# Europeiska unionens L 91/29 m

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 91 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 49 årgången29 mars 2006 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 91

Svensk utgåva

Lagstiftning

49 årgången29 mars 2006

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 498/2006 av den 28 mars 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 499/2006 av den 28 mars 2006 om inledande av en undersökning rörande eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som genom rådets förordning (EG) nr 769/2002 införts beträffande import av kumarin med ursprung i Folkrepubliken Kina genom import av kumarin som avsänts från Republiken Indonesien och Malaysia, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Republiken Indonesien eller Malaysia, och om registrering av sådan import | 3 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 500/2006 av den 28 mars 2006 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1011/2005, för regleringsåret 2005/06 | 6 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 501/2006 av den 28 mars 2006 om ändring av de exportbidrag som fastställs i förordning (EG) nr 446/2006 för vitsocker och råsocker i obearbetat skick | 8 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 502/2006 av den 28 mars 2006 om ny tilldelning av importrättigheter enligt förordning (EG) nr 1081/1999 avseende import av tjurar, kor och kvigor av vissa alp- och bergraser som inte är slaktboskap | 10 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

Kommissionens förordning (EG) nr 498/2006 av den 28 mars 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 499/2006 av den 28 mars 2006 om inledande av en undersökning rörande eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som genom rådets förordning (EG) nr 769/2002 införts beträffande import av kumarin med ursprung i Folkrepubliken Kina genom import av kumarin som avsänts från Republiken Indonesien och Malaysia, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Republiken Indonesien eller Malaysia, och om registrering av sådan import

3

Kommissionens förordning (EG) nr 500/2006 av den 28 mars 2006 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1011/2005, för regleringsåret 2005/06

6

Kommissionens förordning (EG) nr 501/2006 av den 28 mars 2006 om ändring av de exportbidrag som fastställs i förordning (EG) nr 446/2006 för vitsocker och råsocker i obearbetat skick

8

Kommissionens förordning (EG) nr 502/2006 av den 28 mars 2006 om ny tilldelning av importrättigheter enligt förordning (EG) nr 1081/1999 avseende import av tjurar, kor och kvigor av vissa alp- och bergraser som inte är slaktboskap

10

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 20 april 2004 om det statliga stöd som Italien planerar att genomföra till förmån för företag som saluför nötkött i provinsen Brescia
  [delgivet med nr K(2004) 1377] | 11 |
| | * | Kommissionens beslut av den 3 maj 2005 om stödordningen Enterprise Capital Funds som Förenade kungariket planerar att genomföra
  [delgivet med nr K(2005) 1144]

   (
  1
  ) | 16 |
| | * | Kommissionens beslut av den 28 mars 2006 om ändring av beslut 2006/135/EG vad gäller upprättandet av A- och B-områden i vissa medlemsstater på grund av utbrott av högpatogen aviär influensa
  [delgivet med nr K(2006) 1144]

   (
  1
  ) | 33 |
| | * | Kommissionens beslut av den 27 mars 2006 om ändring av beslut 1999/217/EG om antagande av en förteckning över aromämnen som används i eller på livsmedel
  [delgivet med nr K(2006) 899]

   (
  1
  ) | 48 |
| | * | Kommissionens beslut av den 6 september 2005 om adekvat skydd av de personuppgifter i de PNR (Passenger Name Record) för flygpassagerare som överförs till den kanadensiska gränsmyndigheten (Canada Border Services Agency – CBSA)
  [delgivet med nr K(2005) 3248]

   (
  1
  ) | 49 |
| | * | Kommissionens beslut av den 28 mars 2006 om vissa tillfälliga skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Tyskland
  [delgivet med nr K(2006) 1321]

   (
  1
  ) | 61 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 20 april 2004 om det statliga stöd som Italien planerar att genomföra till förmån för företag som saluför nötkött i provinsen Brescia
  [delgivet med nr K(2004) 1377]

[delgivet med nr K(2004) 1377]

11

*

Kommissionens beslut av den 3 maj 2005 om stödordningen Enterprise Capital Funds som Förenade kungariket planerar att genomföra
  [delgivet med nr K(2005) 1144]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2005) 1144]

1

16

*

Kommissionens beslut av den 28 mars 2006 om ändring av beslut 2006/135/EG vad gäller upprättandet av A- och B-områden i vissa medlemsstater på grund av utbrott av högpatogen aviär influensa
  [delgivet med nr K(2006) 1144]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 1144]

1

33

*

Kommissionens beslut av den 27 mars 2006 om ändring av beslut 1999/217/EG om antagande av en förteckning över aromämnen som används i eller på livsmedel
  [delgivet med nr K(2006) 899]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 899]

1

48

*

Kommissionens beslut av den 6 september 2005 om adekvat skydd av de personuppgifter i de PNR (Passenger Name Record) för flygpassagerare som överförs till den kanadensiska gränsmyndigheten (Canada Border Services Agency – CBSA)
  [delgivet med nr K(2005) 3248]

   (
  1
  )

Passenger Name Record

Canada Border Services Agency

[delgivet med nr K(2005) 3248]

1

49

*

Kommissionens beslut av den 28 mars 2006 om vissa tillfälliga skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Tyskland
  [delgivet med nr K(2006) 1321]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 1321]

1

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 29.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 498/2006

av den 28 mars 2006

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 mars 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 mars 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 28 mars 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 98,7 |
| 204 | 50,0 |
| 212 | 102,0 |
| 999 | 83,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 137,9 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 146,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 119,0 |
| 204 | 54,7 |
| 999 | 86,9 |
| 0805 10 20 | 052 | 72,3 |
| 204 | 46,0 |
| 212 | 50,4 |
| 220 | 41,9 |
| 624 | 67,0 |
| 999 | 55,5 |
| 0805 50 10 | 624 | 66,0 |
| 999 | 66,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 76,0 |
| 400 | 126,1 |
| 404 | 92,9 |
| 508 | 82,3 |
| 512 | 74,8 |
| 528 | 90,2 |
| 720 | 81,9 |
| 999 | 89,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 83,2 |
| 512 | 60,9 |
| 528 | 73,6 |
| 720 | 43,0 |
| 999 | 65,2 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

98,7

204

50,0

212

102,0

999

83,6

0707 00 05

052

137,9

628

155,5

999

146,7

0709 90 70

052

119,0

204

54,7

999

86,9

0805 10 20

052

72,3

204

46,0

212

50,4

220

41,9

624

67,0

999

55,5

0805 50 10

624

66,0

999

66,0

0808 10 80

388

76,0

400

126,1

404

92,9

508

82,3

512

74,8

528

90,2

720

81,9

999

89,2

0808 20 50

388

83,2

512

60,9

528

73,6

720

43,0

999

65,2

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12). Koden ”999” betecknar ”övrig ursprung”.

---

| 29.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 499/2006

av den 28 mars 2006

om inledande av en undersökning rörande eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som genom rådets förordning (EG) nr 769/2002 införts beträffande import av kumarin med ursprung i Folkrepubliken Kina genom import av kumarin som avsänts från Republiken Indonesien och Malaysia, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Republiken Indonesien eller Malaysia, och om registrering av sådan import

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad ”grundförordningen”) (1), särskilt artiklarna 13.3, 14.3 och 14.5,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   BEGÄRAN

| (1) | Kommissionen har tagit emot en begäran enligt artikel 13.3 i grundförordningen om undersökning av eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som införts på import av kumarin med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har tagit emot en begäran enligt artikel 13.3 i grundförordningen om undersökning av eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som införts på import av kumarin med ursprung i Kina.

| (2) | Begäran ingavs den 13 februari 2006 av Europeiska kemiindustrirådet (CEFIC) såsom företrädare för den enda tillverkaren i gemenskapen vilken svarar för 100 % av gemenskapens produktion av kumarin. |
| --- | --- |

(2)

Begäran ingavs den 13 februari 2006 av Europeiska kemiindustrirådet (CEFIC) såsom företrädare för den enda tillverkaren i gemenskapen vilken svarar för 100 % av gemenskapens produktion av kumarin.

B.   PRODUKT

| (3) | Den produkt som berörs av det eventuella kringgåendet är kumarin med ursprung i Kina, som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer ex 2932 21 00 (nedan kallad ”den berörda produkten”). Detta KN-nummer nämns endast upplysningsvis. |
| --- | --- |

(3)

Den produkt som berörs av det eventuella kringgåendet är kumarin med ursprung i Kina, som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer ex 2932 21 00 (nedan kallad ”den berörda produkten”). Detta KN-nummer nämns endast upplysningsvis.

| (4) | Den produkt som är föremål för undersökning är kumarin som avsänts från Indonesien och Malaysia (nedan kallad ”den produkt som är föremål för undersökning”) och som vanligtvis klassificeras enligt samma KN-nummer som den berörda produkten. |
| --- | --- |

(4)

Den produkt som är föremål för undersökning är kumarin som avsänts från Indonesien och Malaysia (nedan kallad ”den produkt som är föremål för undersökning”) och som vanligtvis klassificeras enligt samma KN-nummer som den berörda produkten.

C.   GÄLLANDE ÅTGÄRDER

| (5) | De åtgärder som för närvarande är i kraft och som det eventuella kringgåendet gäller är de antidumpningsåtgärder som infördes genom rådets förordning (EG) nr 769/2002 (2). |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som för närvarande är i kraft och som det eventuella kringgåendet gäller är de antidumpningsåtgärder som infördes genom rådets förordning (EG) nr 769/2002 (2).

D.   GRUND FÖR BEGÄRAN

| (6) | Begäran innehåller tillräcklig bevisning för att antidumpningsåtgärderna på import av kumarin med ursprung i Kina kringgås genom omlastning i Indonesien och Malaysia. |
| --- | --- |

(6)

Begäran innehåller tillräcklig bevisning för att antidumpningsåtgärderna på import av kumarin med ursprung i Kina kringgås genom omlastning i Indonesien och Malaysia.

| (7) | Följande bevisning lämnas i begäran: | Av begäran framgår att en betydande förändring av handelsmönstret för exporten från Kina, Indonesien och Malaysia till gemenskapen har ägt rum efter det att åtgärderna införts mot den berörda produkten och att det inte finns någon annan tillräcklig grund eller motivering för denna förändring än införandet av tullen. |
| --- | --- | --- |

(7)

Följande bevisning lämnas i begäran:

Av begäran framgår att en betydande förändring av handelsmönstret för exporten från Kina, Indonesien och Malaysia till gemenskapen har ägt rum efter det att åtgärderna införts mot den berörda produkten och att det inte finns någon annan tillräcklig grund eller motivering för denna förändring än införandet av tullen.

| | Förändringen i handelsmönstret förefaller bero på att kumarin med ursprung i Kina omlastas i Indonesien och Malaysia. |
| --- | --- |

Förändringen i handelsmönstret förefaller bero på att kumarin med ursprung i Kina omlastas i Indonesien och Malaysia.

| | Begäran innehåller även tillräcklig bevisning för att den positiva verkan av de gällande antidumpningsåtgärderna på den berörda produkten undergrävs i fråga om både kvantitet och pris. Betydande importvolymer av kumarin från Indonesien och Malaysia förefaller ha ersatt importen av den berörda produkten. Det föreligger dessutom tillräcklig bevisning för att den ökade importen äger rum till priser som är betydligt lägre än det icke-skadevållande pris som fastställdes vid den undersökning som ledde till de gällande åtgärderna. |
| --- | --- |

Begäran innehåller även tillräcklig bevisning för att den positiva verkan av de gällande antidumpningsåtgärderna på den berörda produkten undergrävs i fråga om både kvantitet och pris. Betydande importvolymer av kumarin från Indonesien och Malaysia förefaller ha ersatt importen av den berörda produkten. Det föreligger dessutom tillräcklig bevisning för att den ökade importen äger rum till priser som är betydligt lägre än det icke-skadevållande pris som fastställdes vid den undersökning som ledde till de gällande åtgärderna.

| | Slutligen innehåller begäran bevisning för att priserna på kumarin dumpas i förhållande till det normalvärde som tidigare fastställts för den berörda produkten. |
| --- | --- |

Slutligen innehåller begäran bevisning för att priserna på kumarin dumpas i förhållande till det normalvärde som tidigare fastställts för den berörda produkten.

| | Om någon annan form av kringgående enligt artikel 13 i grundförordningen än omlastning i Indonesien och Malaysia skulle konstateras i samband med undersökningen, får undersökningen även omfatta sådant kringgående. |
| --- | --- |

Om någon annan form av kringgående enligt artikel 13 i grundförordningen än omlastning i Indonesien och Malaysia skulle konstateras i samband med undersökningen, får undersökningen även omfatta sådant kringgående.

E.   FÖRFARANDE

| (8) | Mot denna bakgrund har kommissionen fastslagit att bevisningen är tillräcklig för att motivera att en undersökning enligt artikel 13 i grundförordningen inleds och att import av kumarin som avsänts från Indonesien och från Malaysia, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien respektive Malaysia eller inte, görs till föremål för registrering enligt artikel 14.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(8)

Mot denna bakgrund har kommissionen fastslagit att bevisningen är tillräcklig för att motivera att en undersökning enligt artikel 13 i grundförordningen inleds och att import av kumarin som avsänts från Indonesien och från Malaysia, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien respektive Malaysia eller inte, görs till föremål för registrering enligt artikel 14.5 i grundförordningen.

a)   Frågeformulär

| (9) | För att kommissionen skall få de uppgifter som den anser nödvändiga för sin undersökning kommer frågeformulär att sändas till de exportörer/tillverkare och sammanslutningar för exportörer/tillverkare i Indonesien och Malaysia, de exportörer/tillverkare och sammanslutningar för exportörer/tillverkare i Kina och de importörer och sammanslutningar för importörer i gemenskapen som samarbetade i den undersökning som ledde till de gällande åtgärderna eller som anges i begäran om undersökning, samt till de kinesiska, indonesiska och malaysiska myndigheterna. Vid behov kommer uppgifter även att inhämtas från gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(9)

För att kommissionen skall få de uppgifter som den anser nödvändiga för sin undersökning kommer frågeformulär att sändas till de exportörer/tillverkare och sammanslutningar för exportörer/tillverkare i Indonesien och Malaysia, de exportörer/tillverkare och sammanslutningar för exportörer/tillverkare i Kina och de importörer och sammanslutningar för importörer i gemenskapen som samarbetade i den undersökning som ledde till de gällande åtgärderna eller som anges i begäran om undersökning, samt till de kinesiska, indonesiska och malaysiska myndigheterna. Vid behov kommer uppgifter även att inhämtas från gemenskapsindustrin.

| (10) | Alla berörda parter bör omgående kontakta kommissionen, dock senast inom den tidsfrist som anges i artikel 3 i denna förordning, för att ta reda på om de nämns i begäran och för att, om nödvändigt, begära ett frågeformulär inom den tidsfrist som anges i artikel 3.1, eftersom den tidsfrist som anges i artikel 3.2 gäller för alla berörda parter. |
| --- | --- |

(10)

Alla berörda parter bör omgående kontakta kommissionen, dock senast inom den tidsfrist som anges i artikel 3 i denna förordning, för att ta reda på om de nämns i begäran och för att, om nödvändigt, begära ett frågeformulär inom den tidsfrist som anges i artikel 3.1, eftersom den tidsfrist som anges i artikel 3.2 gäller för alla berörda parter.

| (11) | De kinesiska, indonesiska och malaysiska myndigheterna kommer att underrättas om att undersökningen inleds. |
| --- | --- |

(11)

De kinesiska, indonesiska och malaysiska myndigheterna kommer att underrättas om att undersökningen inleds.

b)   Insamling av uppgifter; utfrågningar

| (12) | Alla berörda parter uppmanas att skriftligen lämna sina synpunkter och framlägga bevisning till stöd för dessa. Kommissionen kan dessutom höra berörda parter, om de lämnar en skriftlig begäran om detta och visar att det finns särskilda skäl att höra dem. |
| --- | --- |

(12)

Alla berörda parter uppmanas att skriftligen lämna sina synpunkter och framlägga bevisning till stöd för dessa. Kommissionen kan dessutom höra berörda parter, om de lämnar en skriftlig begäran om detta och visar att det finns särskilda skäl att höra dem.

c)   Befrielse från registrering av import eller från åtgärder

| (13) | Enligt artikel 13.4 i grundförordningen får import av den produkt som är föremål för undersökning befrias från registrering eller åtgärder om importen inte utgör kringgående. |
| --- | --- |

(13)

Enligt artikel 13.4 i grundförordningen får import av den produkt som är föremål för undersökning befrias från registrering eller åtgärder om importen inte utgör kringgående.

| (14) | Eftersom det eventuella kringgåendet av gällande åtgärder äger rum utanför gemenskapen, kan i enlighet med artikel 13.4 i grundförordningen befrielse från registrering och andra åtgärder beviljas sådana tillverkare av den berörda produkten som dels kan visa att de inte är någon tillverkare närstående som omfattas av åtgärderna, dels konstaterats inte kringgå åtgärderna i enlighet med definitionen i artikel 13.1 och 13.2 i grundförordningen. Tillverkare som vill befrias från registrering bör lämna in en väl underbyggd ansökan inom den tidsfrist som anges i artikel 3.3 i denna förordning. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom det eventuella kringgåendet av gällande åtgärder äger rum utanför gemenskapen, kan i enlighet med artikel 13.4 i grundförordningen befrielse från registrering och andra åtgärder beviljas sådana tillverkare av den berörda produkten som dels kan visa att de inte är någon tillverkare närstående som omfattas av åtgärderna, dels konstaterats inte kringgå åtgärderna i enlighet med definitionen i artikel 13.1 och 13.2 i grundförordningen. Tillverkare som vill befrias från registrering bör lämna in en väl underbyggd ansökan inom den tidsfrist som anges i artikel 3.3 i denna förordning.

F.   REGISTRERING

| (15) | Enligt artikel 14.5 i grundförordningen bör importen av den produkt som är föremål för undersökning göras till föremål för registrering så att antidumpningstullar, om undersökningen visar att kringgående sker, kan tas ut till ett lämpligt belopp retroaktivt från och med den dag då registreringen av sådan import avsänd från Indonesen och Malaysia inleds. |
| --- | --- |

(15)

Enligt artikel 14.5 i grundförordningen bör importen av den produkt som är föremål för undersökning göras till föremål för registrering så att antidumpningstullar, om undersökningen visar att kringgående sker, kan tas ut till ett lämpligt belopp retroaktivt från och med den dag då registreringen av sådan import avsänd från Indonesen och Malaysia inleds.

