decembra 2009.

V Bruslju, 28. februarja 2006

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  COM(2005) 97 konč., 16.3.2005.

1

(2)  Komisija lahko imenuje dva predstavnika na državo članico, če na upravni ravni države članice obstajajo deljene pristojnosti.

2

(3)  Strokovnjaki iz držav pristopnic, ki so Pristopno pogodbo podpisale v skladu s sporočilom „Na poti k razširjeni Uniji – strateški dokument in poročilo Evropske komisije o napredku vsake države kandidatke za širitev“ z dne 9. oktobra 2002 [COM(2002) 700 konč.] in v skladu s členom 7 Sklepa Komisije C(2005) 874 z dne 24. marca 2005 o krepitvi postopnega vključevanja držav pristopnic v strukture Skupnosti.

3

(4)  Glej Prilogo III dokumenta SEC(2005) 1004, ki ga je Komisija sprejela 27. julija 2005.

4

---

| 15.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 76/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 76/6

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 8. marca 2006

o uporabi člena 30(1) Direktive 2004/17/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo naročil v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev za proizvodnjo električne energije v Angliji, na Škotskem in v Walesu

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 690)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/211/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo naročil v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (1), in zlasti členov 30(4) in (6) Direktive,

ob upoštevanju zahtevka, ki ga je Združeno kraljestvo vložilo po elektronski pošti 2. novembra 2005 in potrdilo s podpisanim telefaksom 8. novembra 2005, ter dodatnih informacij, za katere je osebje Komisije zaprosilo po elektronski pošti 2. decembra 2005, Združeno kraljestvo pa jih je poslalo po elektronski pošti dne 12. januarja 2006,

ob upoštevanju sklepov neodvisnega nacionalnega organa, Urada za trge s plinom in električno energijo (Office of the Gas and Electricity Markets – OFGEM), da so pogoji za uporabo člena 30(1) Direktive 2004/17/ES izpolnjeni,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 30 Direktive 2004/17/ES določa, da naročila, ki omogočajo izvajanje ene od dejavnosti, za katere se Direktiva uporablja, niso predmet Direktive, če je dejavnost v državi članici, v kateri se izvaja, neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. Neposredna izpostavljenost konkurenci se ocenjuje na podlagi objektivnih meril ob upoštevanju posebnih lastnosti zadevnega sektorja. Dostop se šteje za neomejenega, če je država članica za odprtje danega sektorja ali njegovega dela izvedla in uporabila zadevno zakonodajo Skupnosti. Ta zakonodaja je navedena v Prilogi XI Direktive 2004/17/ES, ki se v zvezi z elektroenergetskim sektorjem sklicuje na Direktivo 96/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. decembra 1996 o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo (2). Direktivo 96/92/ES je nadomestila Direktiva 2003/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 96/92/ES (3), ki zahteva še višjo stopnjo odprtosti trgov. |
| --- | --- |

(1)

Člen 30 Direktive 2004/17/ES določa, da naročila, ki omogočajo izvajanje ene od dejavnosti, za katere se Direktiva uporablja, niso predmet Direktive, če je dejavnost v državi članici, v kateri se izvaja, neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. Neposredna izpostavljenost konkurenci se ocenjuje na podlagi objektivnih meril ob upoštevanju posebnih lastnosti zadevnega sektorja. Dostop se šteje za neomejenega, če je država članica za odprtje danega sektorja ali njegovega dela izvedla in uporabila zadevno zakonodajo Skupnosti. Ta zakonodaja je navedena v Prilogi XI Direktive 2004/17/ES, ki se v zvezi z elektroenergetskim sektorjem sklicuje na Direktivo 96/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. decembra 1996 o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo (2). Direktivo 96/92/ES je nadomestila Direktiva 2003/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 96/92/ES (3), ki zahteva še višjo stopnjo odprtosti trgov.

