# Europeiska unionens L 256/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 256 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången4 oktober 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 256

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången4 oktober 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1787 av den 12 juni 2017 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 vad gäller fördelningen av medel inom ramen för direkt förvaltning mellan målen för den integrerade havspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1788 av den 22 september 2017 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Ossolano [SUB]) | 4 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2017/1789 av den 25 september 2017 om upphävande av beslut 2009/415/EG om att det föreligger ett alltför stort underskott i Grekland | 5 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2017/1790 av den 25 september 2017 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i samarbetsrådet som inrättats genom avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan, vad gäller antagandet av prioriteringarna för partnerskapet EU–Armenien | 9 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1787 av den 12 juni 2017 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 vad gäller fördelningen av medel inom ramen för direkt förvaltning mellan målen för den integrerade havspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1788 av den 22 september 2017 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Ossolano [SUB])

4

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2017/1789 av den 25 september 2017 om upphävande av beslut 2009/415/EG om att det föreligger ett alltför stort underskott i Grekland

5

*

Rådets beslut (EU) 2017/1790 av den 25 september 2017 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i samarbetsrådet som inrättats genom avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan, vad gäller antagandet av prioriteringarna för partnerskapet EU–Armenien

9

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EU) 2017/1154 av den 7 juni 2017 om ändring av förordning (EU) 2017/1151 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG, kommissionens förordningar (EG) nr 692/2008 och (EU) nr 1230/2012 och om upphävande av förordning (EG) nr 692/2008 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG vad gäller utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 6) ( EUT L 175, 7.7.2017 ) | 11 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens förordning (EU) 2017/1154 av den 7 juni 2017 om ändring av förordning (EU) 2017/1151 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG, kommissionens förordningar (EG) nr 692/2008 och (EU) nr 1230/2012 och om upphävande av förordning (EG) nr 692/2008 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG vad gäller utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 6) ( EUT L 175, 7.7.2017 )

( EUT L 175, 7.7.2017 )

11

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 4.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 256/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 256/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2017/1787

av den 12 juni 2017

om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 vad gäller fördelningen av medel inom ramen för direkt förvaltning mellan målen för den integrerade havspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (1), särskilt artikel 14.4, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) nr 508/2014 föreskrivs finansiering av åtgärder som bidrar till att målen för den integrerade havspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken uppnås. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) nr 508/2014 föreskrivs finansiering av åtgärder som bidrar till att målen för den integrerade havspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken uppnås.

| (2) | I avdelning VI i förordning (EU) nr 508/2014 anges åtgärder som kan finansieras av unionen i enlighet med principen om direkt förvaltning. |
| --- | --- |

(2)

I avdelning VI i förordning (EU) nr 508/2014 anges åtgärder som kan finansieras av unionen i enlighet med principen om direkt förvaltning.

| (3) | I bilaga III till förordning (EU) nr 508/2014 upprättas den vägledande fördelningen av medel inom ramen för direkt förvaltning på de specifika mål för den integrerade havspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken som anges i artiklarna 82 respektive 85 i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

I bilaga III till förordning (EU) nr 508/2014 upprättas den vägledande fördelningen av medel inom ramen för direkt förvaltning på de specifika mål för den integrerade havspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken som anges i artiklarna 82 respektive 85 i den förordningen.

| (4) | Programperioden för åtgärder som finansieras enligt förordning (EU) nr 508/2014 omfattar åren 2014–2020. Efter utgången av programperiodens tredje år, och mot bakgrund av erfarenheterna av de åtgärder som hittills genomförts inom de olika områden som finansieras, har det på vissa områden förekommit avvikelser mellan vad som är en lämplig fördelning av medel och de procentsatser som anges i bilaga III till förordning (EU) nr 508/2014. |
| --- | --- |

(4)

Programperioden för åtgärder som finansieras enligt förordning (EU) nr 508/2014 omfattar åren 2014–2020. Efter utgången av programperiodens tredje år, och mot bakgrund av erfarenheterna av de åtgärder som hittills genomförts inom de olika områden som finansieras, har det på vissa områden förekommit avvikelser mellan vad som är en lämplig fördelning av medel och de procentsatser som anges i bilaga III till förordning (EU) nr 508/2014.

| (5) | Hittills har det varit möjligt att hantera avvikelserna genom att tillämpa artikel 14.3 i förordning (EU) nr 508/2014. Genom den artikeln ges kommissionens möjlighet att avvika från de vägledande procentsatserna med i varje enskilt fall högst 5 % av värdet på finansieringsramen. |
| --- | --- |

(5)

Hittills har det varit möjligt att hantera avvikelserna genom att tillämpa artikel 14.3 i förordning (EU) nr 508/2014. Genom den artikeln ges kommissionens möjlighet att avvika från de vägledande procentsatserna med i varje enskilt fall högst 5 % av värdet på finansieringsramen.

| (6) | Genom artikel 14.4 i förordning (EU) nr 508/2014 ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter för att anpassa procentsatserna i bilaga III till den förordningen. |
| --- | --- |

(6)

Genom artikel 14.4 i förordning (EU) nr 508/2014 ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter för att anpassa procentsatserna i bilaga III till den förordningen.

| (7) | För att de tillgängliga medlen ska kunna utnyttjas maximalt under återstoden av programperioden och de åtgärder som finansieras ska kunna bidra till att målen enligt artiklarna 82 och 85 i förordning (EU) nr 508/2014 uppnås, är det nödvändigt att justera den vägledande fördelningen av medel i bilaga III till den förordningen. |
| --- | --- |

(7)

För att de tillgängliga medlen ska kunna utnyttjas maximalt under återstoden av programperioden och de åtgärder som finansieras ska kunna bidra till att målen enligt artiklarna 82 och 85 i förordning (EU) nr 508/2014 uppnås, är det nödvändigt att justera den vägledande fördelningen av medel i bilaga III till den förordningen.

| (8) | Förordning (EU) nr 508/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Förordning (EU) nr 508/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III till förordning (EU) nr 508/2014 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 juni 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 149, 20.5.2014, s. 1.