G.   TIDSFRISTER

| (16) | Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas tidsfrister inom vilka






  — | berörda parter kan ge sig till känna hos kommissionen, skriftligen lämna sina synpunkter och besvara frågeformulären eller lämna övriga uppgifter som bör beaktas vid undersökningen, |
| --- | --- | --- |

(16)

Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas tidsfrister inom vilka

—

berörda parter kan ge sig till känna hos kommissionen, skriftligen lämna sina synpunkter och besvara frågeformulären eller lämna övriga uppgifter som bör beaktas vid undersökningen,

| — | tillverkare i Indonesien och Malaysia kan ansöka om befrielse från registrering av import eller från åtgärder, eller |
| --- | --- |

—

tillverkare i Indonesien och Malaysia kan ansöka om befrielse från registrering av import eller från åtgärder, eller

| — | berörda parter skriftligen kan begära att bli hörda av kommissionen. |
| --- | --- |

—

berörda parter skriftligen kan begära att bli hörda av kommissionen.

| (17) | Det bör noteras att de flesta av de processuella rättigheter som anges i grundförordningen endast är tillämpliga om parterna ger sig till känna inom de tidsfrister som anges i artikel 3 i denna förordning. |
| --- | --- |

(17)

Det bör noteras att de flesta av de processuella rättigheter som anges i grundförordningen endast är tillämpliga om parterna ger sig till känna inom de tidsfrister som anges i artikel 3 i denna förordning.

H.   BRISTANDE SAMARBETE

| (18) | Om en berörd part vägrar att ge tillgång till eller underlåter att lämna nödvändiga uppgifter inom de fastställda tidsfristerna eller i betydande mån hindrar undersökningen, får enligt artikel 18 i grundförordningen preliminära eller slutgiltiga, positiva eller negativa avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(18)

Om en berörd part vägrar att ge tillgång till eller underlåter att lämna nödvändiga uppgifter inom de fastställda tidsfristerna eller i betydande mån hindrar undersökningen, får enligt artikel 18 i grundförordningen preliminära eller slutgiltiga, positiva eller negativa avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter.

| (19) | Om det framkommer att någon berörd part har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter skall dessa lämnas utan beaktande och tillgängliga uppgifter får användas. Om en berörd part inte samarbetar eller endast delvis samarbetar och avgörandena därför enligt artikel 18 i grundförordningen träffas på grundval av de uppgifter som är tillgängliga, kan resultatet utfalla mindre gynnsamt för den berörda parten än det hade gjort om denna hade samarbetat. |
| --- | --- |

(19)

Om det framkommer att någon berörd part har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter skall dessa lämnas utan beaktande och tillgängliga uppgifter får användas. Om en berörd part inte samarbetar eller endast delvis samarbetar och avgörandena därför enligt artikel 18 i grundförordningen träffas på grundval av de uppgifter som är tillgängliga, kan resultatet utfalla mindre gynnsamt för den berörda parten än det hade gjort om denna hade samarbetat.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

En undersökning skall inledas i enlighet med artikel 13.3 i rådets förordning (EG) nr 384/96 i syfte att fastställa huruvida import till gemenskapen av kumarin enligt KN-nummer ex 2932 21 00 (Taric-nummer 2932210016) som avsänts från Indonesien eller Malaysia, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien respektive Malaysia eller inte, kringgår de antidumpningsåtgärder som införts genom rådets förordning (EG) nr 769/2002.

Artikel 2

Tullmyndigheterna uppmanas härmed att i enlighet med artiklarna 13.3 och 14.5 i förordning (EG) nr 384/96 vidta lämpliga åtgärder för att registrera den import till gemenskapen som anges i artikel 1 i den här förordningen.

Registreringen skall upphöra nio månader efter dagen för denna förordnings ikraftträdande.

Kommissionen får genom en förordning anmoda tullmyndigheterna att upphöra med registreringen när det gäller import till gemenskapen av produkter som producerats av tillverkare som har ansökt om befrielse från registrering och befunnits inte kringgå antidumpningstullarna.

Artikel 3

1.   Frågeformulär skall begäras från kommissionen inom 15 dagar efter det att denna förordning har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Om de berörda parternas uppgifter skall kunna beaktas vid undersökningen måste parterna, om inget annat anges, ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och skriftligen lämna sina synpunkter och besvara frågeformuläret eller lämna övriga uppgifter inom 40 dagar efter det att denna förordning har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

3.   Tillverkare i Indonesien och Malaysia som ansöker om befrielse från registrering av import eller från åtgärder skall lämna in en väl underbyggd ansökan inom samma tidsfrist på 40 dagar.

4.   Berörda parter kan också inom samma tidsfrist på 40 dagar begära att bli hörda av kommissionen.

5.   Alla uppgifter i detta ärende och alla ansökningar om att bli hörd eller om ett frågeformulär, liksom ansökan om befrielse från registrering av import eller från åtgärder skall lämnas skriftligen (inte i elektronisk form, såvida inte annat anges) och innehålla uppgift om den berörda partens namn, adress, e-postadress, telefonnummer samt fax- eller telexnummer. Alla skriftliga inlagor – inbegripet sådana uppgifter som begärs i denna förordning, svar på frågeformulär och korrespondens – som de berörda parterna tillhandahåller konfidentiellt skall märkas ”Limited” (3) och i enlighet med artikel 19.2 i grundförordningen åtföljas av en icke-konfidentiell sammanfattning som skall märkas ”For inspection by interested parties”.

Kommissionens postadress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för handel |
| Direktorat B |
| Kontor: J-79 5/16 |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för handel

Direktorat B

Kontor: J-79 5/16

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 295 65 05

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 mars 2006.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT L 123, 9.5.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1854/2003 (EUT L 272, 23.10.2003, s. 1).

2

(3)  Detta innebär att dokumentet endast är avsett för internt bruk. Det är skyddat i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43). Det är ett konfidentiellt dokument i enlighet med artikel 19 i grundförordningen och artikel 6 i WTO-avtalet om tillämpning av artikel VI i Allmänna tull- och handelsavtalet 1994 (antidumpningsavtalet).

3

---

| 29.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/6

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 500/2006

av den 28 mars 2006

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1011/2005, för regleringsåret 2005/06

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1423/95 av den 23 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för import av produkter inom sockersektorn med undantag av melass (2), särskilt artikel 1.2, andra stycket, andra meningen och artikel 3.1, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2005/06 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 1011/2005 (3). Dessa priser och tilläggsbelopp har senast ändrats genom kommissionens förordning (EG) nr 494/2006 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2005/06 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 1011/2005 (3). Dessa priser och tilläggsbelopp har senast ändrats genom kommissionens förordning (EG) nr 494/2006 (4).

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till bör dessa belopp ändras enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 1423/95. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till bör dessa belopp ändras enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 1423/95.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1423/95, och som fastställs i förordning (EG) nr 1011/2005 för regleringsåret 2005/06 skall ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 mars 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 mars 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EGT L 141, 24.6.1995, s. 16. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 624/98 (EGT L 85, 20.3.1998, s. 5).

2

(3)  EUT L 170, 1.7.2005, s. 35.

3

(4)  EUT L 89, 28.3.2006, s. 20.

4

---

BILAGA

Ändrade representativa priser och tilläggsbelopp från och med den 29 mars 2006 för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 99

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 35,47 | 0,65 |
| 1701 11 90 (1) | 35,47 | 4,26 |
| 1701 12 10 (1) | 35,47 | 0,51 |
| 1701 12 90 (1) | 35,47 | 3,97 |
| 1701 91 00 (2) | 38,95 | 5,78 |
| 1701 99 10 (2) | 38,95 | 2,65 |
| 1701 99 90 (2) | 38,95 | 2,65 |
| 1702 90 99 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

35,47

0,65

1701 11 90 (1)

35,47

4,26

1701 12 10 (1)

35,47

0,51

1701 12 90 (1)

35,47

3,97

1701 91 00 (2)

38,95

5,78

1701 99 10 (2)

38,95

2,65

1701 99 90 (2)

38,95

2,65

1702 90 99 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Fastställande för kvalitetstyp enligt bilaga I.II i rådets förordning (EG) nr 1260/2001 (EGT L 178, 30.6.2001, s. 1).

(2)  Fastställande för kvalitetstyp enligt bilaga I.I i förordning (EG) nr 1260/2001.

(3)  Fastställande per 1 % sackaroshalt.

---

| 29.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/8

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 501/2006

av den 28 mars 2006

om ändring av de exportbidrag som fastställs i förordning (EG) nr 446/2006 för vitsocker och råsocker i obearbetat skick

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 27.5 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Exportbidragen för vitsocker och råsocker i obearbetat skick fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 446/2006 (2) |
| --- | --- |

(1)

Exportbidragen för vitsocker och råsocker i obearbetat skick fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 446/2006 (2)

| (2) | Eftersom kommissionen nu har tillgång till andra uppgifter än de som fanns då förordning (EG) nr 446/2006 antogs, bör dessa bidrag ändras. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom kommissionen nu har tillgång till andra uppgifter än de som fanns då förordning (EG) nr 446/2006 antogs, bör dessa bidrag ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De exportbidrag som fastställs i förordning (EG) nr 1260/2001 för de produkter som avses i artikel 1.1 a i förordning (EG) nr 446/2006, i odenaturerat och obearbetat skick, skall ändras till de belopp som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 mars 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 mars 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EUT L 80, 17.3.2006, s. 40.

2

---

BILAGA

ÄNDRADE BELOPP FÖR EXPORTBIDRAG FÖR VITSOCKER OCH RÅSOCKER I OBEARBETAD FORM SKALL TILLÄMPAS FRÅN OCH MED DEN 29 MARS 2006 (1)

| Produktkod | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 24,99 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 23,53 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 24,99 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 23,53 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,2717 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 27,17 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 25,58 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 25,58 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,2717 |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.
  De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Övriga destinationer fastställs enligt följande:







  S00 | : | Alla destinationer (tredjeländer, andra territorier, försörjning och destinationer som kan jämställas med export utanför gemenskapen) med undantag för Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro (inklusive Kosovo, enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999) samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, utom när det gäller socker som ingår i de produkter som avses i artikel 1.2 b i rådets förordning (EG) nr 2201/96 (EGT L 297, 21.11.1996, s. 29). |

Produktkod

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

24,99 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

23,53 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

24,99 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

23,53 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,2717

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

27,17

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

25,58

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

25,58

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,2717

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

Övriga destinationer fastställs enligt följande:

S00

:

Alla destinationer (tredjeländer, andra territorier, försörjning och destinationer som kan jämställas med export utanför gemenskapen) med undantag för Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro (inklusive Kosovo, enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999) samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, utom när det gäller socker som ingår i de produkter som avses i artikel 1.2 b i rådets förordning (EG) nr 2201/96 (EGT L 297, 21.11.1996, s. 29).

---

(1)  De bidragssater som fastställs i denna bilaga är från och med den 1 februari 2005 inte tillämpliga i enlighet med rådets beslut 2005/45/EG av den 22 december 2004 om ingående och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet beträffande bestämmelserna om bearbetade jordbruksprodukter (EUT L 23, 26.1.2005, s. 17).

(2)  Detta belopp gäller för råsocker med en avkastning på 92 %. Om avkastningen på det exporterade råsockret inte är 92 % skall exportbidraget beräknas i enlighet med artikel 28.4 i förordning (EG) nr 1260/2001.

---

| 29.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/10

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 502/2006

av den 28 mars 2006

om ny tilldelning av importrättigheter enligt förordning (EG) nr 1081/1999 avseende import av tjurar, kor och kvigor av vissa alp- och bergraser som inte är slaktboskap

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordningen (EG) nr 1254/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1081/1999 av den 26 maj 1999 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för import av tjurar, kor och kvigor av vissa alp- och bergraser som inte är slaktboskap, om upphävande av förordning (EG) nr 1012/98 och om ändring av förordning (EG) nr 1143/98 (2) särskilt artikel 9.3 och

av följande skäl:

I artikel 1 i förordning (EG) nr 1081/1999 föreskrivs att under perioden 1 juli 2005–30 juni 2006 skall två tullkvoter om vardera 5 000 djur öppnas avseende tjurar, kor och kvigor av vissa alp- och bergraser som inte är slaktboskap. I artikel 9 i den förordningen föreskrivs för respektive kvot en ny tilldelning av de kvantiteter som till den 15 mars 2006 inte blivit föremål för någon ansökan om importlicens.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De kvantiteter som avses i artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1081/1999 uppgår till:

| — | 4 163 djur för löpnummer 09.0001, |
| --- | --- |

—

4 163 djur för löpnummer 09.0001,

| — | 3 458 djur för löpnummer 09.0003. |
| --- | --- |

—

3 458 djur för löpnummer 09.0003.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 mars 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 mars 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 21. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EGT L 131, 27.5.1999, s. 15. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1096/2001 (EGT L 150, 6.6.2001, s. 33).

2

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

| 29.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/11

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 april 2004

om det statliga stöd som Italien planerar att genomföra till förmån för företag som saluför nötkött i provinsen Brescia

[delgivet med nr K(2004) 1377]

(Endast den italienska texten är giltig)

(2006/249/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT,

med beaktande av fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

efter att i enlighet med nämnda artikel ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig,

och av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse till kommissionen av den 27 juli 2001 (registrerad den 1 augusti 2001) anmälde Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen ett stöd avsett för inköp av utrustning som kan användas för att garantera ursprung och kvalitet i fråga om nötkött. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse till kommissionen av den 27 juli 2001 (registrerad den 1 augusti 2001) anmälde Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen ett stöd avsett för inköp av utrustning som kan användas för att garantera ursprung och kvalitet i fråga om nötkött.

| (2) | Genom skrivelser till kommissionen av den 15 oktober 2001 (registrerad den 16 oktober 2001) respektive den 26 februari 2002 (registrerad den 27 februari 2002) lämnade Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen alla de kompletterande uppgifter som kommissionen begärt från de italienska myndigheterna genom skrivelser av den 12 september 2001 och den 28 november 2001. |
| --- | --- |

(2)

Genom skrivelser till kommissionen av den 15 oktober 2001 (registrerad den 16 oktober 2001) respektive den 26 februari 2002 (registrerad den 27 februari 2002) lämnade Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen alla de kompletterande uppgifter som kommissionen begärt från de italienska myndigheterna genom skrivelser av den 12 september 2001 och den 28 november 2001.

| (3) | Genom en skrivelse av den 24 april 2002 underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget med avseende på detta stöd. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 24 april 2002 underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget med avseende på detta stöd.

| (4) | Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (1) av den 18 juni 2002. Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet/åtgärden i fråga. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (1) av den 18 juni 2002. Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet/åtgärden i fråga.

| (5) | Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från övriga berörda parter. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från övriga berörda parter.

| (6) | Genom en skrivelse till kommissionen av den 25 juni 2002 (registrerad den 27 juni 2002), översände Italien ytterligare uppgifter om den planerade åtgärden. |
| --- | --- |

(6)

Genom en skrivelse till kommissionen av den 25 juni 2002 (registrerad den 27 juni 2002), översände Italien ytterligare uppgifter om den planerade åtgärden.

II.   BESKRIVNING

| (7) | Stöd för inköp av utrustning som kan användas för att garantera ursprung och kvalitet i fråga om nötkött. |
| --- | --- |

(7)

Stöd för inköp av utrustning som kan användas för att garantera ursprung och kvalitet i fråga om nötkött.

| (8) | Anslaget för åtgärden uppgår till 103 291,38 euro (200 miljoner ITL), och skall betalas ut av Brescias handelskammare. |
| --- | --- |

(8)

Anslaget för åtgärden uppgår till 103 291,38 euro (200 miljoner ITL), och skall betalas ut av Brescias handelskammare.

| (9) | Stödet skall löpa fram till slutet av 2001. |
| --- | --- |

(9)

Stödet skall löpa fram till slutet av 2001.

| (10) | Stödet är riktat till små och medelstora företag med högst 20 anställda, som har sitt säte eller utövar sin verksamhet i provinsen Brescia och som inte ligger i tvist med socialförsäkringsmyndigheterna, som har betalat alla avgifter till handelskammaren och som inte är föremål för tvångsförvaltning eller har ingått ackordförvaltning med borgenärer eller befinner sig i konkurs. |
| --- | --- |

(10)

Stödet är riktat till små och medelstora företag med högst 20 anställda, som har sitt säte eller utövar sin verksamhet i provinsen Brescia och som inte ligger i tvist med socialförsäkringsmyndigheterna, som har betalat alla avgifter till handelskammaren och som inte är föremål för tvångsförvaltning eller har ingått ackordförvaltning med borgenärer eller befinner sig i konkurs.

| (11) | Syftet med stödåtgärden var att bidra till inköp av vågar kopplade till ett datasystem (hårdvara och mjukvara) som gör det möjligt att styrka nötköttets ursprung samt att göra den kontroll i samband med detta som utförs av Centrumet för kvalitetsförbättring av mjölk och nötkött i Brescia. |
| --- | --- |

(11)

Syftet med stödåtgärden var att bidra till inköp av vågar kopplade till ett datasystem (hårdvara och mjukvara) som gör det möjligt att styrka nötköttets ursprung samt att göra den kontroll i samband med detta som utförs av Centrumet för kvalitetsförbättring av mjölk och nötkött i Brescia.

| (12) | Redan från början var åtgärden riktad till små och medelstora företag inom tjänstesektorn som saluför kött, och i mycket mindre utsträckning till jordbruksföretag som bedriver direktförsäljning av kött till konsumenterna. De senare omfattas dock inte längre av stödet, vilket meddelades av de italienska myndigheterna i en skrivelse av den 25 juni 2002. Enligt den definitiva versionen omfattas bara små och medelstora företag inom tjänstesektorn (slakteributiker) som säljer certifierat nötkött av stödet. |
| --- | --- |

(12)

Redan från början var åtgärden riktad till små och medelstora företag inom tjänstesektorn som saluför kött, och i mycket mindre utsträckning till jordbruksföretag som bedriver direktförsäljning av kött till konsumenterna. De senare omfattas dock inte längre av stödet, vilket meddelades av de italienska myndigheterna i en skrivelse av den 25 juni 2002. Enligt den definitiva versionen omfattas bara små och medelstora företag inom tjänstesektorn (slakteributiker) som säljer certifierat nötkött av stödet.

| (13) | I den ursprungliga versionen var stödnivån följande: | 40 % av inköpspriset för vågarna, för företag inom tjänstesektorn som saluför kött, |
| --- | --- | --- |

(13)

I den ursprungliga versionen var stödnivån följande:

40 % av inköpspriset för vågarna, för företag inom tjänstesektorn som saluför kött,

| | 50 % för jordbruksföretag som bedriver direktförsäljning av kött till konsumenterna i de mindre gynnade områdena i provinsen, |
| --- | --- |

50 % för jordbruksföretag som bedriver direktförsäljning av kött till konsumenterna i de mindre gynnade områdena i provinsen,

| | 40 % för jordbruksföretag som bedriver direktförsäljning av kött till konsumenterna i övriga områden i provinsen. |
| --- | --- |

40 % för jordbruksföretag som bedriver direktförsäljning av kött till konsumenterna i övriga områden i provinsen.

| | Efter det att jordbruksföretag som bedriver direktförsäljning inte längre omfattas av stödet har stödet fastställts till 40 %. |
| --- | --- |

Efter det att jordbruksföretag som bedriver direktförsäljning inte längre omfattas av stödet har stödet fastställts till 40 %.

| (14) | Stödet får uppgå till högst 1 291,15 euro (2,5 miljoner ITL) per företag. |
| --- | --- |

(14)

Stödet får uppgå till högst 1 291,15 euro (2,5 miljoner ITL) per företag.

| (15) | Stödet får inte kumuleras med annat stöd som betalas ut av staten eller andra offentliga organ. |
| --- | --- |

(15)

Stödet får inte kumuleras med annat stöd som betalas ut av staten eller andra offentliga organ.

| (16) | Ansökningar om stöd som gjorts före offentliggörandet av inbjudan att inkomma med intresseanmälningar kan inte godtas. Stöd kan under inga omständigheter beviljas utan kommissionens godkännande. |
| --- | --- |

(16)

Ansökningar om stöd som gjorts före offentliggörandet av inbjudan att inkomma med intresseanmälningar kan inte godtas. Stöd kan under inga omständigheter beviljas utan kommissionens godkännande.