| (2) | V skladu s členom 62(2) Direktive 2004/17/ES se naslov III navedene direktive, ki določa pravila za natečaje, ne uporablja za natečaje, ki se v zadevni državi članici organizirajo za izvajanje dejavnosti, za katero se uporablja člen 30(1) Direktive v skladu z odločbo Komisije ali se šteje, da se uporablja v skladu z drugim ali tretjim pododstavkom člena 30(4) ali četrtim pododstavkom člena 30(5). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 62(2) Direktive 2004/17/ES se naslov III navedene direktive, ki določa pravila za natečaje, ne uporablja za natečaje, ki se v zadevni državi članici organizirajo za izvajanje dejavnosti, za katero se uporablja člen 30(1) Direktive v skladu z odločbo Komisije ali se šteje, da se uporablja v skladu z drugim ali tretjim pododstavkom člena 30(4) ali četrtim pododstavkom člena 30(5).

| (3) | Zahtevek, ki ga je predložilo Združeno kraljestvo, zadeva proizvodnjo električne energije v Angliji, na Škotskem in v Walesu. Ob upoštevanju enotnosti trgov teh treh zemljepisnih območij in omejenih možnosti (4) povezav med omrežji Združenega kraljestva in drugih območij Skupnosti je treba Anglijo, Škotsko in Wales obravnavati kot ustrezni trg za namen ocenjevanja pogojev iz člena 30(1) Direktive 2004/17/ES. Ta sklep je v skladu z eno od ugotovitev sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Poročilo o napredku pri oblikovanju notranjega trga s plinom in električno energijo (5), v nadaljevanju „Poročilo iz leta 2005“, ki navaja, da „v gospodarskem smislu trgi z električno energijo ... v EU ... ostajajo nacionalni glede na gospodarski obseg“. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevek, ki ga je predložilo Združeno kraljestvo, zadeva proizvodnjo električne energije v Angliji, na Škotskem in v Walesu. Ob upoštevanju enotnosti trgov teh treh zemljepisnih območij in omejenih možnosti (4) povezav med omrežji Združenega kraljestva in drugih območij Skupnosti je treba Anglijo, Škotsko in Wales obravnavati kot ustrezni trg za namen ocenjevanja pogojev iz člena 30(1) Direktive 2004/17/ES. Ta sklep je v skladu z eno od ugotovitev sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Poročilo o napredku pri oblikovanju notranjega trga s plinom in električno energijo (5), v nadaljevanju „Poročilo iz leta 2005“, ki navaja, da „v gospodarskem smislu trgi z električno energijo ... v EU ... ostajajo nacionalni glede na gospodarski obseg“.

| (4) | Ta in vse druge ocene iz te direktive so opravljene izključno za namen Direktive 2004/17/ES ter ne posegajo v uporabo pravil o konkurenci. |
| --- | --- |

(4)

Ta in vse druge ocene iz te direktive so opravljene izključno za namen Direktive 2004/17/ES ter ne posegajo v uporabo pravil o konkurenci.

| (5) | Združeno kraljestvo ni izvedlo in uporabilo samo Direktivo 96/92/ES, ampak tudi Direktivo 2003/54. Na podlagi tega in v skladu s prvim pododstavkom člena 30(3) se mora dostop na trg šteti za neomejenega. |
| --- | --- |

(5)

Združeno kraljestvo ni izvedlo in uporabilo samo Direktivo 96/92/ES, ampak tudi Direktivo 2003/54. Na podlagi tega in v skladu s prvim pododstavkom člena 30(3) se mora dostop na trg šteti za neomejenega.

| (6) | Neposredno izpostavljenost konkurenci je treba ocenjevati na podlagi različnih pokazateljev, od katerih ni nobeden sam po sebi odločilen. Komisija je v Poročilu iz leta 2005 navedla, da „mnogo nacionalnih trgov kaže visoko stopnjo koncentracije industrije, ki ovira razvoj učinkovite konkurence“ (6). Zato je menila, da je v zvezi s proizvodnjo električne energije „eden od pokazateljev stopnje konkurence na nacionalnih trgih skupni tržni delež treh največjih proizvajalcev“ (7). Glede na zadnje razpoložljive podatke je vsota tržnega deleža treh največjih proizvajalcev na grosističnem trgu 39 % (8), kar je zadovoljivo nizka stopnja in jo je treba upoštevati kot znak neposredne izpostavljenosti konkurenci. |
| --- | --- |

(6)