1

---

BILAGA

”BILAGA III

VÄGLEDANDE FÖRDELNING AV MEDEL ENLIGT KAPITLEN I OCH II I AVDELNING VI PÅ DE MÅL SOM FASTSTÄLLS I ARTIKLARNA 82 OCH 85
   (1)

Mål enligt artikel 82

| 1. | Utveckling och genomförande av en integrerad förvaltning av havs- och kustrelaterade frågor – 6 % |
| --- | --- |

1.

Utveckling och genomförande av en integrerad förvaltning av havs- och kustrelaterade frågor – 6 %

| 2. | Utveckling av sektorsövergripande initiativ – 24 % |
| --- | --- |

2.

Utveckling av sektorsövergripande initiativ – 24 %

| 3. | Stöd till hållbar ekonomisk tillväxt, sysselsättning, innovation och ny teknik – 17 % |
| --- | --- |

3.

Stöd till hållbar ekonomisk tillväxt, sysselsättning, innovation och ny teknik – 17 %

| 4. | Främjande av skyddet av den marina miljön – 5 % |
| --- | --- |

4.

Främjande av skyddet av den marina miljön – 5 %

Mål enligt artikel 85

| 1. | Insamling, förvaltning och spridning av vetenskapliga utlåtanden inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken – 11 % |
| --- | --- |

1.

Insamling, förvaltning och spridning av vetenskapliga utlåtanden inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken – 11 %

| 2. | Särskilda kontroll- och tillsynsåtgärder inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken – 11 % |
| --- | --- |

2.

Särskilda kontroll- och tillsynsåtgärder inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken – 11 %

| 3. | Frivilliga bidrag till internationella organisationer – 13 % |
| --- | --- |

3.

Frivilliga bidrag till internationella organisationer – 13 %

| 4. | Rådgivande nämnder och kommunikationsverksamhet som rör den gemensamma fiskeripolitiken och den integrerade havspolitiken – 7 % |
| --- | --- |

4.

Rådgivande nämnder och kommunikationsverksamhet som rör den gemensamma fiskeripolitiken och den integrerade havspolitiken – 7 %

| 5. | Marknadsinformation, inklusive upprättande av elektroniska marknader – 6 % |
| --- | --- |

5.

Marknadsinformation, inklusive upprättande av elektroniska marknader – 6 %

---

(1)  Procentsatserna gäller det belopp som anges i artikel 14, med undantag för tilldelningen enligt artikel 92.

1

---

| 4.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 256/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 256/4

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1788

av den 22 september 2017

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Ossolano [SUB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Italiens ansökan om registrering av namnet ”Ossolano” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Italiens ansökan om registrering av namnet ”Ossolano” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Ossolano” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Ossolano” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Ossolano” (SUB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.3 Ost enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 september 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 186, 10.6.2017, s. 16.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

BESLUT

| 4.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 256/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 256/5

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2017/1789

av den 25 september 2017

om upphävande av beslut 2009/415/EG om att det föreligger ett alltför stort underskott i Grekland

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.12,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut 2009/415/EG (1) av den 27 april 2009 fastslog rådet, i enlighet med artikel 104.6 i fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen och på rekommendation av kommissionen, att det förelåg ett alltför stort underskott i Grekland. Rådet konstaterade att samlade underskottet i den offentliga sektorns finanser uppgick till 3,5 % av BNP år 2007 och därmed översteg fördragets referensvärde på 3 % av BNP, samt att överskottet beräknades uppgå till 3,6 % av BNP 2008 (exklusive engångsåtgärder, eller 3,4 % av BNP inklusive engångsåtgärder). För 2009 beräknades att underskottet i den offentliga sektorns finanser skulle uppgå till 4,4 % av BNP (eller 3,7 % inklusive engångsinkomster). Den offentliga bruttoskulden uppgick till 94,8 % av BNP 2007 och 94,6 % av BNP 2008, betydligt över fördragets referensvärde på 60 %. Enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009 beräknades den offentliga sektorns skuldkvot öka ytterligare, till 96,3 % av BNP 2009 och 98,5 % av BNP 2010. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut 2009/415/EG (1) av den 27 april 2009 fastslog rådet, i enlighet med artikel 104.6 i fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen och på rekommendation av kommissionen, att det förelåg ett alltför stort underskott i Grekland. Rådet konstaterade att samlade underskottet i den offentliga sektorns finanser uppgick till 3,5 % av BNP år 2007 och därmed översteg fördragets referensvärde på 3 % av BNP, samt att överskottet beräknades uppgå till 3,6 % av BNP 2008 (exklusive engångsåtgärder, eller 3,4 % av BNP inklusive engångsåtgärder). För 2009 beräknades att underskottet i den offentliga sektorns finanser skulle uppgå till 4,4 % av BNP (eller 3,7 % inklusive engångsinkomster). Den offentliga bruttoskulden uppgick till 94,8 % av BNP 2007 och 94,6 % av BNP 2008, betydligt över fördragets referensvärde på 60 %. Enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009 beräknades den offentliga sektorns skuldkvot öka ytterligare, till 96,3 % av BNP 2009 och 98,5 % av BNP 2010.

| (2) | I enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (2) riktade rådet den 27 april 2009, på grundval av en rekommendation från kommissionen, en rekommendation till Grekland i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra senast 2010 genom att på ett trovärdigt och varaktigt sätt få ned det samlade underskottet i den offentliga sektorns finanser under referensvärdet 3 % av BNP. Rådet fastställde den 27 oktober 2009 som tidsfrist för den grekiska regeringen att vidta effektiva åtgärder. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (2) riktade rådet den 27 april 2009, på grundval av en rekommendation från kommissionen, en rekommendation till Grekland i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra senast 2010 genom att på ett trovärdigt och varaktigt sätt få ned det samlade underskottet i den offentliga sektorns finanser under referensvärdet 3 % av BNP. Rådet fastställde den 27 oktober 2009 som tidsfrist för den grekiska regeringen att vidta effektiva åtgärder.