III.   INLEDANDE AV FÖRFARANDET I ARTIKEL 88.2 I EG-FÖRDRAGET

| (17) | Kommissionen har inlett förfarandet i artikel 88.2 i fördraget, eftersom den tvivlar på stödordningens förenlighet med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen har inlett förfarandet i artikel 88.2 i fördraget, eftersom den tvivlar på stödordningens förenlighet med den gemensamma marknaden.

| (18) | Kommissionens tvivel när det gäller stödets förenlighet med den gemensamma marknaden föranleddes av vissa luckor i de uppgifter som Italien meddelat. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionens tvivel när det gäller stödets förenlighet med den gemensamma marknaden föranleddes av vissa luckor i de uppgifter som Italien meddelat.

| (19) | De italienska myndigheterna hade till exempel inte lämnat några uppgifter rörande minimikraven när det gäller hygien, miljö och djurskydd. Handelskammaren hade begränsat sig till att ange att ovannämnda normer inte tillhör dess behörighetsområde. |
| --- | --- |

(19)

De italienska myndigheterna hade till exempel inte lämnat några uppgifter rörande minimikraven när det gäller hygien, miljö och djurskydd. Handelskammaren hade begränsat sig till att ange att ovannämnda normer inte tillhör dess behörighetsområde.

| (20) | Handelskammaren berörde inte heller frågan huruvida det finns en marknad för de aktuella produkterna. |
| --- | --- |

(20)

Handelskammaren berörde inte heller frågan huruvida det finns en marknad för de aktuella produkterna.

| (21) | Dessa luckor fick kommissionen att tvivla på att alla villkor enligt punkterna 4.2 och 4.3 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn var uppfyllda. |
| --- | --- |

(21)

Dessa luckor fick kommissionen att tvivla på att alla villkor enligt punkterna 4.2 och 4.3 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn var uppfyllda.

| (22) | Ett annat problem uppkom under den inledande utredningen och under den utredning som rörde kontrollen av att stöden inte kan kumuleras. Med hänsyn till organisationen av stödordningen, föreslog kommissionen att man i samverkan med myndigheterna i regionen Lombardiet skulle införa att system för kontroll av att stöden inte kumuleras. Enligt de kompletterande uppgifter som inkommit till kommissionen har handelskammaren uppgett att den har för avsikt att granska 10 % av de inlämnade ansökningarna. Detta är enligt kommissionen inte tillräckligt för att man skall kunna utesluta möjligheten att stödmottagarna också får stöd från andra källor, med den åtföljande risken att de tillåtna stödnivåerna överskrids. |
| --- | --- |

(22)

Ett annat problem uppkom under den inledande utredningen och under den utredning som rörde kontrollen av att stöden inte kan kumuleras. Med hänsyn till organisationen av stödordningen, föreslog kommissionen att man i samverkan med myndigheterna i regionen Lombardiet skulle införa att system för kontroll av att stöden inte kumuleras. Enligt de kompletterande uppgifter som inkommit till kommissionen har handelskammaren uppgett att den har för avsikt att granska 10 % av de inlämnade ansökningarna. Detta är enligt kommissionen inte tillräckligt för att man skall kunna utesluta möjligheten att stödmottagarna också får stöd från andra källor, med den åtföljande risken att de tillåtna stödnivåerna överskrids.

IV.   ITALIENS SYNPUNKTER

| (23) | I sin skrivelse av den 25 juni 2002 (registrerad den 26 juni 2002) åtar sig Italien att endast bevilja stöd till slakteributiker som saluför nötkött som certifierats i enlighet med de bestämmelser som utfärdats av Ministeriet för jord- och skogsbruk. Dessa företag har sedan omfattats av kontroll av att de uppfyller normerna när det gäller miljö, hygien och djurskydd. |
| --- | --- |

(23)

I sin skrivelse av den 25 juni 2002 (registrerad den 26 juni 2002) åtar sig Italien att endast bevilja stöd till slakteributiker som saluför nötkött som certifierats i enlighet med de bestämmelser som utfärdats av Ministeriet för jord- och skogsbruk. Dessa företag har sedan omfattats av kontroll av att de uppfyller normerna när det gäller miljö, hygien och djurskydd.

| (24) | Italien har bland annat bekräftat att det finns avsättning för produkterna i och med att de säljs till företag inom detaljhandeln. |
| --- | --- |

(24)

Italien har bland annat bekräftat att det finns avsättning för produkterna i och med att de säljs till företag inom detaljhandeln.

| (25) | De italienska myndigheterna har försäkrat att man kommer att kontrollera att kriteriet att stöden inte får kumuleras uppfylls av alla stödmottagare. Detta kommer att ske i samverkan med myndigheterna i regionen Lombardiet. |
| --- | --- |

(25)

De italienska myndigheterna har försäkrat att man kommer att kontrollera att kriteriet att stöden inte får kumuleras uppfylls av alla stödmottagare. Detta kommer att ske i samverkan med myndigheterna i regionen Lombardiet.

V.   BEDÖMNING AV STÖDET

| (26) | Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Den åtgärd som föreskrivs i det aktuella beslutet överensstämmer av nedanstående skäl med denna definition. |
| --- | --- |

(26)

Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Den åtgärd som föreskrivs i det aktuella beslutet överensstämmer av nedanstående skäl med denna definition.

| (27) | Den finansiering som tillhandahållits av handelskamrarna kan betraktas som offentligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget, eftersom företagens bidrag till dessa offentliga organ är obligatoriska liksom de avgifter de betalar till dessa. Kommissionen har dessutom redan tidigare fastslagit att åtgärder som vidtagits av handelskammare i Italien varit att betrakta som statliga stöd (2). |
| --- | --- |

(27)

Den finansiering som tillhandahållits av handelskamrarna kan betraktas som offentligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget, eftersom företagens bidrag till dessa offentliga organ är obligatoriska liksom de avgifter de betalar till dessa. Kommissionen har dessutom redan tidigare fastslagit att åtgärder som vidtagits av handelskammare i Italien varit att betrakta som statliga stöd (2).

| (28) | Åtgärderna främjar vissa små och medelstora företag inom handeln med jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

(28)

Åtgärderna främjar vissa små och medelstora företag inom handeln med jordbruksprodukter.

| (29) | Åtgärderna kan komma att påverka handeln, med tanke på den stora andel som saluföringen av bearbetade produkter står för (under 1998 t.ex., importerade Italien jordbruksprodukter för 15,222 miljarder ecu och exporterade för 9,679 miljarder ecu; samma år uppgick handeln med jordbruksprodukter inom EU till 128,256 miljarder ecu när det gäller import, och 132,458 miljarder ecu när det gäller export). |
| --- | --- |

(29)

Åtgärderna kan komma att påverka handeln, med tanke på den stora andel som saluföringen av bearbetade produkter står för (under 1998 t.ex., importerade Italien jordbruksprodukter för 15,222 miljarder ecu och exporterade för 9,679 miljarder ecu; samma år uppgick handeln med jordbruksprodukter inom EU till 128,256 miljarder ecu när det gäller import, och 132,458 miljarder ecu när det gäller export).

| (30) | I de fall som avses i artikel 87.2 och 87.3 i fördraget, kan vissa åtgärder undantagsvis betraktas som förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(30)

I de fall som avses i artikel 87.2 och 87.3 i fördraget, kan vissa åtgärder undantagsvis betraktas som förenliga med den gemensamma marknaden.

| (31) | Med tanke på den ovan beskrivna åtgärdens natur är det enda tänkbara undantaget i det här fallet det undantag som föreskrivs i artikel 87.3 c i fördraget, enligt vilket stöd för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller regioner kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden när stödet inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(31)

Med tanke på den ovan beskrivna åtgärdens natur är det enda tänkbara undantaget i det här fallet det undantag som föreskrivs i artikel 87.3 c i fördraget, enligt vilket stöd för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller regioner kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden när stödet inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (32) | För att kunna omfattas av undantaget i artikel 87.3 c i fördraget måste stöden för investeringar i sektorn för bearbetning eller saluföring av jordbruksprodukter vara förenliga med de relevanta bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 1/2004 av den 23 december 2003 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter (3). Om denna förordning inte är tillämplig eller om alla kriterier som föreskrivs där inte är uppfyllda, skall stödet bedömas på grundval av relevanta bestämmelser i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn (4) (nedan kallade ”gemenskapens riktlinjer”). |
| --- | --- |

(32)

För att kunna omfattas av undantaget i artikel 87.3 c i fördraget måste stöden för investeringar i sektorn för bearbetning eller saluföring av jordbruksprodukter vara förenliga med de relevanta bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 1/2004 av den 23 december 2003 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter (3). Om denna förordning inte är tillämplig eller om alla kriterier som föreskrivs där inte är uppfyllda, skall stödet bedömas på grundval av relevanta bestämmelser i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn (4) (nedan kallade ”gemenskapens riktlinjer”).

| (33) | Eftersom den berörda stödorningen är begränsad till små och medelstora företag inom saluföringssektorn är förordning (EG) nr 1/2004 tillämplig. För investeringsstöd inom sektorn för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter bör bedömningen av stödet göras på grundval av artikel 7 i nämnda förordning. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom den berörda stödorningen är begränsad till små och medelstora företag inom saluföringssektorn är förordning (EG) nr 1/2004 tillämplig. För investeringsstöd inom sektorn för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter bör bedömningen av stödet göras på grundval av artikel 7 i nämnda förordning.

| (34) | Enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 1/2004 kan stöd till investeringar i bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter anses förenliga om de uppfyller följande villkor:






  a) | Stöd får endast beviljas till jordbruksföretag som är ekonomiskt bärkraftiga. |
| --- | --- | --- |

(34)

Enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 1/2004 kan stöd till investeringar i bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter anses förenliga om de uppfyller följande villkor:

a)

Stöd får endast beviljas till jordbruksföretag som är ekonomiskt bärkraftiga.

| b) | Företagen måste uppfylla minimikraven med avseende på miljö, hygien och djurskydd. |
| --- | --- |

b)

Företagen måste uppfylla minimikraven med avseende på miljö, hygien och djurskydd.

| c) | Stödnivån får inte överstiga 50 % av stödberättigande investeringar i mål 1-områden och 40 % i andra områden. |
| --- | --- |

c)

Stödnivån får inte överstiga 50 % av stödberättigande investeringar i mål 1-områden och 40 % i andra områden.

| d) | Stödberättigande kostnader kan omfatta byggnation, förvärv eller förbättring av fast egendom, nya maskiner och ny utrustning, allmänna kostnader. |
| --- | --- |

d)

Stödberättigande kostnader kan omfatta byggnation, förvärv eller förbättring av fast egendom, nya maskiner och ny utrustning, allmänna kostnader.

| e) | Det skall framläggas tillräckliga bevis för att det i framtiden kommer att finnas normala avsättningsmöjligheter på marknaden för produkterna i fråga. Bedömningen av normala avsättningsmöjligheter på marknaden skall göras av ett offentligt organ eller en tredje part som är oberoende av stödmottagaren. |
| --- | --- |

e)

Det skall framläggas tillräckliga bevis för att det i framtiden kommer att finnas normala avsättningsmöjligheter på marknaden för produkterna i fråga. Bedömningen av normala avsättningsmöjligheter på marknaden skall göras av ett offentligt organ eller en tredje part som är oberoende av stödmottagaren.

| f) | Stöden får inte vara begränsade till särskilda jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

f)

Stöden får inte vara begränsade till särskilda jordbruksprodukter.

| (35) | Av beskrivningen av åtgärden framgår dock att investeringarna i fråga, trots vad som sägs i f, är begränsade till nötkött. Detta innebär att alla kriterier som föreskrivs i förordning 1/2004 inte är uppfyllda och att stödet måste bedömas mot bakgrund av gemenskapens riktlinjer för jordbruket. |
| --- | --- |

(35)

Av beskrivningen av åtgärden framgår dock att investeringarna i fråga, trots vad som sägs i f, är begränsade till nötkött. Detta innebär att alla kriterier som föreskrivs i förordning 1/2004 inte är uppfyllda och att stödet måste bedömas mot bakgrund av gemenskapens riktlinjer för jordbruket.

| (36) | I de uppgifter som meddelas i skrivelsen av den 25 juni 2002 anger de italienska myndigheterna att stödet undantagslöst kommer att beviljas till företag inom tjänstesektorn (slakteributiker) som säljer certifierat nötkött. Med beaktande av denna ändring måste bestämmelserna i punkt 4.2 i gemenskapens riktlinjer (”Stöd till investeringar i samband med bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter”) iakttas för att undantaget i artikel 87.3 c i fördraget skall vara tillämpligt. |
| --- | --- |

(36)

I de uppgifter som meddelas i skrivelsen av den 25 juni 2002 anger de italienska myndigheterna att stödet undantagslöst kommer att beviljas till företag inom tjänstesektorn (slakteributiker) som säljer certifierat nötkött. Med beaktande av denna ändring måste bestämmelserna i punkt 4.2 i gemenskapens riktlinjer (”Stöd till investeringar i samband med bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter”) iakttas för att undantaget i artikel 87.3 c i fördraget skall vara tillämpligt.

| (37) | Enligt punkt 4.2 i gemenskapens riktlinjer får stöd för investeringar inom sektorn för bearbetning och saluföring beviljas om följande villkor är uppfyllda:






  a) | Stödmottagarna måste vara företag som är ekonomiskt bärkraftiga. |
| --- | --- | --- |

(37)

Enligt punkt 4.2 i gemenskapens riktlinjer får stöd för investeringar inom sektorn för bearbetning och saluföring beviljas om följande villkor är uppfyllda:

a)

Stödmottagarna måste vara företag som är ekonomiskt bärkraftiga.

| b) | Företagen måste uppfylla minimikraven när det gäller miljö, hygien och djurskydd. |
| --- | --- |

b)

Företagen måste uppfylla minimikraven när det gäller miljö, hygien och djurskydd.

| c) | Stödnivån får inte överstiga 50 % av stödberättigande investeringar i mål 1-områden och 40 % i övriga områden. |
| --- | --- |

c)

Stödnivån får inte överstiga 50 % av stödberättigande investeringar i mål 1-områden och 40 % i övriga områden.

| d) | Stödberättigande utgifter får omfatta byggnation, förvärv eller förbättring av fast egendom, förvärv av nya maskiner och utrustning samt allmänna kostnader. |
| --- | --- |

d)

Stödberättigande utgifter får omfatta byggnation, förvärv eller förbättring av fast egendom, förvärv av nya maskiner och utrustning samt allmänna kostnader.

| e) | Det måste finnas normala avsättningsmöjligheter på marknaden för produkterna i fråga. |
| --- | --- |

e)

Det måste finnas normala avsättningsmöjligheter på marknaden för produkterna i fråga.

| (38) | När det gäller kriteriet ekonomisk bärkraft, är villkoren för att få omfattas av stödet bland annat att företagen inte är föremål för tvångsförvaltning, har ingått ackordförvaltning med borgenärer eller befinner sig i konkurs. Detta ger garantier för att kriterierna enligt a) är uppfyllda. |
| --- | --- |

(38)

När det gäller kriteriet ekonomisk bärkraft, är villkoren för att få omfattas av stödet bland annat att företagen inte är föremål för tvångsförvaltning, har ingått ackordförvaltning med borgenärer eller befinner sig i konkurs. Detta ger garantier för att kriterierna enligt a) är uppfyllda.

| (39) | När det gäller iakttagandet av minimikraven i fråga om miljö, hygien och djurskydd, vilket är ett av skälen till att kommissionen inlett förfarandet i artikel 88.2 i fördraget, har de italienska myndigheterna genom sin skrivelse av den 25 juni 2002 förbundit sig att endast betala ut stöd till slakteributiker som saluför certifierat nötkött i enlighet med de specifikationer som utfärdats av jord- och skogsbruksministeriet. Dessa företag har redan omfattats av kontroll av att de uppfyller kraven i fråga om miljö, hygien och djurskydd. Med hänsyn till detta kan kriteriet enligt b) anses vara uppfyllt. |
| --- | --- |

(39)

När det gäller iakttagandet av minimikraven i fråga om miljö, hygien och djurskydd, vilket är ett av skälen till att kommissionen inlett förfarandet i artikel 88.2 i fördraget, har de italienska myndigheterna genom sin skrivelse av den 25 juni 2002 förbundit sig att endast betala ut stöd till slakteributiker som saluför certifierat nötkött i enlighet med de specifikationer som utfärdats av jord- och skogsbruksministeriet. Dessa företag har redan omfattats av kontroll av att de uppfyller kraven i fråga om miljö, hygien och djurskydd. Med hänsyn till detta kan kriteriet enligt b) anses vara uppfyllt.