Neposredno izpostavljenost konkurenci je treba ocenjevati na podlagi različnih pokazateljev, od katerih ni nobeden sam po sebi odločilen. Komisija je v Poročilu iz leta 2005 navedla, da „mnogo nacionalnih trgov kaže visoko stopnjo koncentracije industrije, ki ovira razvoj učinkovite konkurence“ (6). Zato je menila, da je v zvezi s proizvodnjo električne energije „eden od pokazateljev stopnje konkurence na nacionalnih trgih skupni tržni delež treh največjih proizvajalcev“ (7). Glede na zadnje razpoložljive podatke je vsota tržnega deleža treh največjih proizvajalcev na grosističnem trgu 39 % (8), kar je zadovoljivo nizka stopnja in jo je treba upoštevati kot znak neposredne izpostavljenosti konkurenci.

| (7) | Delovanje izravnalnih trgov je ravno tako treba šteti za pokazatelje. Dejansko „je lahko kateri koli udeleženec na trgu, ki le s težavo prilagodi svoj proizvodni portfelj lastnostim svojih strank, izpostavljen razliki med ceno, po kateri bo upravljavec prenosnega sistema prodajal izravnalno električno energijo, in ceno, po kateri bo odkupil presežno proizvodnjo. Te cene lahko upravljavcu prenosnega sistema neposredno predpiše regulatorni organ ali pa se kot druga rešitev uporabi mehanizem na tržni podlagi, po katerem se cena določi na podlagi ponudb drugih proizvajalcev, ki lahko tako svojo proizvodnjo popravijo navzgor ali navzdol. Glavna težava za male udeležence na trgu se pojavi, kadar obstaja nevarnost velike razlike med nakupno ceno upravljavca prenosnega sistema in prodajno ceno. To se pojavlja v mnogih državah članicah in lahko škodi razvoju konkurence. Velika razlika je lahko znak nezadostne stopnje konkurence na izravnalnem trgu, na katerem lahko prevladujeta samo eden ali dva glavna proizvajalca. Takšne težave so lahko še hujše, če uporabniki omrežij niso sposobni prilagoditi stanja realnemu času.“ (9) Od uvedbe britanskega sistema za trgovanje z električno energijo in njen prenos (British Electricity Trading and Transmission Arrangements – BETTA) obstaja enotni izravnalni trg za Anglijo, Škotsko in Wales. Poleg tega so njegove glavne značilnosti (tržno določanje cen, možnost prilagajanja vsake pol ure in relativno nizke cenovne razlike) takšne, da lahko veljajo kot pokazatelj neposredne izpostavljenosti konkurenci. |
| --- | --- |

(7)

Delovanje izravnalnih trgov je ravno tako treba šteti za pokazatelje. Dejansko „je lahko kateri koli udeleženec na trgu, ki le s težavo prilagodi svoj proizvodni portfelj lastnostim svojih strank, izpostavljen razliki med ceno, po kateri bo upravljavec prenosnega sistema prodajal izravnalno električno energijo, in ceno, po kateri bo odkupil presežno proizvodnjo. Te cene lahko upravljavcu prenosnega sistema neposredno predpiše regulatorni organ ali pa se kot druga rešitev uporabi mehanizem na tržni podlagi, po katerem se cena določi na podlagi ponudb drugih proizvajalcev, ki lahko tako svojo proizvodnjo popravijo navzgor ali navzdol. Glavna težava za male udeležence na trgu se pojavi, kadar obstaja nevarnost velike razlike med nakupno ceno upravljavca prenosnega sistema in prodajno ceno. To se pojavlja v mnogih državah članicah in lahko škodi razvoju konkurence. Velika razlika je lahko znak nezadostne stopnje konkurence na izravnalnem trgu, na katerem lahko prevladujeta samo eden ali dva glavna proizvajalca. Takšne težave so lahko še hujše, če uporabniki omrežij niso sposobni prilagoditi stanja realnemu času.“ (9) Od uvedbe britanskega sistema za trgovanje z električno energijo in njen prenos (British Electricity Trading and Transmission Arrangements – BETTA) obstaja enotni izravnalni trg za Anglijo, Škotsko in Wales. Poleg tega so njegove glavne značilnosti (tržno določanje cen, možnost prilagajanja vsake pol ure in relativno nizke cenovne razlike) takšne, da lahko veljajo kot pokazatelj neposredne izpostavljenosti konkurenci.