| (3) | Den 30 november 2009 fastslog rådet, i enlighet med artikel 126.8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), att Grekland inte hade vidtagit effektiva åtgärder. I enlighet med artikel 126.9 i EUF-fördraget och på grundval av en rekommendation från kommissionen förelade rådet följaktligen Grekland, den 16 februari 2010, att vidta åtgärder för att senast 2012 korrigera det alltför stora underskottet. Rådet angav också den 15 maj 2010 som tidsfrist för att vidta effektiva åtgärder. |
| --- | --- |

(3)

Den 30 november 2009 fastslog rådet, i enlighet med artikel 126.8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), att Grekland inte hade vidtagit effektiva åtgärder. I enlighet med artikel 126.9 i EUF-fördraget och på grundval av en rekommendation från kommissionen förelade rådet följaktligen Grekland, den 16 februari 2010, att vidta åtgärder för att senast 2012 korrigera det alltför stora underskottet. Rådet angav också den 15 maj 2010 som tidsfrist för att vidta effektiva åtgärder.

| (4) | Den mycket allvarliga försämringen av läget i Greklands offentliga finanser ledde till att de medlemsstater som har euron som valuta år 2010 beslutade att bevilja Grekland stabilitetsstöd, i syfte att säkerställa den finansiella stabiliteten i euroområdet som helhet och i förening med multilateralt bistånd från Internationella valutafonden. Sedan mars 2012 har stöd från medlemsstater som har euron som valuta skett i form av lån från Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten. |
| --- | --- |

(4)

Den mycket allvarliga försämringen av läget i Greklands offentliga finanser ledde till att de medlemsstater som har euron som valuta år 2010 beslutade att bevilja Grekland stabilitetsstöd, i syfte att säkerställa den finansiella stabiliteten i euroområdet som helhet och i förening med multilateralt bistånd från Internationella valutafonden. Sedan mars 2012 har stöd från medlemsstater som har euron som valuta skett i form av lån från Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten.

| (5) | Den 10 maj 2010 antog rådet i enlighet med artiklarna 126.9 och 136 i EUF-fördraget beslut 2010/320/EU (3), riktat till Grekland, i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen och förelade Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som ansågs vara nödvändiga för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2014. |
| --- | --- |

(5)

Den 10 maj 2010 antog rådet i enlighet med artiklarna 126.9 och 136 i EUF-fördraget beslut 2010/320/EU (3), riktat till Grekland, i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen och förelade Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som ansågs vara nödvändiga för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2014.

| (6) | Beslut 2010/320/EU har ändrats flera gånger på väsentliga punkter. Det omarbetades den 12 juli 2011 genom rådets beslut 2011/734/EU (4). Därefter ändrades beslut 2011/734/EU i betydande utsträckning flera gånger mellan den 8 november 2011 och december 2012 (5). |
| --- | --- |

(6)

Beslut 2010/320/EU har ändrats flera gånger på väsentliga punkter. Det omarbetades den 12 juli 2011 genom rådets beslut 2011/734/EU (4). Därefter ändrades beslut 2011/734/EU i betydande utsträckning flera gånger mellan den 8 november 2011 och december 2012 (5).

| (7) | Den 8 juli 2015 begärde Grekland ekonomiskt bistånd från Europeiska stabilitetsmekanismen (nedan kallad ESM) i form av ett treårigt lån, och den 12 juli 2015 nåddes en principöverenskommelse om ett lån till Grekland på upp till 86 000 miljoner EUR. |
| --- | --- |

(7)

Den 8 juli 2015 begärde Grekland ekonomiskt bistånd från Europeiska stabilitetsmekanismen (nedan kallad ESM) i form av ett treårigt lån, och den 12 juli 2015 nåddes en principöverenskommelse om ett lån till Grekland på upp till 86 000 miljoner EUR.

| (8) | I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 (6), särskilt artikel 7, ska en medlemsstat som begär ekonomiskt bistånd från ESM utarbeta ett makroekonomiskt anpassningsprogram (nedan kallat programmet), som ska godkännas av rådet. Ett sådant program bör säkerställa antagandet av en rad reformer som krävs för att förbättra hållbarheten i de offentliga finanserna och regelverket. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 (6), särskilt artikel 7, ska en medlemsstat som begär ekonomiskt bistånd från ESM utarbeta ett makroekonomiskt anpassningsprogram (nedan kallat programmet), som ska godkännas av rådet. Ett sådant program bör säkerställa antagandet av en rad reformer som krävs för att förbättra hållbarheten i de offentliga finanserna och regelverket.

| (9) | Det program som Grekland förberett godkändes genom rådets genomförandebeslut (EU) 2015/1411 (7). Den 19 augusti 2015 undertecknade kommissionen på ESM:s vägnar ett samförståndsavtal med de grekiska myndigheterna om särskilda villkor för den ekonomiska politiken. |
| --- | --- |

(9)

Det program som Grekland förberett godkändes genom rådets genomförandebeslut (EU) 2015/1411 (7). Den 19 augusti 2015 undertecknade kommissionen på ESM:s vägnar ett samförståndsavtal med de grekiska myndigheterna om särskilda villkor för den ekonomiska politiken.

| (10) | Den 19 augusti 2015 antog rådet beslut (EU) 2015/1410 (8) i enlighet med artikel 126.9 i EUF-fördraget och på rekommendation från kommissionen, och förelade Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som ansågs nödvändiga för att senast 2017 komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott. |
| --- | --- |

(10)

Den 19 augusti 2015 antog rådet beslut (EU) 2015/1410 (8) i enlighet med artikel 126.9 i EUF-fördraget och på rekommendation från kommissionen, och förelade Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som ansågs nödvändiga för att senast 2017 komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott.

| (11) | I enlighet med artikel 10.2 a i förordning (EU) nr 472/2013 undantogs Grekland från kravet på separat rapportering inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott och avgav rapporter inom ramen för programmet. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med artikel 10.2 a i förordning (EU) nr 472/2013 undantogs Grekland från kravet på separat rapportering inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott och avgav rapporter inom ramen för programmet.