| (40) | Eftersom det bara är saluföringsföretag som kan komma i fråga för stödet, har stödet fastställts till 40 % av stödberättigande kostnader, utan möjlighet till modulering. Denna stödnivå är förenlig med kriterium c) ovan. |
| --- | --- |

(40)

Eftersom det bara är saluföringsföretag som kan komma i fråga för stödet, har stödet fastställts till 40 % av stödberättigande kostnader, utan möjlighet till modulering. Denna stödnivå är förenlig med kriterium c) ovan.

| (41) | Stödet avser inköp av vågar, dvs. utrustning som motsvarar definitionen av stödberättigande kostnader enligt d). |
| --- | --- |

(41)

Stödet avser inköp av vågar, dvs. utrustning som motsvarar definitionen av stödberättigande kostnader enligt d).

| (42) | När det gäller möjligheterna till avsättning på marknaden har de italienska myndigheterna genom sin skrivelse av den 25 juni 2002 fyllt de uppgiftsluckor som föranledde kommissionen att tvivla på stödets förenlighet med den gemensamma marknaden. Eftersom saluföringsföretagen är ekonomiskt bärkraftiga och de planerade investeringarna inte leder till en ökning av produktionskapaciteten, kan man dra slutsatsen att kriteriet enligt e) är uppfyllt. |
| --- | --- |

(42)

När det gäller möjligheterna till avsättning på marknaden har de italienska myndigheterna genom sin skrivelse av den 25 juni 2002 fyllt de uppgiftsluckor som föranledde kommissionen att tvivla på stödets förenlighet med den gemensamma marknaden. Eftersom saluföringsföretagen är ekonomiskt bärkraftiga och de planerade investeringarna inte leder till en ökning av produktionskapaciteten, kan man dra slutsatsen att kriteriet enligt e) är uppfyllt.

| (43) | En annan faktor som föranledde kommissionen att inleda förfarandet i artikel 88.2 i fördraget rör mekanismen för kontroll av kumulering av stöd, vilken föreföll otillräcklig. I sin skrivelse av den 25 juni 2002 åtog sig de italienska myndigheterna emellertid att i samverkan med regionen Lombardiet kontrollera alla stödansökningar. Därmed skingrades kommissionens tvivel i denna fråga. |
| --- | --- |

(43)

En annan faktor som föranledde kommissionen att inleda förfarandet i artikel 88.2 i fördraget rör mekanismen för kontroll av kumulering av stöd, vilken föreföll otillräcklig. I sin skrivelse av den 25 juni 2002 åtog sig de italienska myndigheterna emellertid att i samverkan med regionen Lombardiet kontrollera alla stödansökningar. Därmed skingrades kommissionens tvivel i denna fråga.

VI.   SLUTSATSER

| (44) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det stöd för inköp av vågar som handelskammaren i Brescia avser bevilja företag som saluför nötkött är förenligt med den gemensamma marknaden, eftersom det är förenligt med bestämmelserna i punkt 4.2 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn. Stödåtgärden kan därmed omfattas av undantaget i artikel 87.3 c i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(44)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det stöd för inköp av vågar som handelskammaren i Brescia avser bevilja företag som saluför nötkött är förenligt med den gemensamma marknaden, eftersom det är förenligt med bestämmelserna i punkt 4.2 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn. Stödåtgärden kan därmed omfattas av undantaget i artikel 87.3 c i EG-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Det statliga stöd som Italien planerar att genomföra till förmån för vissa företag som saluför nötkött i provinsen Brescia är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget.

Genomförandet av detta stöd godkänns följaktligen.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Italien.

Utfärdat i Bryssel den 20 april 2004.

På kommissionens vägnar

Franz FISCHLER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT C 145, 18.6.2002, s. 2.

1

(2)  Se stöd nr N 708/2000, godkänt av kommissionen den 24.1.2001 (skrivelse SG (2001) D/285437.

2

(3)  EUT L 1, 3.1.2004, s. 1.

3

(4)  EGT C 232, 12.8.2000, s. 19.

4

---

| 29.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/16

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 3 maj 2005

om stödordningen ”Enterprise Capital Funds” som Förenade kungariket planerar att genomföra

[delgivet med nr K(2005) 1144]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2006/250/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a) i detta,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| 1. | Genom en skrivelse av den 25 november 2003, registrerad den 26 november 2003, anmälde Förenade kungariket ovannämnda stödordning till kommissionen i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

1.

Genom en skrivelse av den 25 november 2003, registrerad den 26 november 2003, anmälde Förenade kungariket ovannämnda stödordning till kommissionen i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget.

| 2. | Genom en skrivelse (D/58191) av den 19 december 2003 begärde kommissionen kompletterande upplysningar om den aktuella stödordningen. |
| --- | --- |

2.

Genom en skrivelse (D/58191) av den 19 december 2003 begärde kommissionen kompletterande upplysningar om den aktuella stödordningen.

| 3. | De brittiska myndigheterna lämnade de begärda upplysningarna genom en skrivelse av den 30 januari 2004, registrerad den 3 februari 2004, och genom en skrivelse av den 19 mars 2004, registrerad den 25 mars 2004. |
| --- | --- |

3.

De brittiska myndigheterna lämnade de begärda upplysningarna genom en skrivelse av den 30 januari 2004, registrerad den 3 februari 2004, och genom en skrivelse av den 19 mars 2004, registrerad den 25 mars 2004.

| 4. | Genom en skrivelse av 7 maj 2004 underrättade kommissionen Förenade kungariket om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende denna stödordning. |
| --- | --- |

4.

Genom en skrivelse av 7 maj 2004 underrättade kommissionen Förenade kungariket om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende denna stödordning.

| 5. | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödordningen i fråga. |
| --- | --- |

5.

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödordningen i fråga.

| 6. | Genom en skrivelse av 11 juni 2004, registrerad den 16 juni 2004, lämnade Förenade kungariket ett svar på kommissionens beslut om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

6.

Genom en skrivelse av 11 juni 2004, registrerad den 16 juni 2004, lämnade Förenade kungariket ett svar på kommissionens beslut om att inleda förfarandet.

| 7. | Kommissionen har mottagit synpunkter från 20 berörda parter enligt följande:






  (a) | genom en skrivelse av den 20 september 2004, registrerad den 23 september 2004, |
| --- | --- | --- |

7.

Kommissionen har mottagit synpunkter från 20 berörda parter enligt följande:

(a)

genom en skrivelse av den 20 september 2004, registrerad den 23 september 2004,

| (b) | genom en skrivelse av den 9 september 2004, registrerad den 28 september 2004, |
| --- | --- |

(b)

genom en skrivelse av den 9 september 2004, registrerad den 28 september 2004,

| (c) | genom en skrivelse av den 22 september 2004, registrerad den 29 september 2004, |
| --- | --- |

(c)

genom en skrivelse av den 22 september 2004, registrerad den 29 september 2004,

| (d) | genom en skrivelse av den 1 oktober 2004, registrerad den 4 oktober 2004, |
| --- | --- |

(d)

genom en skrivelse av den 1 oktober 2004, registrerad den 4 oktober 2004,

| (e) | genom en skrivelse av den 6 oktober 2004, registrerad samma dag, |
| --- | --- |

(e)

genom en skrivelse av den 6 oktober 2004, registrerad samma dag,

| (f) | genom en skrivelse av den 6 oktober 2004, registrerad samma dag, |
| --- | --- |

(f)

genom en skrivelse av den 6 oktober 2004, registrerad samma dag,

| (g) | genom en skrivelse av den 7 oktober 2004, registrerad samma dag, |
| --- | --- |

(g)

genom en skrivelse av den 7 oktober 2004, registrerad samma dag,

| (h) | genom en skrivelse av den 6 oktober 2004, registrerad den 7 oktober 2004, |
| --- | --- |

(h)

genom en skrivelse av den 6 oktober 2004, registrerad den 7 oktober 2004,

| (i) | genom en skrivelse av den 7 oktober 2004, registrerad samma dag, |
| --- | --- |

(i)

genom en skrivelse av den 7 oktober 2004, registrerad samma dag,

| (j) | genom en skrivelse av den 8 oktober 2004, registrerad samma dag, |
| --- | --- |

(j)

genom en skrivelse av den 8 oktober 2004, registrerad samma dag,

| (k) | genom en skrivelse av den 8 oktober 2004, registrerad samma dag, |
| --- | --- |

(k)

genom en skrivelse av den 8 oktober 2004, registrerad samma dag,

| (l) | genom en skrivelse av den 8 oktober 2004, registrerad samma dag, |
| --- | --- |

(l)

genom en skrivelse av den 8 oktober 2004, registrerad samma dag,

| (m) | genom en skrivelse av den 8 oktober 2004, registrerad samma dag, |
| --- | --- |

(m)

genom en skrivelse av den 8 oktober 2004, registrerad samma dag,

| (n) | genom en skrivelse av den 8 oktober 2004, registrerad samma dag, |
| --- | --- |

(n)

genom en skrivelse av den 8 oktober 2004, registrerad samma dag,

| (o) | genom en skrivelse av den 8 oktober 2004, registrerad den 11 oktober 2004, |
| --- | --- |

(o)

genom en skrivelse av den 8 oktober 2004, registrerad den 11 oktober 2004,

| (p) | genom en skrivelse av den 6 oktober 2004, registrerad den 11 oktober 2004, |
| --- | --- |

(p)

genom en skrivelse av den 6 oktober 2004, registrerad den 11 oktober 2004,

| (q) | genom en skrivelse av den 8 oktober 2004, registrerad den 11 oktober 2004, |
| --- | --- |

(q)

genom en skrivelse av den 8 oktober 2004, registrerad den 11 oktober 2004,

| (r) | genom en skrivelse av den 8 oktober 2004, registrerad den 11 oktober 2004, |
| --- | --- |

(r)

genom en skrivelse av den 8 oktober 2004, registrerad den 11 oktober 2004,

| (s) | genom en skrivelse av den 7 oktober 2004, registrerad den 11 oktober 2004, |
| --- | --- |

(s)

genom en skrivelse av den 7 oktober 2004, registrerad den 11 oktober 2004,

| (t) | genom en skrivelse av den 8 oktober 2004, registrerad den 12 oktober 2004. |
| --- | --- |

(t)

genom en skrivelse av den 8 oktober 2004, registrerad den 12 oktober 2004.

| 8. | Genom en skrivelse D/57629 av den 25 oktober 2004 överlämnade kommissionen dessa synpunkter för att ge Förenade kungariket tillfälle att bemöta dem. |
| --- | --- |

8.

Genom en skrivelse D/57629 av den 25 oktober 2004 överlämnade kommissionen dessa synpunkter för att ge Förenade kungariket tillfälle att bemöta dem.

| 9. | Förenade kungarikets kommentarer avseende synpunkterna från tredje parter togs emot genom en skrivelse av den 23 november 2004, som registrerades den 24 november 2004. |
| --- | --- |

9.

Förenade kungarikets kommentarer avseende synpunkterna från tredje parter togs emot genom en skrivelse av den 23 november 2004, som registrerades den 24 november 2004.

II.   DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDORDNINGEN

II.1.   Syftet med stödordningen

| 10. | Stödordningen är avsedd att öka riskkapitalet för de små och medelstora företag i Förenade kungariket som försöker öka det egna kapitalet till mellan 250 000 pund sterling (357 000 euro) och 2 miljoner pund sterling (2,9 miljoner euro). |
| --- | --- |

10.

Stödordningen är avsedd att öka riskkapitalet för de små och medelstora företag i Förenade kungariket som försöker öka det egna kapitalet till mellan 250 000 pund sterling (357 000 euro) och 2 miljoner pund sterling (2,9 miljoner euro).

| 11. | Stödåtgärden kommer att ge tillgång till godkända Enterprise Capital Funds (nedan kallade riskkapitalfonder). Varje riskkapitalfond skall återbetala egenkapitallånet, räntan på lånet och en vinstandel. |
| --- | --- |

11.

Stödåtgärden kommer att ge tillgång till godkända Enterprise Capital Funds (nedan kallade riskkapitalfonder). Varje riskkapitalfond skall återbetala egenkapitallånet, räntan på lånet och en vinstandel.

| 12. | De investeringar som riskkapitalfonderna gör i små och medelstora företag skall göras i form av 100 % eller mindre egenkapitallån. |
| --- | --- |

12.

De investeringar som riskkapitalfonderna gör i små och medelstora företag skall göras i form av 100 % eller mindre egenkapitallån.

II.2.   Beskrivning av stödet

| 13. | Den rättsliga grunden för stödordningen är avsnitt 8 i ”Industrial Development Assistance Act 1982”. |
| --- | --- |

13.

Den rättsliga grunden för stödordningen är avsnitt 8 i ”Industrial Development Assistance Act 1982”.

| 14. | Eftersom lånet från riskkapitalfonderna skall återbetalas är stödordningen utformad så att den på medellång sikt är självfinansierande. |
| --- | --- |

14.

Eftersom lånet från riskkapitalfonderna skall återbetalas är stödordningen utformad så att den på medellång sikt är självfinansierande.

| 15. | Förenade kungariket har för stödordningens pionjärfas avsatt ett anslag på 44 miljoner pund sterling (63,8 miljoner euro) för att täcka det inledande betalningsflödet. |
| --- | --- |

15.

Förenade kungariket har för stödordningens pionjärfas avsatt ett anslag på 44 miljoner pund sterling (63,8 miljoner euro) för att täcka det inledande betalningsflödet.

| 16. | Förenade kungariket ansöker om tillstånd för en period på tio år. |
| --- | --- |

16.

Förenade kungariket ansöker om tillstånd för en period på tio år.

| 17. | Det brittiska handels- och industriministeriet (Department of Trade and Industry) kommer att ha lagstadgat ansvar genom den brittiska regeringens småföretagsenhet (Small Business Service). |
| --- | --- |

17.

Det brittiska handels- och industriministeriet (Department of Trade and Industry) kommer att ha lagstadgat ansvar genom den brittiska regeringens småföretagsenhet (Small Business Service).

| 18. | Småföretagsenheten skall övervaka ansökningarna om fondstatus, dvs. att bli berättigade till att använda riskkapitalfonderna. |
| --- | --- |

18.

Småföretagsenheten skall övervaka ansökningarna om fondstatus, dvs. att bli berättigade till att använda riskkapitalfonderna.

| 19. | Småföretagsenheten skall övervaka de investeringar som riskkapitalfonderna genomför, men kommer inte att ha någon direkt kontroll över riskkapitalfondernas enskilda investeringsbeslut. |
| --- | --- |

19.

Småföretagsenheten skall övervaka de investeringar som riskkapitalfonderna genomför, men kommer inte att ha någon direkt kontroll över riskkapitalfondernas enskilda investeringsbeslut.

| 20. | Småföretagsenheten skall också säkerställa att varje riskkapitalfond följer sin affärsplan och iakttar villkoren för det utvalda anbudet. |
| --- | --- |

20.

Småföretagsenheten skall också säkerställa att varje riskkapitalfond följer sin affärsplan och iakttar villkoren för det utvalda anbudet.

| 21. | Stödordningen omfattar endast icke-börsnoterade små och medelstora företag (3) i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

21.

Stödordningen omfattar endast icke-börsnoterade små och medelstora företag (3) i Förenade kungariket.

| 22. | Företag i svårigheter som omfattas av definitionen i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (4) är inte berättigade till investeringar enligt stödordningen. |
| --- | --- |

22.

Företag i svårigheter som omfattas av definitionen i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (4) är inte berättigade till investeringar enligt stödordningen.

| 23. | Riskkapitalfonderna kommer inte att investera i känsliga sektorer som omfattas av restriktioner för statligt stöd eller sektorer som inte omfattas av kommissionens meddelande om statligt stöd och riskkapital (5). Lågrisksektorer som inkluderar fastigheter, mark, finansierings- och investeringsföretag eller leasingföretag av finansieringstyp är inte berättigade till investeringar enligt stödordningen. |
| --- | --- |

23.

Riskkapitalfonderna kommer inte att investera i känsliga sektorer som omfattas av restriktioner för statligt stöd eller sektorer som inte omfattas av kommissionens meddelande om statligt stöd och riskkapital (5). Lågrisksektorer som inkluderar fastigheter, mark, finansierings- och investeringsföretag eller leasingföretag av finansieringstyp är inte berättigade till investeringar enligt stödordningen.

| 24. | Riskkapitalfonderna kommer också att hindras från att investera i andra riskkapitalfonder. |
| --- | --- |

24.

Riskkapitalfonderna kommer också att hindras från att investera i andra riskkapitalfonder.

| 25. | För varje investeringsomgång kommer riskkapitalfondernas investeringar i stödmottagande små och medelstora företag att uppgå till mellan 250 000 pund (357 000 euro) och 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro). |
| --- | --- |

25.

För varje investeringsomgång kommer riskkapitalfondernas investeringar i stödmottagande små och medelstora företag att uppgå till mellan 250 000 pund (357 000 euro) och 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro).

| 26. | Inga ytterligare investeringar i stödmottagande små och medelstora företag utöver gränsen på 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) kommer att tillåtas i fall där riskkapitalfonderna investerar på mindre gynnsamma villkor än andra affärsmässiga investerare. |
| --- | --- |

26.

Inga ytterligare investeringar i stödmottagande små och medelstora företag utöver gränsen på 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) kommer att tillåtas i fall där riskkapitalfonderna investerar på mindre gynnsamma villkor än andra affärsmässiga investerare.

| 27. | Uppföljningsinvesteringar kommer att tillåtas så länge det totala egna kapital som de stödmottagande små och medelstora företagen skaffat fram från riskkapitalfonderna och andra riskkapitalinvesterare inte överstiger gränsen på 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro). |
| --- | --- |

27.

Uppföljningsinvesteringar kommer att tillåtas så länge det totala egna kapital som de stödmottagande små och medelstora företagen skaffat fram från riskkapitalfonderna och andra riskkapitalinvesterare inte överstiger gränsen på 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro).

| 28. | I undantagsfall och efter en period på minst sex månader efter riskkapitalfondernas initiala investeringar i stödmottagande små och medelstora företag kan uppföljningsinvesteringar som överstiger gränsen på 2 miljoner pund sterling (2,9 miljoner euro) också tillåtas för att förhindra att andra investeringar görs. Uppföljningsinvesteringarna åläggs en övre gräns på 10 procentenheter av varje riskkapitalfonds investerade kapital som kan investeras i ett enskilt företag som omfattas av definitionen på stödmottagande små och medelstora företag. |
| --- | --- |

28.