| (8) | Ob upoštevanju značilnosti zadevnega proizvoda (električna energija) in pomanjkanja primernih nadomestnih proizvodov ali storitev je treba cenovni konkurenci in oblikovanju cen pri ocenjevanju stanja konkurence na trgih električne energije pripisati večji pomen. Število odjemalcev, ki menjajo dobavitelje, je pokazatelj resnične cenovne konkurence in zato posredno „naravni pokazatelj učinkovitosti konkurence. Če menja malo odjemalcev, verjetno obstaja problem pri delovanju trga, čeprav ne smemo pozabiti koristi, ki jih prinaša možnost ponovnega pogajanja s prejšnjim dobaviteljem“ (10). Poleg tega „obstoj reguliranih cen za končne uporabnike nedvomno bistveno vpliva na vedenje odjemalcev. Čeprav je v prehodnem obdobju ohranitev nadzora mogoče upravičiti, bo le-ta povzročal še večje izkrivljanje, ko se bo pojavila potreba po naložbah“ (11). |
| --- | --- |

(8)

Ob upoštevanju značilnosti zadevnega proizvoda (električna energija) in pomanjkanja primernih nadomestnih proizvodov ali storitev je treba cenovni konkurenci in oblikovanju cen pri ocenjevanju stanja konkurence na trgih električne energije pripisati večji pomen. Število odjemalcev, ki menjajo dobavitelje, je pokazatelj resnične cenovne konkurence in zato posredno „naravni pokazatelj učinkovitosti konkurence. Če menja malo odjemalcev, verjetno obstaja problem pri delovanju trga, čeprav ne smemo pozabiti koristi, ki jih prinaša možnost ponovnega pogajanja s prejšnjim dobaviteljem“ (10). Poleg tega „obstoj reguliranih cen za končne uporabnike nedvomno bistveno vpliva na vedenje odjemalcev. Čeprav je v prehodnem obdobju ohranitev nadzora mogoče upravičiti, bo le-ta povzročal še večje izkrivljanje, ko se bo pojavila potreba po naložbah“ (11).

| (9) | V Združenem kraljestvu je stopnja menjav za tri skupine uporabnikov – velike in zelo velike industrijske uporabnike, male in srednje industrijske in poslovne ter zelo majhne poslovne in gospodinjske uporabnike – nad 70 % za prvi dve skupini in skoraj 50 % za zadnjo skupino (12), medtem ko je bil nadzor nad cenami za končne uporabnike leta 2002 ukinjen (13). Stanje v Združenem kraljestvu je zato zadovoljivo, kar zadeva menjave in nadzor nad cenami za končne uporabnike, in mora veljati kot pokazatelj neposredne izpostavljenosti konkurenci. |
| --- | --- |

(9)

V Združenem kraljestvu je stopnja menjav za tri skupine uporabnikov – velike in zelo velike industrijske uporabnike, male in srednje industrijske in poslovne ter zelo majhne poslovne in gospodinjske uporabnike – nad 70 % za prvi dve skupini in skoraj 50 % za zadnjo skupino (12), medtem ko je bil nadzor nad cenami za končne uporabnike leta 2002 ukinjen (13). Stanje v Združenem kraljestvu je zato zadovoljivo, kar zadeva menjave in nadzor nad cenami za končne uporabnike, in mora veljati kot pokazatelj neposredne izpostavljenosti konkurenci.

| (10) | Ob upoštevanju pokazateljev in splošnega stanja v tem sektorju v Angliji, na Škotskem in v Walesu – zlasti glede na obseg, v katerem so bila omrežja ločena od proizvodnje/oskrbe, in učinkovito ureditev dostopa do omrežja –, ki je razvidno iz informacij Združenega kraljestva, Poročila za leto 2005 in Tehnične priloge k Poročilu, se šteje, da je pogoj neposredne izpostavljenosti konkurenci, določen v členu 30(1) Direktive 2004/17/ES, glede proizvodnje električne energije v Angliji, na Škotskem in v Walesu izpolnjen. Kot je navedeno zgoraj v uvodni izjavi 5, je treba šteti, da je naslednji pogoj za prost dostop do dejavnosti izpolnjen. Zato se Direktiva 2004/17/ES ne sme uporabljati niti v primerih, kadar naročniki oddajo naročila za omogočanje proizvodnje električne energije na teh zemljepisnih območjih, niti kadar organizirajo natečaje za tamkajšnje izvajanje takšne dejavnosti. |
| --- | --- |