| (12) | I juni 2016 hade Grekland framgångsrikt genomfört åtgärderna i den första översynen av programmet. Vid sitt möte den 15 juni 2017 välkomnade Eurogruppen det faktum att Grekland genomfört de tidigare åtgärderna inför den andra översynen och därigenom ökat förutsättningarna för att denna översyn snabbt ska kunna fullbordas. Vid Eurogruppens möten den 24 maj 2016 och den 15 juni 2017 enades man mer i detalj om vilka åtgärder som vid behov skulle vidtas för att säkerställa att Greklands skuldsättning blir hållbar efter det att programmet slutförts framgångsrikt. |
| --- | --- |

(12)

I juni 2016 hade Grekland framgångsrikt genomfört åtgärderna i den första översynen av programmet. Vid sitt möte den 15 juni 2017 välkomnade Eurogruppen det faktum att Grekland genomfört de tidigare åtgärderna inför den andra översynen och därigenom ökat förutsättningarna för att denna översyn snabbt ska kunna fullbordas. Vid Eurogruppens möten den 24 maj 2016 och den 15 juni 2017 enades man mer i detalj om vilka åtgärder som vid behov skulle vidtas för att säkerställa att Greklands skuldsättning blir hållbar efter det att programmet slutförts framgångsrikt.

| (13) | I enlighet med artikel 4 i protokoll nr 12 om förfarandet vid alltför stora underskott, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och till EUF-fördraget, ska kommissionen tillhandahålla det underlag som ska användas för genomförandet av förfarandet. Som en del av tillämpningen av det protokollet ska medlemsstaterna två gånger per år, före den 1 april och före den 1 oktober, lämna uppgifter om offentliga underskott och skulder och därmed sammanhängande nyckeltal i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 479/2009 (9). |
| --- | --- |

(13)

I enlighet med artikel 4 i protokoll nr 12 om förfarandet vid alltför stora underskott, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och till EUF-fördraget, ska kommissionen tillhandahålla det underlag som ska användas för genomförandet av förfarandet. Som en del av tillämpningen av det protokollet ska medlemsstaterna två gånger per år, före den 1 april och före den 1 oktober, lämna uppgifter om offentliga underskott och skulder och därmed sammanhängande nyckeltal i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 479/2009 (9).

| (14) | Rådet fattar beslut om att upphäva beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott på grundval av inlämnade uppgifter. Dessutom bör ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott upphävas endast om kommissionens prognoser visar att underskottet inte kommer att överstiga fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden (10). |
| --- | --- |

(14)

Rådet fattar beslut om att upphäva beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott på grundval av inlämnade uppgifter. Dessutom bör ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott upphävas endast om kommissionens prognoser visar att underskottet inte kommer att överstiga fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden (10).

| (15) | Följande slutsatser kan dras på grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat) tillhandahållit i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2009, efter Greklands uppgiftslämning i april 2017, den första översynen av programmet samt kommissionens vårprognos 2017:






  — | Sedan 2009, då underskottet var som störst och uppgick till 15,1 % av BNP, har saldot i den offentliga sektorns finanser stadigt förbättrats, och 2015 hade underskottet sjunkit till 5,9 % av BNP (eller 3,2 % av BNP om man räknar bort nettoeffekten av statliga ingripanden i form av stöd till finanssektorn, enligt uppgifter från Eurostat), och år 2016 uppnåddes slutligen ett överskott i de offentliga finanserna motsvarande 0,7 % av BNP (11). Begränsning av utgifterna och konsolidering av de offentliga inkomsterna bidrog i ungefär lika delar till det minskade underskottet. |
| --- | --- | --- |

(15)

Följande slutsatser kan dras på grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat) tillhandahållit i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2009, efter Greklands uppgiftslämning i april 2017, den första översynen av programmet samt kommissionens vårprognos 2017:

—

Sedan 2009, då underskottet var som störst och uppgick till 15,1 % av BNP, har saldot i den offentliga sektorns finanser stadigt förbättrats, och 2015 hade underskottet sjunkit till 5,9 % av BNP (eller 3,2 % av BNP om man räknar bort nettoeffekten av statliga ingripanden i form av stöd till finanssektorn, enligt uppgifter från Eurostat), och år 2016 uppnåddes slutligen ett överskott i de offentliga finanserna motsvarande 0,7 % av BNP (11). Begränsning av utgifterna och konsolidering av de offentliga inkomsterna bidrog i ungefär lika delar till det minskade underskottet.

| — | Efter det att hänsyn tagits till det skattepaket som antogs i samband med den första översynen, vilket beräknas inbringa ett belopp motsvarande cirka 3 % av BNP under 2018, samt till de åtgärder som man enades om som en del av den andra översynen och som syftade till att delvis kompensera budgetkonsekvenserna av den rikstäckande lanseringen av systemet för social solidaritetsinkomst, förutsåg kommissionen i sin vårprognos 2017 ett underskott på 1,2 % av BNP för 2017 och, med oförändrad politik, ett överskott på 0,6 % av BNP 2018. Vidare förväntas åtgärderna i den finanspolitiska strategi på medellång sikt (2018–2021), som antogs av de grekiska myndigheterna i maj 2017 och alltså efter brytdatumet för kommissionens vårprognos 2017, inverka positivt på det finanspolitiska saldot både 2018 och på medellång sikt. Underskottet förväntas således ligga kvar under fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden. |
| --- | --- |

—

Efter det att hänsyn tagits till det skattepaket som antogs i samband med den första översynen, vilket beräknas inbringa ett belopp motsvarande cirka 3 % av BNP under 2018, samt till de åtgärder som man enades om som en del av den andra översynen och som syftade till att delvis kompensera budgetkonsekvenserna av den rikstäckande lanseringen av systemet för social solidaritetsinkomst, förutsåg kommissionen i sin vårprognos 2017 ett underskott på 1,2 % av BNP för 2017 och, med oförändrad politik, ett överskott på 0,6 % av BNP 2018. Vidare förväntas åtgärderna i den finanspolitiska strategi på medellång sikt (2018–2021), som antogs av de grekiska myndigheterna i maj 2017 och alltså efter brytdatumet för kommissionens vårprognos 2017, inverka positivt på det finanspolitiska saldot både 2018 och på medellång sikt. Underskottet förväntas således ligga kvar under fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden.