I undantagsfall och efter en period på minst sex månader efter riskkapitalfondernas initiala investeringar i stödmottagande små och medelstora företag kan uppföljningsinvesteringar som överstiger gränsen på 2 miljoner pund sterling (2,9 miljoner euro) också tillåtas för att förhindra att andra investeringar görs. Uppföljningsinvesteringarna åläggs en övre gräns på 10 procentenheter av varje riskkapitalfonds investerade kapital som kan investeras i ett enskilt företag som omfattas av definitionen på stödmottagande små och medelstora företag.

II.3.   Mekanismer för den begärda stödordningen

| 29. | De riskkapitalfonder som inrättas under stödordningen kommer att kombinera privata och offentliga medel för investeringar i små och medelstora företag. |
| --- | --- |

29.

De riskkapitalfonder som inrättas under stödordningen kommer att kombinera privata och offentliga medel för investeringar i små och medelstora företag.

| 30. | Efter ett godkännandeförfarande som ger riskkapitalfonderna fondstatus berättigas de att ta emot offentliga riskkapitallån till en räntesats som motsvarar eller ligger nära den tioåriga statsobligationsräntan. |
| --- | --- |

30.

Efter ett godkännandeförfarande som ger riskkapitalfonderna fondstatus berättigas de att ta emot offentliga riskkapitallån till en räntesats som motsvarar eller ligger nära den tioåriga statsobligationsräntan.

| 31. | Offentliga egenkapitallån till godkända riskkapitalfonder kommer att begränsas till två gånger det privata kapital som riskkapitalfonden anskaffat. |
| --- | --- |

31.

Offentliga egenkapitallån till godkända riskkapitalfonder kommer att begränsas till två gånger det privata kapital som riskkapitalfonden anskaffat.

| 32. | Fonderna skall betala tillbaka lånet, räntan på lånet och en vinstandel på det offentliga bidraget. Därigenom säkerställs stödordningens självfinansiering på medellång sikt. |
| --- | --- |

32.

Fonderna skall betala tillbaka lånet, räntan på lånet och en vinstandel på det offentliga bidraget. Därigenom säkerställs stödordningens självfinansiering på medellång sikt.

| 33. | De exakta beloppen på de offentliga lånen, vinstandelarna och återbetalningsprioriteringarna kommer att fastställas genom ett anbudsförfarande för att säkra minsta möjliga offentliga bidrag. |
| --- | --- |

33.

De exakta beloppen på de offentliga lånen, vinstandelarna och återbetalningsprioriteringarna kommer att fastställas genom ett anbudsförfarande för att säkra minsta möjliga offentliga bidrag.

| 34. | Offentlig anbudsinfordran genom offentliggörande av stödordningen i Europeiska unionens officiella tidning och relevant fackpress kommer att säkerställa att det offentliga bidraget begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå de målsättningar som avses. |
| --- | --- |

34.

Offentlig anbudsinfordran genom offentliggörande av stödordningen i Europeiska unionens officiella tidning och relevant fackpress kommer att säkerställa att det offentliga bidraget begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå de målsättningar som avses.

| 35. | När potentiella riskkapitalfonder ansöker om fondstatus skall de ange det lånebelopp som begärs (högst den övre gränsen på två gånger det privata kapitalet), vinstandelen mellan offentliga och privata investerare och prioriteringar för återbetalningen av






  (a) | räntan på lånet, |
| --- | --- | --- |

35.

När potentiella riskkapitalfonder ansöker om fondstatus skall de ange det lånebelopp som begärs (högst den övre gränsen på två gånger det privata kapitalet), vinstandelen mellan offentliga och privata investerare och prioriteringar för återbetalningen av

(a)

räntan på lånet,

| (b) | lånet, |
| --- | --- |

(b)

lånet,

| (c) | privat kapital, |
| --- | --- |

(c)

privat kapital,

| (d) | vinstdisposition. |
| --- | --- |

(d)

vinstdisposition.

| 36. | Potentiella fondförvaltare kommer att anmodas lägga fram en affärsplan som inkluderar:






  (a) | Den föreslagna förvaltningsgruppen, deras relevanta erfarenheter och bevis på att de har den kompetens som krävs för att effektivt driva en riskkapitalfond. |
| --- | --- | --- |

36.

Potentiella fondförvaltare kommer att anmodas lägga fram en affärsplan som inkluderar:

(a)

Den föreslagna förvaltningsgruppen, deras relevanta erfarenheter och bevis på att de har den kompetens som krävs för att effektivt driva en riskkapitalfond.

| (b) | Det privata kapitalbelopp som skall anskaffas och de därför avsedda kapitalkällorna. |
| --- | --- |

(b)

Det privata kapitalbelopp som skall anskaffas och de därför avsedda kapitalkällorna.

| (c) | Bevis på att investerarna är intresserade av riskfondens föreslagna affärsplan. |
| --- | --- |

(c)

Bevis på att investerarna är intresserade av riskfondens föreslagna affärsplan.

| (d) | Den föreslagna riskkapitalfondens investeringsstrategi, inklusive den andel av riskkapitalfondens medel som är avsedd att investeras i ett tidigt skede och i nystartade företag. |
| --- | --- |

(d)

Den föreslagna riskkapitalfondens investeringsstrategi, inklusive den andel av riskkapitalfondens medel som är avsedd att investeras i ett tidigt skede och i nystartade företag.

| (e) | Formerna för återbetalningen, inklusive prioriteringsordningen för återbetalningen av lånet, räntebetalningar på lånet, vinstdisposition och den offentliga sektorns vinstandel. |
| --- | --- |

(e)

Formerna för återbetalningen, inklusive prioriteringsordningen för återbetalningen av lånet, räntebetalningar på lånet, vinstdisposition och den offentliga sektorns vinstandel.

| 37. | Riskkapitalfonderna skall följa den brittiska riskkapitalföreningens (British Venture Capital Associations, BVCA) riktlinjer om redovisningsstandarder. |
| --- | --- |

37.

Riskkapitalfonderna skall följa den brittiska riskkapitalföreningens (British Venture Capital Associations, BVCA) riktlinjer om redovisningsstandarder.

| 38. | Anbud där den offentliga lånedelen utsätts för större risk än den privata lånedelen kommer inte att godtas. |
| --- | --- |

38.

Anbud där den offentliga lånedelen utsätts för större risk än den privata lånedelen kommer inte att godtas.

| 39. | Privata investerare i riskkapitalfonderna får utsättas för större förlustrisk än de offentliga, vilket undanröjer att en moralisk riskanvändning påverkar riskkapitalförvaltarnas beslut. På detta sätt garanteras bästa affärsmässiga praxis i driften av riskkapitalfonderna och deras beslutsfattande. |
| --- | --- |

39.

Privata investerare i riskkapitalfonderna får utsättas för större förlustrisk än de offentliga, vilket undanröjer att en moralisk riskanvändning påverkar riskkapitalförvaltarnas beslut. På detta sätt garanteras bästa affärsmässiga praxis i driften av riskkapitalfonderna och deras beslutsfattande.

| 40. | Så snart en riskkapitalfond har säkrat åtaganden för den avtalade nivån privat kapital är den berättigad att dra ned på den offentliga lånedelen. |
| --- | --- |

40.

Så snart en riskkapitalfond har säkrat åtaganden för den avtalade nivån privat kapital är den berättigad att dra ned på den offentliga lånedelen.

| 41. | Varje riskkapitalfond kan välja att dra ned så lite eller så mycket på lånet som den önskar, under förutsättning att den iakttar den högsta lånekvot som avtalades när riskkapitalfonden godkändes. |
| --- | --- |

41.

Varje riskkapitalfond kan välja att dra ned så lite eller så mycket på lånet som den önskar, under förutsättning att den iakttar den högsta lånekvot som avtalades när riskkapitalfonden godkändes.

| 42. | Vid varje tidpunkt fastställs den högsta lånerätten genom att man tillämpar denna kvot på det privata kapitalbelopp som redan införts i fonden. |
| --- | --- |

42.

Vid varje tidpunkt fastställs den högsta lånerätten genom att man tillämpar denna kvot på det privata kapitalbelopp som redan införts i fonden.

| 43. | En högsta kvot på 2:1 (den offentliga lånedelen begränsas till två gånger det privata kapitalet) kommer att tillämpas för varje riskkapitalfond. |
| --- | --- |

43.

En högsta kvot på 2:1 (den offentliga lånedelen begränsas till två gånger det privata kapitalet) kommer att tillämpas för varje riskkapitalfond.

III.   SKÄLEN TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES

| 44. | I kommissionens meddelande om statligt stöd och riskkapital (6) (nedan kallat meddelandet) medges att det offentliga kan finansiera riskkapitalåtgärder som begränsas till konstaterade marknadsstörningar. |
| --- | --- |

44.

I kommissionens meddelande om statligt stöd och riskkapital (6) (nedan kallat meddelandet) medges att det offentliga kan finansiera riskkapitalåtgärder som begränsas till konstaterade marknadsstörningar.

| 45. | I meddelandet förklaras att särskilda faktorer, som negativt påverkar små och medelstora företags tillgång till kapital, t.ex. ofullständig eller asymmetrisk information eller höga transaktionskostnader, kan leda till en marknadsstörning som kan berättiga statligt stöd. |
| --- | --- |

45.

I meddelandet förklaras att särskilda faktorer, som negativt påverkar små och medelstora företags tillgång till kapital, t.ex. ofullständig eller asymmetrisk information eller höga transaktionskostnader, kan leda till en marknadsstörning som kan berättiga statligt stöd.

| 46. | I meddelandet förklaras vidare att det inte föreligger någon allmän störning på riskkapitalmarknaden inom gemenskapen, men att marknaden uppvisar brister vad gäller vissa investeringstyper under vissa faser i ett företags utveckling och särskilda svårigheter i regioner som är stödberättigade enligt artiklarna 87.3 a) och 87.3 c) i EG-fördraget (stödområden). |
| --- | --- |

46.

I meddelandet förklaras vidare att det inte föreligger någon allmän störning på riskkapitalmarknaden inom gemenskapen, men att marknaden uppvisar brister vad gäller vissa investeringstyper under vissa faser i ett företags utveckling och särskilda svårigheter i regioner som är stödberättigade enligt artiklarna 87.3 a) och 87.3 c) i EG-fördraget (stödområden).

| 47. | I meddelandet förklaras att kommissionen kommer att kräva bevis på att marknadsstörningar föreligger innan den är beredd att godkänna enskilda riskkapitalåtgärder. |
| --- | --- |

47.

I meddelandet förklaras att kommissionen kommer att kräva bevis på att marknadsstörningar föreligger innan den är beredd att godkänna enskilda riskkapitalåtgärder.

| 48. | Kommissionen kan dock tänka sig att godta förekomsten av en marknadsstörning utan närmare bevis i fall där riskkapitalåtgärder som helt eller delvis finansieras genom statligt stöd medger utbetalning för finansiering till företag på högst 500 000 euro i regioner som inte är stödberättigade, 750 000 euro i områden som är stödberättigade enligt artikel 87.3 c) i fördraget och 1 miljon euro i områden som är stödberättigade enligt artikel 87.3 a) i fördraget. |
| --- | --- |

48.

Kommissionen kan dock tänka sig att godta förekomsten av en marknadsstörning utan närmare bevis i fall där riskkapitalåtgärder som helt eller delvis finansieras genom statligt stöd medger utbetalning för finansiering till företag på högst 500 000 euro i regioner som inte är stödberättigade, 750 000 euro i områden som är stödberättigade enligt artikel 87.3 c) i fördraget och 1 miljon euro i områden som är stödberättigade enligt artikel 87.3 a) i fördraget.

| 49. | I de fall dessa belopp överskrids kommer kommissionen att kräva bevis på att det föreligger en marknadsstörning som berättigar den föreslagna riskkapitalåtgärden innan åtgärdens förenlighet bedöms i enlighet med de positiva och negativa kriterier som anges i punkt VIII.3 i meddelandet. |
| --- | --- |

49.

I de fall dessa belopp överskrids kommer kommissionen att kräva bevis på att det föreligger en marknadsstörning som berättigar den föreslagna riskkapitalåtgärden innan åtgärdens förenlighet bedöms i enlighet med de positiva och negativa kriterier som anges i punkt VIII.3 i meddelandet.

| 50. | I den stödordning som Förenade kungariket föreslagit planeras riskkapitalinvesteringar i storleksordningen 250 000 pund (357 000 euro) till 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) per investeringsutbetalning för små och medelstora företag i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

50.

I den stödordning som Förenade kungariket föreslagit planeras riskkapitalinvesteringar i storleksordningen 250 000 pund (357 000 euro) till 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) per investeringsutbetalning för små och medelstora företag i Förenade kungariket.

| 51. | Enligt Förenade kungarikets ”regionalstödkarta för 2000–2006” finns det i Förenade kungariket regioner som för närvarande klassificeras som stödområden enligt artikel 87.3 a) i EG-fördraget, stödområden enligt artikel 87.3 c) i EG-fördraget, och icke-stödberättigande områden (7). |
| --- | --- |

51.

Enligt Förenade kungarikets ”regionalstödkarta för 2000–2006” finns det i Förenade kungariket regioner som för närvarande klassificeras som stödområden enligt artikel 87.3 a) i EG-fördraget, stödområden enligt artikel 87.3 c) i EG-fördraget, och icke-stödberättigande områden (7).

| 52. | I enlighet med punkt VI.5 i meddelandet kan kommissionen tänka sig att godta förekomsten av en marknadsstörning utan närmare bevis om riskkapitalfinansieringen för små och medelstora företag i Förenade kungariket, som helt eller delvis finansieras genom statligt stöd, begränsas till maximibeloppet 1 miljon euro för stödområden enligt artikel 87.3 a) i EG-fördraget, 750 000 euro för stödområden enligt artikel 87.3 c) i EG-fördraget och 500 000 euro för icke-stödberättigade områden. |
| --- | --- |

52.

I enlighet med punkt VI.5 i meddelandet kan kommissionen tänka sig att godta förekomsten av en marknadsstörning utan närmare bevis om riskkapitalfinansieringen för små och medelstora företag i Förenade kungariket, som helt eller delvis finansieras genom statligt stöd, begränsas till maximibeloppet 1 miljon euro för stödområden enligt artikel 87.3 a) i EG-fördraget, 750 000 euro för stödområden enligt artikel 87.3 c) i EG-fördraget och 500 000 euro för icke-stödberättigade områden.

| 53. | Enligt meddelandet krävs att de riskkapitalinvesteringar som föreslås enligt stödordningen och som överstiger ovannämnda trösklar, att Förenade kungariket lämnar bevis på att det föreligger ett marknadsmisslyckande. |
| --- | --- |

53.

Enligt meddelandet krävs att de riskkapitalinvesteringar som föreslås enligt stödordningen och som överstiger ovannämnda trösklar, att Förenade kungariket lämnar bevis på att det föreligger ett marknadsmisslyckande.

| 54. | För att påvisa förekomsten av ett marknadsmisslyckande lade Förenade kungariket fram två undersökningar (8), som visar att det finns en brist i tillgången till riskkapital för små och medelstora företag i storleksordningen 250 000 pund (357 000 euro) till 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) av följande orsaker:






  (a) | I den senaste brittiska undersökningen från 2003 påvisas att tillgången till egenkapitalliknande tillväxtfinansiering i Förenade kungariket varit bristfällig åtminstone sedan 1999 och detta av följande skäl:






  i. | Även om tillgången till finansiering, särskilt lånefinansieringen, har förbättrats för majoriteten av företagen i Förenade kungariket har små företag med potential för hög tillväxt fortfarande problem med att dra till sig riskkapital. De kan hamna utanför individuella företagsänglars tillgång till tillräcklig finansiell uppbackning och formella riskkapitalägares vilja att utsätta sig för de relativt högre kostnaderna för att investera i små och medelstora företag. |
| --- | --- | --- | --- |

54.

För att påvisa förekomsten av ett marknadsmisslyckande lade Förenade kungariket fram två undersökningar (8), som visar att det finns en brist i tillgången till riskkapital för små och medelstora företag i storleksordningen 250 000 pund (357 000 euro) till 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) av följande orsaker:

(a)

I den senaste brittiska undersökningen från 2003 påvisas att tillgången till egenkapitalliknande tillväxtfinansiering i Förenade kungariket varit bristfällig åtminstone sedan 1999 och detta av följande skäl:

i.

Även om tillgången till finansiering, särskilt lånefinansieringen, har förbättrats för majoriteten av företagen i Förenade kungariket har små företag med potential för hög tillväxt fortfarande problem med att dra till sig riskkapital. De kan hamna utanför individuella företagsänglars tillgång till tillräcklig finansiell uppbackning och formella riskkapitalägares vilja att utsätta sig för de relativt högre kostnaderna för att investera i små och medelstora företag.

| ii. | Den ökad efterfrågan på egenkapitalliknande finansiering är större än vad som för närvarande kan mötas av enbart professionella investerare. Om tillgången på finansiering av egenkapital skulle öka, särskilt i den region som har brist på riskkapital, skulle medvetenheten om egenkapitalet generellt öka och företagen skulle bli villigare att använda externa källor som en mekanism för tillväxtfinansiering. |
| --- | --- |

ii.

Den ökad efterfrågan på egenkapitalliknande finansiering är större än vad som för närvarande kan mötas av enbart professionella investerare. Om tillgången på finansiering av egenkapital skulle öka, särskilt i den region som har brist på riskkapital, skulle medvetenheten om egenkapitalet generellt öka och företagen skulle bli villigare att använda externa källor som en mekanism för tillväxtfinansiering.

| (b) | Det kan kvalitativt påvisas att det finns brister i tillgången på finansiering för små entreprenörsföretag med hög tillväxt. Denna brist på tillgång till finansiering har den högsta påverkan på företag som vill dra till sig initiala investeringar på mellan ungefär 250 000 och 2 miljoner pund (357 000 och 2,9 miljoner euro).






  i. | Kapitalrestriktioner förekommer inom den brittiska ekonomin och påverkar särskilt små och medelstora företag som söker mindre belopp extern finansiering för sin startperiod, tillväxt och utveckling. Tillgången till extern finansiering, och särskilt källor till riskkapital från professionella investerare, är särskilt problematisk när det gäller investeringar i storleksordningen 1,5 till 2 miljoner pund (2,17–2,9 miljoner euro). |
| --- | --- | --- |

(b)

Det kan kvalitativt påvisas att det finns brister i tillgången på finansiering för små entreprenörsföretag med hög tillväxt. Denna brist på tillgång till finansiering har den högsta påverkan på företag som vill dra till sig initiala investeringar på mellan ungefär 250 000 och 2 miljoner pund (357 000 och 2,9 miljoner euro).

i.