(10)

Ob upoštevanju pokazateljev in splošnega stanja v tem sektorju v Angliji, na Škotskem in v Walesu – zlasti glede na obseg, v katerem so bila omrežja ločena od proizvodnje/oskrbe, in učinkovito ureditev dostopa do omrežja –, ki je razvidno iz informacij Združenega kraljestva, Poročila za leto 2005 in Tehnične priloge k Poročilu, se šteje, da je pogoj neposredne izpostavljenosti konkurenci, določen v členu 30(1) Direktive 2004/17/ES, glede proizvodnje električne energije v Angliji, na Škotskem in v Walesu izpolnjen. Kot je navedeno zgoraj v uvodni izjavi 5, je treba šteti, da je naslednji pogoj za prost dostop do dejavnosti izpolnjen. Zato se Direktiva 2004/17/ES ne sme uporabljati niti v primerih, kadar naročniki oddajo naročila za omogočanje proizvodnje električne energije na teh zemljepisnih območjih, niti kadar organizirajo natečaje za tamkajšnje izvajanje takšne dejavnosti.

| (11) | Ta odločba temelji na pravnem in dejanskem stanju iz novembra 2005, kot je razvidno iz informacij Združenega kraljestva, Poročila za leto 2005 in Tehnične priloge k Poročilu. Lahko se spremeni, če bi bistvene spremembe pravnega ali dejanskega stanja pomenile, da pogoji za uporabo člena 30(1) Direktive 2004/17/ES niso več izpolnjeni. |
| --- | --- |

(11)

Ta odločba temelji na pravnem in dejanskem stanju iz novembra 2005, kot je razvidno iz informacij Združenega kraljestva, Poročila za leto 2005 in Tehnične priloge k Poročilu. Lahko se spremeni, če bi bistvene spremembe pravnega ali dejanskega stanja pomenile, da pogoji za uporabo člena 30(1) Direktive 2004/17/ES niso več izpolnjeni.

| (12) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Svetovalnega odbora za javna naročila – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Svetovalnega odbora za javna naročila –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Direktiva 2004/17/ES se ne uporablja za naročila, ki naročnikom omogočajo proizvodnjo električne energije v Angliji, na Škotskem in v Walesu.

Člen 2

Ta odločba temelji na pravnem in dejanskem stanju iz novembra 2005, kot je razvidno iz informacij Združenega kraljestva, Poročila za leto 2005 in Tehnične priloge k Poročilu. Lahko se spremeni, če bi bistvene spremembe dejstev ali pravnega stanja pomenile, da pogoji za uporabo člena 30(1) Direktive 2004/17/ES niso več izpolnjeni.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

V Bruslju, 8. marca 2006

Za Komisijo

Charlie McCREEVY

Član Komisije

---

(1)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2083/2005 z dne 19. decembra 2005 (UL L 333, 20.12.2005, str. 28).

1

(2)  UL L 27, 30.1.1997, str. 20.

2

(3)  UL L 176, 15.7.2003, str. 37.

3

(4)  Približno 4 % največjega povpraševanja.

4

(5)  COM(2005) 568 konč., 15.11.2005.

5

(6)  Glej Poročilo iz leta 2005, str. 2.

6

(7)  Glej Poročilo iz leta 2005, str. 7.

7

(8)  Glej delovni dokument osebja Komisije, Tehnično prilogo k Poročilu iz leta 2005, SEC(2005) 1448, str. 44, razpredelnica 4.1. V nadaljevanju Tehnična priloga.

8

(9)  Tehnična priloga, str. 67–68.

9

(10)  Poročilo za leto 2005, str. 9.

10

(11)  Tehnična priloga, str. 17.

11

(12)  Poročilo za leto 2005, str. 10.

12

(13)  Tehnična priloga, str. 177.

13

---