| — | Trots den omfattande skuldomstruktureringen 2012 har dock Greklands offentliga skuldkvot över en längre period ökat från 109,4 % 2008 (12) till 179,0 % 2016, som en följd av stora budgetunderskott, fallande nominell BNP och kostnader för finansiellt stöd till banksektorn. Man kan särskilt notera att Greklands offentliga skuldkvot ökade från 177,4 % till 179,0 % mellan 2015 och 2016, eftersom 2016 års offentliga överskott delvis användes för att bygga upp nödvändiga kontantreserver. Ökningen hade också samband med ytterligare positiva stock-/flödesjusteringar, som följd av att man återbetalade vissa utestående belopp som, i linje med statistiska regler, inte var registrerade som en del av den offentliga skulden. Den offentliga skuldkvoten beräknas ligga kvar på ungefär samma nivå 2017, under tiden för programmet för betalning av utestående skulder; under 2018 förväntas däremot skuldkvoten minska till 174,6 % av BNP, som följd av ett förväntat budgetöverskott och gynnsamma konjunkturförhållanden. |
| --- | --- |

—

Trots den omfattande skuldomstruktureringen 2012 har dock Greklands offentliga skuldkvot över en längre period ökat från 109,4 % 2008 (12) till 179,0 % 2016, som en följd av stora budgetunderskott, fallande nominell BNP och kostnader för finansiellt stöd till banksektorn. Man kan särskilt notera att Greklands offentliga skuldkvot ökade från 177,4 % till 179,0 % mellan 2015 och 2016, eftersom 2016 års offentliga överskott delvis användes för att bygga upp nödvändiga kontantreserver. Ökningen hade också samband med ytterligare positiva stock-/flödesjusteringar, som följd av att man återbetalade vissa utestående belopp som, i linje med statistiska regler, inte var registrerade som en del av den offentliga skulden. Den offentliga skuldkvoten beräknas ligga kvar på ungefär samma nivå 2017, under tiden för programmet för betalning av utestående skulder; under 2018 förväntas däremot skuldkvoten minska till 174,6 % av BNP, som följd av ett förväntat budgetöverskott och gynnsamma konjunkturförhållanden.

| (16) | På grundval av de uppgifter om det finanspolitiska utfallet i Grekland för 2016 som offentliggjordes av kommissionen (Eurostat) i april 2017, samt uppgifterna i kommissionens vårprognos 2017, uppfyller Grekland villkoren för att rådet ska upphäva sitt beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott. Parallellt med detta behandlade Eurogruppen vid sitt möte den 15 juni 2017 vissa enskilda aspekter som är relevanta för en rekommendation från kommissionen till rådet att upphäva sitt beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott i Grekland, bland annat den förväntade utvecklingen av saldot i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(16)

På grundval av de uppgifter om det finanspolitiska utfallet i Grekland för 2016 som offentliggjordes av kommissionen (Eurostat) i april 2017, samt uppgifterna i kommissionens vårprognos 2017, uppfyller Grekland villkoren för att rådet ska upphäva sitt beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott. Parallellt med detta behandlade Eurogruppen vid sitt möte den 15 juni 2017 vissa enskilda aspekter som är relevanta för en rekommendation från kommissionen till rådet att upphäva sitt beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott i Grekland, bland annat den förväntade utvecklingen av saldot i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (17) | Från och med 2017, som är året efter korrigeringen av det alltför stora underskottet, omfattas Grekland av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del, och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för det program som omfattar perioden fram till mitten av 2018. Därefter bör Grekland närma sig sitt medelfristiga budgetmål i lämplig takt, vilket inbegriper att iaktta utgiftsriktmärket, och uppfylla skuldkriteriet i enlighet med artikel 2.1a i förordning (EG) nr 1467/97. |
| --- | --- |

(17)

Från och med 2017, som är året efter korrigeringen av det alltför stora underskottet, omfattas Grekland av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del, och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för det program som omfattar perioden fram till mitten av 2018. Därefter bör Grekland närma sig sitt medelfristiga budgetmål i lämplig takt, vilket inbegriper att iaktta utgiftsriktmärket, och uppfylla skuldkriteriet i enlighet med artikel 2.1a i förordning (EG) nr 1467/97.

| (18) | I enlighet med artikel 126.12 i EUF-fördraget ska ett rådsbeslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats. |
| --- | --- |

(18)

I enlighet med artikel 126.12 i EUF-fördraget ska ett rådsbeslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats.

| (19) | Rådet anser att det alltför stora underskottet i Grekland har korrigerats, och beslut 2009/415/EG bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(19)

Rådet anser att det alltför stora underskottet i Grekland har korrigerats, och beslut 2009/415/EG bör därför upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det framgår av en allsidig bedömning att det alltför stora underskottet i Grekland har korrigerats.

Artikel 2

Beslut 2009/415/EG ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.

Utfärdat i Bryssel den 25 september 2017.

På rådets vägnar

M. MAASIKAS

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2009/415/EG av den 27 april 2009 att det föreligger ett alltför stort underskott i Grekland (EUT L 135, 30.5.2009, s. 21).

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

2

(3)  Rådets beslut 2010/320/EU av den 8 juni 2010 riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott (EUT L 145, 11.6.2010, s. 6).

3

(4)  Rådets beslut 2011/734/EU av den 12 juli 2011 riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott (EUT L 296, 15.11.2011, s. 38).

4

(5)  Rådets beslut 2011/791/EU av den 8 november 2011 om ändring av beslut 2011/734/EU riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott (EUT L 320, 3.12.2011, s. 28), rådets beslut 2012/211/EU av den 13 mars 2012 om ändring av beslut 2011/734/EU riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott (EUT L 113, 25.4.2012, s. 8), rådets beslut 2013/6/EU av den 4 december 2012 om ändring av beslut 2011/734/EU riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott (EUT L 4, 9.1.2013, s. 40).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (EUT L 140, 27.5.2013, s. 1).