Kapitalrestriktioner förekommer inom den brittiska ekonomin och påverkar särskilt små och medelstora företag som söker mindre belopp extern finansiering för sin startperiod, tillväxt och utveckling. Tillgången till extern finansiering, och särskilt källor till riskkapital från professionella investerare, är särskilt problematisk när det gäller investeringar i storleksordningen 1,5 till 2 miljoner pund (2,17–2,9 miljoner euro).

| ii. | En majoritet av de brittiska professionella riskkapitalinvesterarna är inte intresserade av investeringar som understiger 3 miljoner pund (4,35 miljoner euro). Även om mindre investeringsbelopp från informella investerare/affärsänglar och statliga/privata stödordningar som regionala riskkapitalfonder bidrar till att företagen får tillgång till investeringsbelopp som understiger 500 000 pund (725 000 euro), har inte Förenade kungariket ännu ett fungerande system som ger tillgång till en gradvis ökad finansiering (tiered) eller en mer dynamisk finansiering (escalator funding) för attraktiva men kapitalbegränsade verksamheter. |
| --- | --- |

ii.

En majoritet av de brittiska professionella riskkapitalinvesterarna är inte intresserade av investeringar som understiger 3 miljoner pund (4,35 miljoner euro). Även om mindre investeringsbelopp från informella investerare/affärsänglar och statliga/privata stödordningar som regionala riskkapitalfonder bidrar till att företagen får tillgång till investeringsbelopp som understiger 500 000 pund (725 000 euro), har inte Förenade kungariket ännu ett fungerande system som ger tillgång till en gradvis ökad finansiering (tiered) eller en mer dynamisk finansiering (escalator funding) för attraktiva men kapitalbegränsade verksamheter.

| iii. | Det kan också påvisas att denna brist har ökat över tiden, vilket delvis beror på att egenkapitalmarknaden övergått till att göra större investeringar. Enligt prognoserna kommer denna brist att öka i omfattning då de fasta kostnaderna kommer att stimulera professionella riskkapitalföretag att öka storleken både vad gäller deras fonder och minsta godtagbara investeringsstorlek. |
| --- | --- |

iii.

Det kan också påvisas att denna brist har ökat över tiden, vilket delvis beror på att egenkapitalmarknaden övergått till att göra större investeringar. Enligt prognoserna kommer denna brist att öka i omfattning då de fasta kostnaderna kommer att stimulera professionella riskkapitalföretag att öka storleken både vad gäller deras fonder och minsta godtagbara investeringsstorlek.

| 55. | Genom en skrivelse av den 7 maj 2004 underrättade kommissionen Förenade kungariket om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende stödordningen Enterprise Capital Funds. |
| --- | --- |

55.

Genom en skrivelse av den 7 maj 2004 underrättade kommissionen Förenade kungariket om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende stödordningen Enterprise Capital Funds.

| 56. | I sin skrivelse framhöll kommissionen att den hyste tvivel om huruvida de argument som Förenade kungariket lagt fram för att motivera förekomsten av ett marknadsmisslyckande i tillräckligt hög grad kunde motivera beviljandet av investeringsbelopp som betydligt överstiger det maximibelopp som anges i meddelandet. |
| --- | --- |

56.

I sin skrivelse framhöll kommissionen att den hyste tvivel om huruvida de argument som Förenade kungariket lagt fram för att motivera förekomsten av ett marknadsmisslyckande i tillräckligt hög grad kunde motivera beviljandet av investeringsbelopp som betydligt överstiger det maximibelopp som anges i meddelandet.

| 57. | Kommissionen förklarade vidare att den ansåg det nödvändigt att genomföra en grundligare bedömning av frågan. I en sådan bedömning skall eventuella synpunkter från berörda parter inkluderas. Först efter det att synpunkterna från berörda parter övervägts kan kommissionen besluta om Förenade kungarikets föreslagna åtgärd påverkar handelsvillkoren i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

57.

Kommissionen förklarade vidare att den ansåg det nödvändigt att genomföra en grundligare bedömning av frågan. I en sådan bedömning skall eventuella synpunkter från berörda parter inkluderas. Först efter det att synpunkterna från berörda parter övervägts kan kommissionen besluta om Förenade kungarikets föreslagna åtgärd påverkar handelsvillkoren i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

IV.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| 58. | Som svar på sitt offentliggörande om att inleda det formella granskningsförfarandet i Europeiska unionens officiella tidning tog kommissionen emot synpunkter från följande berörda parter:






  — | Nelfunding |
| --- | --- | --- |

58.

Som svar på sitt offentliggörande om att inleda det formella granskningsförfarandet i Europeiska unionens officiella tidning tog kommissionen emot synpunkter från följande berörda parter:

—

Nelfunding

| — | England’s Regional Development Agencies |
| --- | --- |

—

England’s Regional Development Agencies

| — | Confederation of British Industry |
| --- | --- |

—

Confederation of British Industry

| — | Nederlandse Vereniging van Participatiemaatschappijen |
| --- | --- |

—

Nederlandse Vereniging van Participatiemaatschappijen

| — | VNO-NCW |
| --- | --- |

—

VNO-NCW

| — | Cavendish Asset Management |
| --- | --- |

—

Cavendish Asset Management

| — | University of Warwick |
| --- | --- |

—

University of Warwick

| — | Stonesfield Capital Ltd. |
| --- | --- |

—

Stonesfield Capital Ltd.

| — | YFM Group |
| --- | --- |

—

YFM Group

| — | Close Venture Management Ltd. |
| --- | --- |

—

Close Venture Management Ltd.

| — | Bundesministerium der Finanzen |
| --- | --- |

—

Bundesministerium der Finanzen

| — | Enterprise Corporate Finance Ltd. |
| --- | --- |

—

Enterprise Corporate Finance Ltd.

| — | Institute of Chartered Accountants in England and Wales |
| --- | --- |

—

Institute of Chartered Accountants in England and Wales

| — | Pénzügyminisztérium |
| --- | --- |

—

Pénzügyminisztérium

| — | Interregnum |
| --- | --- |

—

Interregnum

| — | Permanente Vertegenwoordiging van het Koninkrijk der Nederlanden |
| --- | --- |

—

Permanente Vertegenwoordiging van het Koninkrijk der Nederlanden

| — | 3i Group plc |
| --- | --- |

—

3i Group plc

| — | Northwest Development Agency |
| --- | --- |

—

Northwest Development Agency

| — | One NorthEast |
| --- | --- |

—

One NorthEast

| — | Lietuvos Respublikos Ukio Ministerija |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos Ukio Ministerija

| 59. | Samtliga synpunkter som togs emot var positiva, de underströk åtgärdens betydelse och att de högsta föreslagna investeringsbeloppen ansågs lämpliga. |
| --- | --- |

59.

Samtliga synpunkter som togs emot var positiva, de underströk åtgärdens betydelse och att de högsta föreslagna investeringsbeloppen ansågs lämpliga.

| 60. | De argument som de berörda tredje parterna anförde kan klassificeras och sammanfattas enligt följande. |
| --- | --- |

60.

De argument som de berörda tredje parterna anförde kan klassificeras och sammanfattas enligt följande.

| 61. | I sina synpunkter på att det formella granskningsförfarandet inleddes belyste Tyskland följande faktauppgifter:






  a. | Enligt de expertundersökningar som utförts i Tyskland finns det en brist på tillgång till riskkapital och egenkapitalfinansiering för små och medelstora företag i storleksordningen upp till 5 miljoner euro. |
| --- | --- | --- |

61.

I sina synpunkter på att det formella granskningsförfarandet inleddes belyste Tyskland följande faktauppgifter:

a.

Enligt de expertundersökningar som utförts i Tyskland finns det en brist på tillgång till riskkapital och egenkapitalfinansiering för små och medelstora företag i storleksordningen upp till 5 miljoner euro.

| b. | Det är i allmänhet svårt att påvisa ett marknadsmisslyckande som det fastställs i meddelandet och det är nödvändigt att kommissionen utarbetar tydliga kriterier för att ge medlemsstaterna stöd när de skall utvärdera marknadsbrister inom specifika områden. |
| --- | --- |

b.

Det är i allmänhet svårt att påvisa ett marknadsmisslyckande som det fastställs i meddelandet och det är nödvändigt att kommissionen utarbetar tydliga kriterier för att ge medlemsstaterna stöd när de skall utvärdera marknadsbrister inom specifika områden.

| 62. | Nederländerna betonade följande i sina synpunkter på att det formella granskningsförfarandet inleddes:






  a. | Problem på riskkapitalmarknaden inträffar i synnerhet i det nedre segmentet av kapitalmarknaden. För nystartade högteknologiföretag har man i Nederländerna noterat en brist mellan utbud och efterfrågan i storleksordningen 100 000 till 2,5 miljoner euro per finansieringsomgång. |
| --- | --- | --- |

62.

Nederländerna betonade följande i sina synpunkter på att det formella granskningsförfarandet inleddes:

a.

Problem på riskkapitalmarknaden inträffar i synnerhet i det nedre segmentet av kapitalmarknaden. För nystartade högteknologiföretag har man i Nederländerna noterat en brist mellan utbud och efterfrågan i storleksordningen 100 000 till 2,5 miljoner euro per finansieringsomgång.

| b. | De trösklar som fastställdes i meddelandet baserades på de kunskaper man hade om marknaden före 2001 när man befann sig mitt i informations- och kommunikationsteknik-uppsvinget då det verkade finnas tillgång till egenkapitalfinansiering i överflöd, även för såddinvesteringar och investeringar i ett tidigt skede. Sedan dess har riskkapitalmarknaden snabbt utvecklats och bristen på riskkapital sträcker sig långt över de trösklar som fastställs i meddelandet. Riskkapitalfonderna dras till större och större investeringar och väletablerade verksamheter. |
| --- | --- |

b.

De trösklar som fastställdes i meddelandet baserades på de kunskaper man hade om marknaden före 2001 när man befann sig mitt i informations- och kommunikationsteknik-uppsvinget då det verkade finnas tillgång till egenkapitalfinansiering i överflöd, även för såddinvesteringar och investeringar i ett tidigt skede. Sedan dess har riskkapitalmarknaden snabbt utvecklats och bristen på riskkapital sträcker sig långt över de trösklar som fastställs i meddelandet. Riskkapitalfonderna dras till större och större investeringar och väletablerade verksamheter.

| 63. | I sina synpunkter på att det formella granskningsförfarandet inleddes belyste Ungern följande uppgifter:






  a. | Den modell för riskkapitalfonder som Förenade kungariket föreslagit är en modell som man bör överväga att införa också i Ungern. |
| --- | --- | --- |

63.

I sina synpunkter på att det formella granskningsförfarandet inleddes belyste Ungern följande uppgifter:

a.

Den modell för riskkapitalfonder som Förenade kungariket föreslagit är en modell som man bör överväga att införa också i Ungern.

| b. | Under 2003 kunde man i Ungern konstatera en tydlig övergång mot större investeringar. Medan investeringar på under 2,5 miljoner euro stod för 14 % av de totala privata investeringarna i Ungern utgjorde resterande 86 % av de privata investeringarna belopp på över 5 miljoner euro. Det görs praktiskt taget inga investeringar i storleksordningen mellan 2,5 och 5 miljoner euro. |
| --- | --- |

b.

Under 2003 kunde man i Ungern konstatera en tydlig övergång mot större investeringar. Medan investeringar på under 2,5 miljoner euro stod för 14 % av de totala privata investeringarna i Ungern utgjorde resterande 86 % av de privata investeringarna belopp på över 5 miljoner euro. Det görs praktiskt taget inga investeringar i storleksordningen mellan 2,5 och 5 miljoner euro.

| c. | En alltför strikt tolkning av de redan snäva trösklar som anges i meddelandet kan hindra att offentliga åtgärder vidtas för att avhjälpa den stora bristen på tillgång till riskkapital och kan därigenom blockera de små och medelstora företagens tillväxtpotential. |
| --- | --- |

c.

En alltför strikt tolkning av de redan snäva trösklar som anges i meddelandet kan hindra att offentliga åtgärder vidtas för att avhjälpa den stora bristen på tillgång till riskkapital och kan därigenom blockera de små och medelstora företagens tillväxtpotential.

| d. | Istället för att fastställa maximitrösklar bör kommissionen utveckla ett kontrollsystem som gör det möjligt för den att övervaka utvecklingen på de marknader som är beroende av medlemsstaternas relativa utvecklingsnivå och deras kapitalmarknader. |
| --- | --- |

d.

Istället för att fastställa maximitrösklar bör kommissionen utveckla ett kontrollsystem som gör det möjligt för den att övervaka utvecklingen på de marknader som är beroende av medlemsstaternas relativa utvecklingsnivå och deras kapitalmarknader.

| 64. | Litauen framhöll följande erfarenheter i sina synpunkter på att det formella granskningsförfarandet inleddes:






  a. | Egenkapitalinvesteringarna är mer koncentrerade till stora fonder och investeringar i relativt etablerade större verksamheter, medan investeringarna i mindre, mer nystartade verksamheter proportionellt är lägre. |
| --- | --- | --- |

64.

Litauen framhöll följande erfarenheter i sina synpunkter på att det formella granskningsförfarandet inleddes:

a.

Egenkapitalinvesteringarna är mer koncentrerade till stora fonder och investeringar i relativt etablerade större verksamheter, medan investeringarna i mindre, mer nystartade verksamheter proportionellt är lägre.

| b. | Stödordningen Enterprise Capital Funds kan komma att bli en viktig del i strategin för att ta bort hindren för ett framgångsrikt entreprenörskap och att uppfylla gemenskapens målsättningar för entreprenörskap och innovation. |
| --- | --- |

b.

Stödordningen Enterprise Capital Funds kan komma att bli en viktig del i strategin för att ta bort hindren för ett framgångsrikt entreprenörskap och att uppfylla gemenskapens målsättningar för entreprenörskap och innovation.

| 65. | Confederation of British Industry (CBI) stöder helt Förenade kungarikets förslag om att införa riskkapitalfonderna. CBI fastställde att marknadsbristen sträcker sig från 250 000 (357 000 euro) till 3 miljoner pund (4,3 miljoner euro) och anser därför att riskkapitalfonderna täpper till en klart definierad marknadsbrist vad gäller finansieringen av tillväxtföretag. |
| --- | --- |

65.

Confederation of British Industry (CBI) stöder helt Förenade kungarikets förslag om att införa riskkapitalfonderna. CBI fastställde att marknadsbristen sträcker sig från 250 000 (357 000 euro) till 3 miljoner pund (4,3 miljoner euro) och anser därför att riskkapitalfonderna täpper till en klart definierad marknadsbrist vad gäller finansieringen av tillväxtföretag.

| 66. | Nederlandse Vereniging van Participatiemaatschappijen (NVP) framhåller att det finns en påvisbar kapitalbrist i det nedre segmentet av marknaden upp till 2,5 miljoner euro. Även om denna brist kan variera mellan medlemsstaterna kommer inte skillnaden att bli stor. |
| --- | --- |

66.

Nederlandse Vereniging van Participatiemaatschappijen (NVP) framhåller att det finns en påvisbar kapitalbrist i det nedre segmentet av marknaden upp till 2,5 miljoner euro. Även om denna brist kan variera mellan medlemsstaterna kommer inte skillnaden att bli stor.

| 67. | Confederation of Netherlands Industry and Employers VNO-NCW instämmer i CBI:s och NVP:s synpunkter, särskilt när det gäller egenkapitalbristens storlek. |
| --- | --- |

67.

Confederation of Netherlands Industry and Employers VNO-NCW instämmer i CBI:s och NVP:s synpunkter, särskilt när det gäller egenkapitalbristens storlek.

| 68. | Institute of Chartered Accountants in England and Wales anser att egenkapitalbristen kan vara så hög som 5 miljoner pund (7 miljoner euro) av följande orsaker:






  (a) | En majoritet av de brittiska professionella egenkapitalinvesterarna är inte intresserade av investeringar som understiger 3 miljoner pund (4,3 miljoner euro). |
| --- | --- | --- |

68.

Institute of Chartered Accountants in England and Wales anser att egenkapitalbristen kan vara så hög som 5 miljoner pund (7 miljoner euro) av följande orsaker:

(a)

En majoritet av de brittiska professionella egenkapitalinvesterarna är inte intresserade av investeringar som understiger 3 miljoner pund (4,3 miljoner euro).

| (b) | Erfarenheterna visar att få riskkapitalbolag i Förenade kungariket investerar aktivt i verksamheter till eller under 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro). Därför är antalet små företag som tar emot investeringar på eller runt 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) från dessa källor mycket begränsade under en tolvmånadersperiod. Andra kan vara intresserade av denna storleksordning, men endera som en del av en mycket större investeringsomgång som överstiger 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro), eller när de deltar i finansieringen av ett ledningsförvärv (management buy out) eller när ett företag byter ägare, snarare än ett företags organiska utveckling. |
| --- | --- |

(b)

Erfarenheterna visar att få riskkapitalbolag i Förenade kungariket investerar aktivt i verksamheter till eller under 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro). Därför är antalet små företag som tar emot investeringar på eller runt 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) från dessa källor mycket begränsade under en tolvmånadersperiod. Andra kan vara intresserade av denna storleksordning, men endera som en del av en mycket större investeringsomgång som överstiger 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro), eller när de deltar i finansieringen av ett ledningsförvärv (management buy out) eller när ett företag byter ägare, snarare än ett företags organiska utveckling.

| (c) | Den professionella riskkapitalbranschen i Förenade kungariket har etablerat en aktiv medel- och storskalig egenkapitalmarknad, som huvudsakligen inriktas på att antingen förvärva stora aktieinnehav i, eller kontrollen av, mycket lönsamma och storskaliga verksamheter. Under de senaste fem till sex åren har antalet riskkapitalbolag med resurser att investera i ett rimligt antal mindre företag i storleksordningen upp till 2 miljoner pund sterling (2,9 miljoner euro) minskat. |
| --- | --- |

(c)

Den professionella riskkapitalbranschen i Förenade kungariket har etablerat en aktiv medel- och storskalig egenkapitalmarknad, som huvudsakligen inriktas på att antingen förvärva stora aktieinnehav i, eller kontrollen av, mycket lönsamma och storskaliga verksamheter. Under de senaste fem till sex åren har antalet riskkapitalbolag med resurser att investera i ett rimligt antal mindre företag i storleksordningen upp till 2 miljoner pund sterling (2,9 miljoner euro) minskat.

Institutet anser att den föreslagna stödordningen kommer att bli en värdefull finansieringskälla för verksamheter som söker mindre egenkapitalbelopp och som vill uppmuntra andra investerare att delta i mindre investeringsbelopp där de kan följa en fond som ägnar sig åt denna sektor, istället för att ibland investera när ett tillfälle ges.

| 69. | England’s Regional Development Agencies framhåller att en undersökning som nyligen genomförts av Advantage West Midlands RDA visar att hindren för att få tillgång till tillväxtfinansiering är störst för de företag som söker mellan 250 000 (357 000 euro) till 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro), vilket påvisas i följande uppgifter:






  (a) | Undersökningen visar att egenkapitalbristen har ökat sedan 1999/2000 då formellt riskkapital har övergått till större investeringsbelopp på 2–3 miljoner pund sterling (2,9–4,2 miljoner euro). |
| --- | --- | --- |

69.

England’s Regional Development Agencies framhåller att en undersökning som nyligen genomförts av Advantage West Midlands RDA visar att hindren för att få tillgång till tillväxtfinansiering är störst för de företag som söker mellan 250 000 (357 000 euro) till 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro), vilket påvisas i följande uppgifter:

(a)

Undersökningen visar att egenkapitalbristen har ökat sedan 1999/2000 då formellt riskkapital har övergått till större investeringsbelopp på 2–3 miljoner pund sterling (2,9–4,2 miljoner euro).

| (b) | I det nedre segmentet av riskkapitalmarknaden har Förenade kungariket ett antal befintliga interventioner som framgångsrikt gett små och medelstora företag tillgång till mindre belopp tillväxtkapital. Det påvisas dock i senare rapporter att det finns ett betydande antal verksamheter som behöver belopp som kraftigt överstiger gränsen på 250 000 pund (357 000 euro). |
| --- | --- |

(b)

I det nedre segmentet av riskkapitalmarknaden har Förenade kungariket ett antal befintliga interventioner som framgångsrikt gett små och medelstora företag tillgång till mindre belopp tillväxtkapital. Det påvisas dock i senare rapporter att det finns ett betydande antal verksamheter som behöver belopp som kraftigt överstiger gränsen på 250 000 pund (357 000 euro).

| 70. | Northwest Regional Development Agency lämnar följande synpunkter:






  (a) | Finansieringsbehoven för investeringsbolag som försöker anskaffa uppföljande finansieringsbelopp på mellan 750 000 och 2,9 miljoner euro har legat under intressenivån för traditionella riskkapitalfonder. |
| --- | --- | --- |

70.

Northwest Regional Development Agency lämnar följande synpunkter:

(a)

Finansieringsbehoven för investeringsbolag som försöker anskaffa uppföljande finansieringsbelopp på mellan 750 000 och 2,9 miljoner euro har legat under intressenivån för traditionella riskkapitalfonder.

| (b) | Den brittiska riskkapitalindustrin har flyttat sin minimitröskel per investering närmare 5 miljoner pund (7 miljoner euro). |
| --- | --- |

(b)

Den brittiska riskkapitalindustrin har flyttat sin minimitröskel per investering närmare 5 miljoner pund (7 miljoner euro).

| (c) | Den faktiska egenkapitalbristen i Förenade kungariket ligger förmodligen på mellan 3 miljoner (5,2 miljoner euro) och 5 miljoner pund (7 miljoner euro). |
| --- | --- |

(c)

Den faktiska egenkapitalbristen i Förenade kungariket ligger förmodligen på mellan 3 miljoner (5,2 miljoner euro) och 5 miljoner pund (7 miljoner euro).

| (d) | Kommissionens erkännande av ett marknadsmisslyckande för investeringar som understiger 2 miljoner pund (2,9 miljoner) skulle få ett avgörande inflytande på främjandet av potentiella högtillväxtverksamheter i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(d)

Kommissionens erkännande av ett marknadsmisslyckande för investeringar som understiger 2 miljoner pund (2,9 miljoner) skulle få ett avgörande inflytande på främjandet av potentiella högtillväxtverksamheter i Förenade kungariket.

| 71. | Efter att ha genomfört direkta diskussioner med yrkesverksamma inom tekniköverföring från över 50 brittiska universitet belyser University of Warwick följande aspekter vad gäller riskkapitalmarknaden för nystartade företag och särskilt de frågor som rör universitetssektorns avknoppningsföretag:






  (a) | Även om det verkar relativt normalt för universitetens avknoppningsföretag att anskaffa mindre bidragsbelopp och egenkapital på upp till 500 000 pund (700 000 euro), minskar kapitalkällorna för belopp som överstiger 500 000 pund (700 000 euro). Den huvudsakliga, och ofta den enda, egenkapitalkällan i detta skede är teknikspecialiserat riskkapital. |
| --- | --- | --- |

71.

Efter att ha genomfört direkta diskussioner med yrkesverksamma inom tekniköverföring från över 50 brittiska universitet belyser University of Warwick följande aspekter vad gäller riskkapitalmarknaden för nystartade företag och särskilt de frågor som rör universitetssektorns avknoppningsföretag:

(a)

Även om det verkar relativt normalt för universitetens avknoppningsföretag att anskaffa mindre bidragsbelopp och egenkapital på upp till 500 000 pund (700 000 euro), minskar kapitalkällorna för belopp som överstiger 500 000 pund (700 000 euro). Den huvudsakliga, och ofta den enda, egenkapitalkällan i detta skede är teknikspecialiserat riskkapital.

| (b) | Det finns relativt få riskkapitalbolag som specialiserar sig på detta område, där alla är resursbegränsade. Egenkapitalbristen på denna nivå har både inskränkt och försenat individuella avknoppningsföretags tillväxt. |
| --- | --- |

(b)

Det finns relativt få riskkapitalbolag som specialiserar sig på detta område, där alla är resursbegränsade. Egenkapitalbristen på denna nivå har både inskränkt och försenat individuella avknoppningsföretags tillväxt.

| (c) | Av referensgruppen hade mindre än ett avknoppningsföretag av femton anskaffat egenkapital i storleksordningen 500 000 (700 000 euro) till 1 miljon pund (1,4 miljoner euro). |
| --- | --- |

(c)

Av referensgruppen hade mindre än ett avknoppningsföretag av femton anskaffat egenkapital i storleksordningen 500 000 (700 000 euro) till 1 miljon pund (1,4 miljoner euro).

| (d) | De problem som universitetens avknoppningsföretag står inför när de försöker anskaffa egenkapital i storleksordningen 1 miljon (1,4 miljoner euro) till 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) är överväldigande lika. Då de befinner sig i samma utvecklingsfas kommer företag som letar efter mindre än 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) att stå inför samma utmaningar på grund av bristen på finansieringskällor. |
| --- | --- |

(d)

De problem som universitetens avknoppningsföretag står inför när de försöker anskaffa egenkapital i storleksordningen 1 miljon (1,4 miljoner euro) till 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) är överväldigande lika. Då de befinner sig i samma utvecklingsfas kommer företag som letar efter mindre än 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) att stå inför samma utmaningar på grund av bristen på finansieringskällor.

| (e) | Av referensuniversiteten hade inget investeringskapital för avknoppningsföretag i storleksordningen 1 miljon (1,4 miljoner euro) till 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro). För universitetens avknoppningsföretag finns det fler egenkapitalkällor tillgängliga om mer än 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) behövs. |
| --- | --- |

(e)

Av referensuniversiteten hade inget investeringskapital för avknoppningsföretag i storleksordningen 1 miljon (1,4 miljoner euro) till 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro). För universitetens avknoppningsföretag finns det fler egenkapitalkällor tillgängliga om mer än 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) behövs.

| 72. | Northern Enterprise Limited (Nelfunding) anser att det finns ett marknadsmisslyckande för riskkapitalinvesteringar som understiger 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) i Förenade kungariket, vilket påverkar små och medelstora företags utveckling negativt. |
| --- | --- |

72.

Northern Enterprise Limited (Nelfunding) anser att det finns ett marknadsmisslyckande för riskkapitalinvesteringar som understiger 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) i Förenade kungariket, vilket påverkar små och medelstora företags utveckling negativt.

| 73. | Stonesfield Capital Limited investerar aktivt i den egenkapitalbrist på mellan 500 000 (700 000 euro) och 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) som riskkapitalfonderna försöker avhjälpa och lämnade följande synpunkter:






  (a) | Tillgången till tillgängligt kapital i Förenade kungariket för investeringar i storleksordningen på mellan 500 000 (700 000 euro) och 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) är extremt begränsad. Det finns en kraftig egenkapitalbrist för små företag som försöker låna dessa belopp och bristen snarare ökar än minskar. |
| --- | --- | --- |

73.

Stonesfield Capital Limited investerar aktivt i den egenkapitalbrist på mellan 500 000 (700 000 euro) och 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) som riskkapitalfonderna försöker avhjälpa och lämnade följande synpunkter:

(a)

Tillgången till tillgängligt kapital i Förenade kungariket för investeringar i storleksordningen på mellan 500 000 (700 000 euro) och 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) är extremt begränsad. Det finns en kraftig egenkapitalbrist för små företag som försöker låna dessa belopp och bristen snarare ökar än minskar.

| (b) | Enligt den senaste ”Report on Investment Activity 2003” som publiceras av British Venture Capital Association, har de belopp som investerades i nystartade företag mellan 2001 och 2003 minskat med 32 %. |
| --- | --- |

(b)

Enligt den senaste ”Report on Investment Activity 2003” som publiceras av British Venture Capital Association, har de belopp som investerades i nystartade företag mellan 2001 och 2003 minskat med 32 %.

| (c) | Resultatet vad gäller fonder för nystartade företag har också kraftigt minskat under samma period. Den övergripande långsiktiga räntabiliteten för investerarna per år för fonder för nystartade företag uppgick till 14,1 % 2001 och minskade till 4,7 % 2003. |
| --- | --- |

(c)

Resultatet vad gäller fonder för nystartade företag har också kraftigt minskat under samma period. Den övergripande långsiktiga räntabiliteten för investerarna per år för fonder för nystartade företag uppgick till 14,1 % 2001 och minskade till 4,7 % 2003.

| (d) | Både nedgången i investeringar och resultat under denna period har lett till att ett antal riskkapitalinvesterare dragit sig ur marknaden för nystartade företag. |
| --- | --- |

(d)

Både nedgången i investeringar och resultat under denna period har lett till att ett antal riskkapitalinvesterare dragit sig ur marknaden för nystartade företag.

| (e) | Denna marknadsdynamik återspeglas också i den genomsnittliga investeringsstorleken på investeringar i nystartade företag. Under 2001 var den genomsnittliga investeringsstorleken ungefär 1 miljon pund (1,4 miljoner euro). Under 2003 hade den ökat till 1,6 miljoner pund (2,3 miljoner euro). |
| --- | --- |

(e)

Denna marknadsdynamik återspeglas också i den genomsnittliga investeringsstorleken på investeringar i nystartade företag. Under 2001 var den genomsnittliga investeringsstorleken ungefär 1 miljon pund (1,4 miljoner euro). Under 2003 hade den ökat till 1,6 miljoner pund (2,3 miljoner euro).

| (f) | Detta visar att investerare på riskmarknaden investerar större belopp för att försöka minska risktagandet, och bidrar därmed till att öka egenkapitalbristen på upp till 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro). |
| --- | --- |

(f)

Detta visar att investerare på riskmarknaden investerar större belopp för att försöka minska risktagandet, och bidrar därmed till att öka egenkapitalbristen på upp till 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro).

| (g) | Företag som behöver mellan 1 miljon (1,4 miljoner euro) till 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) har mest problem med att anskaffa de medel som behövs. Det beror på att 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) understiger gränserna för de flesta riskkapitalinvesterare. |
| --- | --- |

(g)

Företag som behöver mellan 1 miljon (1,4 miljoner euro) till 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) har mest problem med att anskaffa de medel som behövs. Det beror på att 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) understiger gränserna för de flesta riskkapitalinvesterare.

| (h) | Finansieringsbeloppet för att investera i nystartade företag minskade med 73 % från 2001 till 2003. Under 2001 mobiliserades 1,4 miljarder pund (2 miljarder euro) för investering i nystartade företag jämfört med 369 miljoner pund (517 miljoner euro) 2003. Bara 1 % av de 369 miljoner pund (517 miljoner euro) som mobiliserades under 2003 avsåg investeringar på mindre än 10 miljoner pund (14 miljoner euro). |
| --- | --- |

(h)

Finansieringsbeloppet för att investera i nystartade företag minskade med 73 % från 2001 till 2003. Under 2001 mobiliserades 1,4 miljarder pund (2 miljarder euro) för investering i nystartade företag jämfört med 369 miljoner pund (517 miljoner euro) 2003. Bara 1 % av de 369 miljoner pund (517 miljoner euro) som mobiliserades under 2003 avsåg investeringar på mindre än 10 miljoner pund (14 miljoner euro).

| (i) | Små och medelstora företag kan inte motivera en ökning av de kapitalbehov som överstiger 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro), eftersom deras storlek och utvecklingsfas innebär att de inte är tillräckligt mogna och avståndet i förhållande till entreprenören skulle bli för långt. Resultatet blir ett betydande tomrum vad gäller tillgång till finansiering som måste fyllas om dessa små och medelstora företag skall kunna växa till framgångsrika större verksamheter. Att få tillgång till finansiering på mellan 500 000 (700 000 euro) och 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) är avgörande för att många små verksamheter skall kunna överleva och frodas. |
| --- | --- |

(i)

Små och medelstora företag kan inte motivera en ökning av de kapitalbehov som överstiger 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro), eftersom deras storlek och utvecklingsfas innebär att de inte är tillräckligt mogna och avståndet i förhållande till entreprenören skulle bli för långt. Resultatet blir ett betydande tomrum vad gäller tillgång till finansiering som måste fyllas om dessa små och medelstora företag skall kunna växa till framgångsrika större verksamheter. Att få tillgång till finansiering på mellan 500 000 (700 000 euro) och 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) är avgörande för att många små verksamheter skall kunna överleva och frodas.

| 74. | YFM Group lämnade följande synpunkter:






  (a) | De senaste statistikuppgifterna från British Venture Capital Association (BVCA) visar att under 2003 investerade medlemmarna i BVCA 724 miljoner pund (1 miljarder euro) i belopp som understeg 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) i 1 015 företag etablerade i Förenade kungariket. |
| --- | --- | --- |

74.

YFM Group lämnade följande synpunkter:

(a)

De senaste statistikuppgifterna från British Venture Capital Association (BVCA) visar att under 2003 investerade medlemmarna i BVCA 724 miljoner pund (1 miljarder euro) i belopp som understeg 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) i 1 015 företag etablerade i Förenade kungariket.

| (b) | Om man tar bort investeringar på under 500 000 pund (700 000 euro) ändras situationen på dramatiskt. Under 2000 investerades 482 miljoner pund (675 miljoner euro) i belopp på mellan 500 000 (700 000 euro) och 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) i 348 företag. Under 2003 hade det investerade beloppet minskat till 286 miljoner pund (400 miljoner euro), som investerades i 277 företag, dvs. en minskning med 41 % jämfört med 2000. |
| --- | --- |

(b)

Om man tar bort investeringar på under 500 000 pund (700 000 euro) ändras situationen på dramatiskt. Under 2000 investerades 482 miljoner pund (675 miljoner euro) i belopp på mellan 500 000 (700 000 euro) och 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) i 348 företag. Under 2003 hade det investerade beloppet minskat till 286 miljoner pund (400 miljoner euro), som investerades i 277 företag, dvs. en minskning med 41 % jämfört med 2000.

| (c) | Dessa belopp inkluderar ledningsförvärv (management buy outs och management buy ins), expansion i senare skeden, andrahandsköp (av t.ex. åtaganden och riskkapital) och investeringar där bankskulden har refinansierats. Om dessa transaktioner togs bort för att man skall kunna inrikta sig på investeringar i nystartade företag och investeringar i ett tidigt skede, skulle de investerade beloppen och de företag som tar emot investeringarna diskonteras ytterligare. |
| --- | --- |

(c)

Dessa belopp inkluderar ledningsförvärv (management buy outs och management buy ins), expansion i senare skeden, andrahandsköp (av t.ex. åtaganden och riskkapital) och investeringar där bankskulden har refinansierats. Om dessa transaktioner togs bort för att man skall kunna inrikta sig på investeringar i nystartade företag och investeringar i ett tidigt skede, skulle de investerade beloppen och de företag som tar emot investeringarna diskonteras ytterligare.

| (d) | Finansiering för nystartade företag och förslag i ett tidigt skede minskade, oavsett storlek på de genomförda investeringarna, från totalt 703 miljoner pund (984 miljoner euro) 2000 till 263 miljoner pund (386 miljoner euro) 2003, dvs. en minskning på 63 %. |
| --- | --- |

(d)

Finansiering för nystartade företag och förslag i ett tidigt skede minskade, oavsett storlek på de genomförda investeringarna, från totalt 703 miljoner pund (984 miljoner euro) 2000 till 263 miljoner pund (386 miljoner euro) 2003, dvs. en minskning på 63 %.

| (e) | Till följd av Europeiska kommissionens och den brittiska regeringens insatser expanderar antalet och värdet på de investeringar som understiger 500 000 pund (700 000 euro) på marknaden. |
| --- | --- |

(e)

Till följd av Europeiska kommissionens och den brittiska regeringens insatser expanderar antalet och värdet på de investeringar som understiger 500 000 pund (700 000 euro) på marknaden.

| (f) | Men på nästa finansieringsnivå lämnar de brittiska finansbolagens övergång till allt större transaktioner en brist på finansiering. Begränsningar på utbudssidan håller på att bli ett stort problem. Företag som tagit emot investeringar som understiger 500 000 pund (700 000 euro) och som sannolikt behöver betydande belopp i uppföljningsinvesteringar kan inte mobilisera de belopp de behöver på grund av bristen på finansiering i storleksordningen 500 000 pund (700 000 euro) till 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro). |
| --- | --- |

(f)

Men på nästa finansieringsnivå lämnar de brittiska finansbolagens övergång till allt större transaktioner en brist på finansiering. Begränsningar på utbudssidan håller på att bli ett stort problem. Företag som tagit emot investeringar som understiger 500 000 pund (700 000 euro) och som sannolikt behöver betydande belopp i uppföljningsinvesteringar kan inte mobilisera de belopp de behöver på grund av bristen på finansiering i storleksordningen 500 000 pund (700 000 euro) till 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro).

| 75. | Close Venture Management Limited belyste följande uppgifter:






  (a) | Det finns starka bevis på att egenkapitalbristen, vilken har utvecklats över tiden, nu omfattar storleksordningen 500 000 (700 000 euro) till 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro). Med tiden och med större fondförvaltade belopp har riskkapitalinvesterarna lämnat segmentet under 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro). |
| --- | --- | --- |

75.