6

(7)  Rådets genomförandebeslut (EU) 2015/1411 av den 19 augusti 2015 om godkännande av det makroekonomiska anpassningsprogrammet för Grekland (EUT L 219, 20.8.2015, s. 12). Genomförandebeslut (EU) 2015/1411 var föremål för omtryck i alla officiella språkversioner i EUT L 91, 7.4.2016, s. 27.

7

(8)  Rådets beslut (EU) 2015/1410 av den 19 augusti 2015 med föreläggande till Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga i syfte att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott (EUT L 219, 20.8.2015, s. 8). Beslut (EU) 2015/1410 var föremål för omtryck i alla officiella språkversioner i EUT L 91, 7.4.2016, s. 18.

8

(9)  Rådets förordning (EG) nr 479/2009 av den 25 maj 2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EUT L 145, 10.6.2009, s. 1).

9

(10)  I enlighet med ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning”, som Ekonomiska och finansiella kommittén kom överens om den 15 maj 2017. Mer information finns på: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9344-2017-INIT/en/pdf

10

(11)  Enligt uppgifter från Eurostat uppgick den offentliga sektorns primärsaldo till 3,9 % av BNP 2016. Enligt den definition som används i programmet var primärsaldot lika med 4,2 % av BNP. I den definition som används i programmet utesluts en engångskostnad för bankrekapitaliseringar, migrationsrelaterade utgifter netto (dvs. med överföringarna från unionen avräknade), överföringar som följer av beslut fattade av medlemsstater vars valuta är euron och där beloppen är kopplade till de nationella centralbankernas vinster från värdepappersmarknadsprogrammet (SMP) och överenskommelsen om finansiella nettotillgångar (ANFA), samt delar av inkomsterna för privatiseringar. Däremot inräknas förändringar i totalbeloppet för utestående oreglerade skatteåterbetalningar.

11

(12)  Den offentliga skuldkvoten för 2008 har reviderats uppåt i förhållande till det tidigare offentliggjorda värdet på 94,6 % av BNP, till följd av statistiska revideringar som påverkar både den offentliga skulden och BNP.

12

---

| 4.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 256/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 256/9

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2017/1790

av den 25 september 2017

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i samarbetsrådet som inrättats genom avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan, vad gäller antagandet av prioriteringarna för partnerskapet EU–Armenien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 37,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207 och 209 jämförda med artikel 218.9,

med beaktande av förslaget från Europeiska kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet), undertecknades den 22 april 1996 och trädde i kraft den 1 juli 1999. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet), undertecknades den 22 april 1996 och trädde i kraft den 1 juli 1999.

| (2) | I enlighet med artikel 78 i avtalet, får samarbetsrådet, som inrättats inom ramen för avtalet, lämna lämpliga rekommendationer för att målen i avtalet ska uppnås. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 78 i avtalet, får samarbetsrådet, som inrättats inom ramen för avtalet, lämna lämpliga rekommendationer för att målen i avtalet ska uppnås.

| (3) | Parterna har enats om att fastställa prioriteringar för partnerskapet i syfte att ge vägledning och fokus för det gemensamma arbetet inom varje enskild sektor. |
| --- | --- |

(3)

Parterna har enats om att fastställa prioriteringar för partnerskapet i syfte att ge vägledning och fokus för det gemensamma arbetet inom varje enskild sektor.

| (4) | Prioriteringarna för partnerskapet, kommer att antas av samarbetsrådet. |
| --- | --- |

(4)

Prioriteringarna för partnerskapet, kommer att antas av samarbetsrådet.

| (5) | Unionens ståndpunkt i samarbetsrådet vad gäller antagandet av prioriteringarna för partnerskapet EU–Georgien ska antas av rådet. |
| --- | --- |

(5)

Unionens ståndpunkt i samarbetsrådet vad gäller antagandet av prioriteringarna för partnerskapet EU–Georgien ska antas av rådet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i det samarbetsråd som inrättats genom avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan, vad gäller antagandet av prioriteringarna för partnerskapet EU–Armenien, ska grundas på samarbetsrådets utkast till rekommendation som åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 25 september 2017.

På rådets vägnar

M. MAASIKAS

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 239, 9.9.1999, s. 3.

1

---

UTKAST TILL

REKOMMENDATION nr .../2017 AV SAMARBETSRÅDET EU–ARMENIEN

av den

för prioriteringarna för partnerskapet EU–Armenien

SAMARBETSRÅDET EU–ARMENIEN UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan, särskilt artikel 78, och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet) undertecknades den 22 april 1996 och trädde i kraft den 1 juli 1999. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet) undertecknades den 22 april 1996 och trädde i kraft den 1 juli 1999.

| (2) | I enlighet med artikel 78 i avtalet, får samarbetsrådet lämna lämpliga rekommendationer för att målen i detta avtal ska uppnås. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 78 i avtalet, får samarbetsrådet lämna lämpliga rekommendationer för att målen i detta avtal ska uppnås.

| (3) | Enligt artikel 95.1 i avtalet ska parterna vidta alla allmänna eller särskilda åtgärder som krävs för att de ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt avtalet och ska se till att de mål som anges i avtalet uppnås. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 95.1 i avtalet ska parterna vidta alla allmänna eller särskilda åtgärder som krävs för att de ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt avtalet och ska se till att de mål som anges i avtalet uppnås.

| (4) | Vid översynen av den europeiska grannskapspolitiken föreslogs en ny fas av samarbete med partner där båda sidor känner ett större egenansvar. |
| --- | --- |

(4)

Vid översynen av den europeiska grannskapspolitiken föreslogs en ny fas av samarbete med partner där båda sidor känner ett större egenansvar.

| (5) | Unionen och Armenien har beslutat att konsolidera sitt partnerskap genom att godkänna en rad prioriteringar för perioden 2017–2020 i syfte att stödja och stärka Armeniens motståndskraft och stabilitet. |
| --- | --- |

(5)

Unionen och Armenien har beslutat att konsolidera sitt partnerskap genom att godkänna en rad prioriteringar för perioden 2017–2020 i syfte att stödja och stärka Armeniens motståndskraft och stabilitet.

| (6) | Parterna i avtalet enades därför om prioriteringarna för partnerskapet EU-Armenien som kommer att stödja genomförandet av avtalet mellan EU och Armenien, och inrikta samarbetet på gemensamt identifierade intressen. |
| --- | --- |

(6)

Parterna i avtalet enades därför om prioriteringarna för partnerskapet EU-Armenien som kommer att stödja genomförandet av avtalet mellan EU och Armenien, och inrikta samarbetet på gemensamt identifierade intressen.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Artikel 1

Samarbetsrådet rekommenderar att parterna genomför de prioriteringar för partnerskapet EU-Armenien som anges i bilagan.

Artikel 2

Denna rekommendation får verkan samma dag som den antas.

Utfärdad i Bryssel den

På samarbetsrådets vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 239, 9.9.1999, s. 3.

1

---

Rättelser

| 4.10.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 256/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 256/11

---

Rättelse till kommissionens förordning (EU) 2017/1154 av den 7 juni 2017 om ändring av förordning (EU) 2017/1151 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG, kommissionens förordningar (EG) nr 692/2008 och (EU) nr 1230/2012 och om upphävande av förordning (EG) nr 692/2008 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG vad gäller utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 6)

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 175 av den 7 juli 2017
  )

Sidan 715, bilaga II, som ändrar bilaga IIIA till förordning (EU) 2017/1151, punkt 8

I stället för:

”Den sista meningen i punkt 2.3 ska ersättas med följande:”

ska det stå:

”Den sista meningen i punkt 2.4 ska ersättas med följande:”.

Sidan 727, bilaga II, som ändrar bilaga IIIA till förordning (EU) 2017/1151, punkt 36

I stället för:

| ”d) | I punkt 1 efter rubriken ’Kontroll av trippens dynamiska förhållanden och beräkning av de slutliga RDE-utsläppsresultaten med metod 1 (Fönster med glidande medelvärde)’ ska orden ’Steg 1. Segmentering av uppgifter och uteslutande av kallstartsutsläpp (avsnitt 4 i tillägg 4)’ ersättas med orden ’Steg 1. Segmentering av uppgifter’. |
| --- | --- |

”d)

I punkt 1 efter rubriken ’Kontroll av trippens dynamiska förhållanden och beräkning av de slutliga RDE-utsläppsresultaten med metod 1 (Fönster med glidande medelvärde)’ ska orden ’Steg 1. Segmentering av uppgifter och uteslutande av kallstartsutsläpp (avsnitt 4 i tillägg 4)’ ersättas med orden ’Steg 1. Segmentering av uppgifter’.

| e) | I punkt 3.1 efter rubriken ’Kontroll av trippens dynamiska förhållanden och beräkning av de slutliga RDE-utsläppsresultaten med metod 1 (Fönster med glidande medelvärde)’ ska den sista meningen i det första stycket ersättas med följande:

  ’Den beräkning som beskrivs i denna punkt ska göras från den första punkten (framåt).’ |
| --- | --- |

e)

I punkt 3.1 efter rubriken ’Kontroll av trippens dynamiska förhållanden och beräkning av de slutliga RDE-utsläppsresultaten med metod 1 (Fönster med glidande medelvärde)’ ska den sista meningen i det första stycket ersättas med följande:

’Den beräkning som beskrivs i denna punkt ska göras från den första punkten (framåt).’

| f) | I punkt 3.1 efter rubriken ’Kontroll av trippens dynamiska förhållanden och beräkning av de slutliga RDE-utsläppsresultaten med metod 1 (Fönster med glidande medelvärde)’ ska de andra och fjärde strecksatserna i andra stycket utgå. |
| --- | --- |

f)

I punkt 3.1 efter rubriken ’Kontroll av trippens dynamiska förhållanden och beräkning av de slutliga RDE-utsläppsresultaten med metod 1 (Fönster med glidande medelvärde)’ ska de andra och fjärde strecksatserna i andra stycket utgå.

| g) | I punkt 3.2 efter rubriken ’Kontroll av trippens dynamiska förhållanden och beräkning av de slutliga RDE-utsläppsresultaten med metod 1 (Fönster med glidande medelvärde)’ ska följande stycke läggas till:

  ’I de fall då ett ej externt laddbart hybridelfordon provas ska beräkningen av fönster börja när tändningen slås på och inkludera körningsmoment under vilka ingen CO2 släpps ut.’ |
| --- | --- |

g)

I punkt 3.2 efter rubriken ’Kontroll av trippens dynamiska förhållanden och beräkning av de slutliga RDE-utsläppsresultaten med metod 1 (Fönster med glidande medelvärde)’ ska följande stycke läggas till:

’I de fall då ett ej externt laddbart hybridelfordon provas ska beräkningen av fönster börja när tändningen slås på och inkludera körningsmoment under vilka ingen CO2 släpps ut.’

2

| h) | I punkt 5 efter rubriken ’Kontroll av trippens dynamiska förhållanden och beräkning av de slutliga RDE-utsläppsresultaten med metod 1 (Fönster med glidande medelvärde)’ ska följande stycke införas:

  ’För fordon av kategori N2 som i enlighet med direktiv 92/6/EEG är utrustade med en anordning som begränsar fordonshastigheten till 90 km/tim, ska andelen fönster med motorvägskörning under hela provningen vara åtminstone 5 %.’ |
| --- | --- |

h)

I punkt 5 efter rubriken ’Kontroll av trippens dynamiska förhållanden och beräkning av de slutliga RDE-utsläppsresultaten med metod 1 (Fönster med glidande medelvärde)’ ska följande stycke införas:

’För fordon av kategori N2 som i enlighet med direktiv 92/6/EEG är utrustade med en anordning som begränsar fordonshastigheten till 90 km/tim, ska andelen fönster med motorvägskörning under hela provningen vara åtminstone 5 %.’

| i) | I punkt 5.3 efter rubriken ’Kontroll av trippens dynamiska förhållanden och beräkning av de slutliga RDE-utsläppsresultaten med metod 1 (Fönster med glidande medelvärde)’ ska följande stycke läggas till:

  ’I de fall då ett ej externt laddbart hybridelfordon provas, och endast om det angivna minimikravet på 50 % inte är uppfyllt, får den övre positiva toleransen tol
  1 ökas i steg om 1 procentenhet tills målet 50 % normala fönster uppnås. Vid användning av denna metod får tol
  1 aldrig överstiga 50 %.’ |
| --- | --- |

i)

I punkt 5.3 efter rubriken ’Kontroll av trippens dynamiska förhållanden och beräkning av de slutliga RDE-utsläppsresultaten med metod 1 (Fönster med glidande medelvärde)’ ska följande stycke läggas till:

’I de fall då ett ej externt laddbart hybridelfordon provas, och endast om det angivna minimikravet på 50 % inte är uppfyllt, får den övre positiva toleransen tol
  1 ökas i steg om 1 procentenhet tills målet 50 % normala fönster uppnås. Vid användning av denna metod får tol
  1 aldrig överstiga 50 %.’

tol

1

tol

1

| j) | I punkt 6.1 efter rubriken ’Kontroll av trippens dynamiska förhållanden och beräkning av de slutliga RDE-utsläppsresultaten med metod 1 (Fönster med glidande medelvärde)’ ska följande stycke läggas till:

  ’För alla fönster för genomsnittsberäkning som inkluderar kallstartsdatapunkter, enligt definitionen i punkt 4 i tillägg 4, ska viktningsfunktionen fastställas till 1.’
  ” |
| --- | --- |

j)

I punkt 6.1 efter rubriken ’Kontroll av trippens dynamiska förhållanden och beräkning av de slutliga RDE-utsläppsresultaten med metod 1 (Fönster med glidande medelvärde)’ ska följande stycke läggas till:

’För alla fönster för genomsnittsberäkning som inkluderar kallstartsdatapunkter, enligt definitionen i punkt 4 i tillägg 4, ska viktningsfunktionen fastställas till 1.’
  ”

ska det stå:

| ”36a. | Tillägg 5 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska orden ’Steg 1. Segmentering av uppgifter och uteslutande av kallstartsutsläpp (avsnitt 4 i tillägg 4).’ ersättas med orden ’Steg 1. Segmentering av uppgifter.’ |
| --- | --- | --- |

”36a.

a)

I punkt 1 ska orden ’Steg 1. Segmentering av uppgifter och uteslutande av kallstartsutsläpp (avsnitt 4 i tillägg 4).’ ersättas med orden ’Steg 1. Segmentering av uppgifter.’

| b) | I punkt 3.1 första stycket ska den sista meningen ersättas med följande:

  ’Den beräkning som beskrivs i denna punkt ska göras från den första punkten (framåt).’ |
| --- | --- |

b)

I punkt 3.1 första stycket ska den sista meningen ersättas med följande:

’Den beräkning som beskrivs i denna punkt ska göras från den första punkten (framåt).’

| c) | I punkt 3.1 andra stycket ska andra och fjärde strecksatserna utgå. |
| --- | --- |

c)

I punkt 3.1 andra stycket ska andra och fjärde strecksatserna utgå.

| d) | I punkt 3.2 ska följande stycke läggas till:

  ’I de fall då ett ej externt laddbart hybridelfordon provas ska beräkningen av fönster börja när tändningen slås på och inkludera körningsmoment under vilka ingen CO2 släpps ut.’ |
| --- | --- |

d)

I punkt 3.2 ska följande stycke läggas till:

’I de fall då ett ej externt laddbart hybridelfordon provas ska beräkningen av fönster börja när tändningen slås på och inkludera körningsmoment under vilka ingen CO2 släpps ut.’

| e) | I punkt 5 efter rubriken ’KONTROLL AV TRIPPENS FULLSTÄNDIGHET OCH NORMALITET’ ska följande stycke införas:

  ’För fordon av kategori N2 som i enlighet med direktiv 92/6/EEG är utrustade med en anordning som begränsar fordonshastigheten till 90 km/tim, ska andelen fönster med motorvägskörning under hela provningen vara åtminstone 5 %.’ |
| --- | --- |

e)

I punkt 5 efter rubriken ’KONTROLL AV TRIPPENS FULLSTÄNDIGHET OCH NORMALITET’ ska följande stycke införas:

’För fordon av kategori N2 som i enlighet med direktiv 92/6/EEG är utrustade med en anordning som begränsar fordonshastigheten till 90 km/tim, ska andelen fönster med motorvägskörning under hela provningen vara åtminstone 5 %.’

| f) | I punkt 5.3 ska följande stycke läggas till:

  ’I de fall då ett ej externt laddbart hybridelfordon provas, och endast om det angivna minimikravet på 50 % inte är uppfyllt, får den övre positiva toleransen tol
  1 ökas i steg om 1 procentenhet tills målet 50 % normala fönster uppnås. Vid användning av denna metod får tol
  1 aldrig överstiga 50 %.’ |
| --- | --- |

f)

I punkt 5.3 ska följande stycke läggas till:

’I de fall då ett ej externt laddbart hybridelfordon provas, och endast om det angivna minimikravet på 50 % inte är uppfyllt, får den övre positiva toleransen tol
  1 ökas i steg om 1 procentenhet tills målet 50 % normala fönster uppnås. Vid användning av denna metod får tol
  1 aldrig överstiga 50 %.’

| g) | I punkt 6.1 ska följande stycke läggas till:

  ’För alla fönster för genomsnittsberäkning som inkluderar kallstartsdatapunkter, enligt definitionen i punkt 4 i tillägg 4, ska viktningsfunktionen fastställas till 1.’
  ” |
| --- | --- |

g)

I punkt 6.1 ska följande stycke läggas till:

’För alla fönster för genomsnittsberäkning som inkluderar kallstartsdatapunkter, enligt definitionen i punkt 4 i tillägg 4, ska viktningsfunktionen fastställas till 1.’
  ”

---