Close Venture Management Limited belyste följande uppgifter:

(a)

Det finns starka bevis på att egenkapitalbristen, vilken har utvecklats över tiden, nu omfattar storleksordningen 500 000 (700 000 euro) till 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro). Med tiden och med större fondförvaltade belopp har riskkapitalinvesterarna lämnat segmentet under 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro).

| (b) | Detta är symptomatiskt för en allmän och oundviklig trend. Allt eftersom investeringsförvaltarna får mer framgång mobiliserar de mer medel som i sin tur ger dem möjlighet att göra större investeringar. Då det finns inbyggd storskalig ekonomi i riskkapital-/egenkapitalmarknaden lämnar investeringsförvaltarna de mindre investeringarna bakom sig så snart de kan. |
| --- | --- |

(b)

Detta är symptomatiskt för en allmän och oundviklig trend. Allt eftersom investeringsförvaltarna får mer framgång mobiliserar de mer medel som i sin tur ger dem möjlighet att göra större investeringar. Då det finns inbyggd storskalig ekonomi i riskkapital-/egenkapitalmarknaden lämnar investeringsförvaltarna de mindre investeringarna bakom sig så snart de kan.

| (c) | Det innebär att det finns extremt få professionella eller institutionella investerare i det segment som understiger 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) i Förenade kungariket. För närvarande utgör ungefär 60 % av alla investeringar på mellan 500 000 pund (700 000 euro) och 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) en frustrerad efterfrågan utan några tillgängliga riskkapitalinvesterare att gå till. |
| --- | --- |

(c)

Det innebär att det finns extremt få professionella eller institutionella investerare i det segment som understiger 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) i Förenade kungariket. För närvarande utgör ungefär 60 % av alla investeringar på mellan 500 000 pund (700 000 euro) och 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) en frustrerad efterfrågan utan några tillgängliga riskkapitalinvesterare att gå till.

| 76. | Enterprise Corporate Finance Limited har blivit allt mer frustrerad i sina strävanden efter att anskaffa kapital i storleksordningen mellan 500 000 pund (700 000 euro) och 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) för sina kundföretag:






  (a) | Den främsta orsaken är inte en bristande kvalitet vad gäller själva investeringsmöjligheterna, utan en ökad motvilja från riskinvesterarnas sida mot att göra små riskinvesteringar. |
| --- | --- | --- |

76.

Enterprise Corporate Finance Limited har blivit allt mer frustrerad i sina strävanden efter att anskaffa kapital i storleksordningen mellan 500 000 pund (700 000 euro) och 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) för sina kundföretag:

(a)

Den främsta orsaken är inte en bristande kvalitet vad gäller själva investeringsmöjligheterna, utan en ökad motvilja från riskinvesterarnas sida mot att göra små riskinvesteringar.

| (b) | Marknaden har blivit mycket hårdare under de senaste åren då investeringar på mindre än 5 miljoner pund (7 miljoner euro) sannolikt inte kommer att finansieras, oberoende av investeringsbolagets meriter. |
| --- | --- |

(b)

Marknaden har blivit mycket hårdare under de senaste åren då investeringar på mindre än 5 miljoner pund (7 miljoner euro) sannolikt inte kommer att finansieras, oberoende av investeringsbolagets meriter.

| (c) | Problemet är än värre för de företag som söker finansiering på mellan 250 000 pund (357 000 euro) till 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) främst på grund av alltför höga kostnader och en brist på lämplig affärsmässig kompetens. Merparten av riskfinansieringen riktas mot mer substantiella och mogna verksamheter med tillgångar och redovisade vinster. |
| --- | --- |

(c)

Problemet är än värre för de företag som söker finansiering på mellan 250 000 pund (357 000 euro) till 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) främst på grund av alltför höga kostnader och en brist på lämplig affärsmässig kompetens. Merparten av riskfinansieringen riktas mot mer substantiella och mogna verksamheter med tillgångar och redovisade vinster.

| 77. | I sina synpunkter poängterar 3i följande:






  (a) | Under de senaste två till tre åren har riskkapitalmarknaden genomgått en betydande omvandling, då avkastningarna från investeringar i ett tidigt skede och små tillväxtföretag har minskat. |
| --- | --- | --- |

77.

I sina synpunkter poängterar 3i följande:

(a)

Under de senaste två till tre åren har riskkapitalmarknaden genomgått en betydande omvandling, då avkastningarna från investeringar i ett tidigt skede och små tillväxtföretag har minskat.

| (b) | Detta, i kombination med en industriomfattande trend mot att göra större investeringar och försiktigare investeringsstrategier, har resulterat i ett minskat utbud vad gäller mindre investeringar. |
| --- | --- |

(b)

Detta, i kombination med en industriomfattande trend mot att göra större investeringar och försiktigare investeringsstrategier, har resulterat i ett minskat utbud vad gäller mindre investeringar.

3i anser för närvarande att bristen på kapital har ökat från mellan 500 000 pund (700 000 euro) och 1 miljon pund (1,4 miljoner euro) till så mycket som 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro).

3i har kraftigt dragit ned på sina egna investeringar inom detta marknadssegment. Medan det under 2001 investerade ungefär 1,1 miljard euro i riskkapitalinvesteringar i nystartade företag över hela Europa har investeringarna i liknande företag nu kraftigt minskat. Under 2004 investerade 3i ungefär 150 miljoner euro i detta marknadssegment.

| 78. | Cavendish Asset Management Limited instämmer i de synpunkter som lämnats av Institute of Chartered Accountants in England and Wales och som beskrivs i punkt 68 ovan. |
| --- | --- |

78.

Cavendish Asset Management Limited instämmer i de synpunkter som lämnats av Institute of Chartered Accountants in England and Wales och som beskrivs i punkt 68 ovan.

V.   SYNPUNKTER FRÅN FÖRENADE KUNGARIKET

| 79. | Förenade kungarikets synpunkter på kommissionens beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet i enlighet med artikel 88.2 i EG-fördraget, tillika med synpunkterna från berörda tredje parter sammanfattas i punkterna (80) till (96). |
| --- | --- |

79.

Förenade kungarikets synpunkter på kommissionens beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet i enlighet med artikel 88.2 i EG-fördraget, tillika med synpunkterna från berörda tredje parter sammanfattas i punkterna (80) till (96).

| 80. | Sedan mitten på 1990-talet har lånefinansieringen förbättrats för majoriteten av verksamheterna i Förenade kungariket, men en betydande minoritet av de små och medelstora företagen med hög tillväxtpotential har fortfarande problem med att dra till sig egenkapitalfinansiering. |
| --- | --- |

80.

Sedan mitten på 1990-talet har lånefinansieringen förbättrats för majoriteten av verksamheterna i Förenade kungariket, men en betydande minoritet av de små och medelstora företagen med hög tillväxtpotential har fortfarande problem med att dra till sig egenkapitalfinansiering.

| 81. | Egenkapitalfinansiering är lämplig för verksamheter som befinner sig i ett tidigt skede av utvecklingen och som ännu inte genererar tillräckliga inkomster för att betala av låneräntorna. Den passar också verksamheter som utvecklar ny teknik, produkter eller marknader som har potential att uppnå en betydande tillväxttakt, men som också innebär ett stort risktagande. |
| --- | --- |

81.

Egenkapitalfinansiering är lämplig för verksamheter som befinner sig i ett tidigt skede av utvecklingen och som ännu inte genererar tillräckliga inkomster för att betala av låneräntorna. Den passar också verksamheter som utvecklar ny teknik, produkter eller marknader som har potential att uppnå en betydande tillväxttakt, men som också innebär ett stort risktagande.

| 82. | De offentliga samråden om tillgång till tillväxtkapital för små företag, BVCA:s aggregerade statistikuppgifter och akademisk forskning pekar samtliga på bristen på riskkapital i Förenade kungariket som påverkar verksamheter som försöker anskaffa egenkapitalfinansiering på mellan 250 000 (357 000 euro) och 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro). |
| --- | --- |

82.

De offentliga samråden om tillgång till tillväxtkapital för små företag, BVCA:s aggregerade statistikuppgifter och akademisk forskning pekar samtliga på bristen på riskkapital i Förenade kungariket som påverkar verksamheter som försöker anskaffa egenkapitalfinansiering på mellan 250 000 (357 000 euro) och 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro).

| 83. | Kapitalbristen har under senare år utvidgat sig till att omfatta större belopp, särskilt sedan 1999, vilket delvis beror på egenkapitalmarknadens framgångar vad gäller övergången till större investeringar. Den genomsnittliga storleken på investeringarna har ökat väsentligt, då riskkapitalbolag söker dra fördelar från storskalig ekonomi. |
| --- | --- |

83.

Kapitalbristen har under senare år utvidgat sig till att omfatta större belopp, särskilt sedan 1999, vilket delvis beror på egenkapitalmarknadens framgångar vad gäller övergången till större investeringar. Den genomsnittliga storleken på investeringarna har ökat väsentligt, då riskkapitalbolag söker dra fördelar från storskalig ekonomi.

| 84. | Kapitalbristen har under senare år ökat för nystartade små och medelstora företag till följd av riskkapitalinvesterarnas markerade övergång till nya typer av investeringar. Det kan påvisas att riskkapitalinvesteringarna tenderar att övergå till investeringar i senare skeenden och ledningsförvärv (management buy out och management buy in). |
| --- | --- |

84.

Kapitalbristen har under senare år ökat för nystartade små och medelstora företag till följd av riskkapitalinvesterarnas markerade övergång till nya typer av investeringar. Det kan påvisas att riskkapitalinvesteringarna tenderar att övergå till investeringar i senare skeenden och ledningsförvärv (management buy out och management buy in).

| 85. | De senast tillgängliga uppgifterna från BVCA från 2003 visar att det finns en fortsatt betoning på investeringar i senare skeenden och särskilt stora ledningsförvärv. Investeringarna i nystartade företag uppgick till 6,5 % av de brittiska riskkapitalinvesteringarna under 2003, dvs. mindre än 0,02 % av BNP. Detta står i kontrast till det genomsnitt på 0,05 % av BNP som investerades i nystartade företag under åren 1998-2001. |
| --- | --- |

85.

De senast tillgängliga uppgifterna från BVCA från 2003 visar att det finns en fortsatt betoning på investeringar i senare skeenden och särskilt stora ledningsförvärv. Investeringarna i nystartade företag uppgick till 6,5 % av de brittiska riskkapitalinvesteringarna under 2003, dvs. mindre än 0,02 % av BNP. Detta står i kontrast till det genomsnitt på 0,05 % av BNP som investerades i nystartade företag under åren 1998-2001.

| 86. | Den förväntade användningen av nyligen upprättade riskkapitalfonder inriktas allt mer på större investeringar i väletablerade företag. De senaste uppgifterna från BVCA visar att bara 4 % av de upprättade fonderna förväntas gå till nystartade företag, 3 % till expansionsinvesteringar och 1 % till ledningsförvärv på mindre än 10 miljoner pund. Man förväntade att bara 3 % av fondernas investeringar skulle gå till nystartade företag och till investeringar i teknikexpansion, jämfört med 5 % 2002. |
| --- | --- |

86.

Den förväntade användningen av nyligen upprättade riskkapitalfonder inriktas allt mer på större investeringar i väletablerade företag. De senaste uppgifterna från BVCA visar att bara 4 % av de upprättade fonderna förväntas gå till nystartade företag, 3 % till expansionsinvesteringar och 1 % till ledningsförvärv på mindre än 10 miljoner pund. Man förväntade att bara 3 % av fondernas investeringar skulle gå till nystartade företag och till investeringar i teknikexpansion, jämfört med 5 % 2002.

| 87. | Vidare visar statistiken att de investeringar som görs vad gäller kapitalbristen på 250 000 (357 000 euro) och 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) bara utgör 1 av 4 av de initiala investeringar som inte är syndikerade. Av de ungefär 1 000 investeringarna som understeg 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) under 2000–2002 var över 70 % uppföljningsinvesteringar. |
| --- | --- |

87.

Vidare visar statistiken att de investeringar som görs vad gäller kapitalbristen på 250 000 (357 000 euro) och 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) bara utgör 1 av 4 av de initiala investeringar som inte är syndikerade. Av de ungefär 1 000 investeringarna som understeg 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) under 2000–2002 var över 70 % uppföljningsinvesteringar.

| 88. | Då riskkapitalinvesterarna övergår mot större fondstorlekar finns det lite som tyder på att det skulle bli en ny tillströmning av riskkapitalinvesterare till det nedre segmentet av marknaden. Fondernas omdöme ges stor betydelse i riskkapitalssektorn, vilket gör det svårt för nya fondförvaltare att konkurrera på riskkapitalmarknaden. Denna trend leder till att det blir än större brist på talanger och erfarenhet inom egenkapitalsegmentet på marknaden som blir allt svårare att ersätta allt eftersom tiden går, där fondförvaltare av hög kvalitet anskaffar större fonder och ingår större avtal. Med tanke på den kompetens som krävs för att göra framgångsrika småskaliga investeringar och investeringar i nystartade företag måste man garantera en tillgång på nya förvaltare av god kvalitet för att säkra en dynamisk marknad för nystartade företag. |
| --- | --- |

88.

Då riskkapitalinvesterarna övergår mot större fondstorlekar finns det lite som tyder på att det skulle bli en ny tillströmning av riskkapitalinvesterare till det nedre segmentet av marknaden. Fondernas omdöme ges stor betydelse i riskkapitalssektorn, vilket gör det svårt för nya fondförvaltare att konkurrera på riskkapitalmarknaden. Denna trend leder till att det blir än större brist på talanger och erfarenhet inom egenkapitalsegmentet på marknaden som blir allt svårare att ersätta allt eftersom tiden går, där fondförvaltare av hög kvalitet anskaffar större fonder och ingår större avtal. Med tanke på den kompetens som krävs för att göra framgångsrika småskaliga investeringar och investeringar i nystartade företag måste man garantera en tillgång på nya förvaltare av god kvalitet för att säkra en dynamisk marknad för nystartade företag.

| 89. | Förenade kungariket drar slutsatsen att alla svarslämnare är fullständigt eniga i att det finns ett marknadsmisslyckande på riskkapitalmarknaden som gör det svårt för små och medelstora företag med hög tillväxtpotential att få tillgång till finansiering. Samtliga synpunkter från berörda tredje parter stödjer Förenade kungarikets åsikt att marknaden har ändrats och att det nu finns en brist på riskkapital över den nivå som anges i meddelandet. |
| --- | --- |

89.

Förenade kungariket drar slutsatsen att alla svarslämnare är fullständigt eniga i att det finns ett marknadsmisslyckande på riskkapitalmarknaden som gör det svårt för små och medelstora företag med hög tillväxtpotential att få tillgång till finansiering. Samtliga synpunkter från berörda tredje parter stödjer Förenade kungarikets åsikt att marknaden har ändrats och att det nu finns en brist på riskkapital över den nivå som anges i meddelandet.

| 90. | Förenade kungariket har försökt påvisa att det förekommer en brist på finansiering vad gäller investeringar i storleksordningen på upp till 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro). Ett flertal av svarslämnarna anser detta vara en blygsam värdering och att bristen nu kan vara så hög som 5 miljoner pund (7 miljoner euro). Förenade kungariket anser dock att bevisen är som starkast för storleksordningen 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro). |
| --- | --- |

90.

Förenade kungariket har försökt påvisa att det förekommer en brist på finansiering vad gäller investeringar i storleksordningen på upp till 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro). Ett flertal av svarslämnarna anser detta vara en blygsam värdering och att bristen nu kan vara så hög som 5 miljoner pund (7 miljoner euro). Förenade kungariket anser dock att bevisen är som starkast för storleksordningen 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro).

| 91. | Förenade kungariket belyser att synpunkterna från de företag som bedriver verksamhet inom den brittiska riskkapitalsektorn överensstämmer med dem som myndigheterna fått vid detaljerade samråd. Svarslämnarna medger unisont att det förekommer en brist på riskkapital i storleksordningen 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) eller däröver. Dessa svarslämnare har praktisk erfarenhet av marknaden och har gjort efterforskningar från en kommersiell synvinkel. Deras erfarenheter underbygger Förenade kungarikets egna efterforskningar som tyder på att de fonder som bedriver verksamhet inom detta område inte förmår dra till sig privata investerare på grund av att mindre investeringar uppfattas som riskabla och olönsamma. Förenade kungariket är därför övertygat om att stödordningen inte kommer att tränga ut befintliga privata investerare på marknaden. |
| --- | --- |

91.

Förenade kungariket belyser att synpunkterna från de företag som bedriver verksamhet inom den brittiska riskkapitalsektorn överensstämmer med dem som myndigheterna fått vid detaljerade samråd. Svarslämnarna medger unisont att det förekommer en brist på riskkapital i storleksordningen 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) eller däröver. Dessa svarslämnare har praktisk erfarenhet av marknaden och har gjort efterforskningar från en kommersiell synvinkel. Deras erfarenheter underbygger Förenade kungarikets egna efterforskningar som tyder på att de fonder som bedriver verksamhet inom detta område inte förmår dra till sig privata investerare på grund av att mindre investeringar uppfattas som riskabla och olönsamma. Förenade kungariket är därför övertygat om att stödordningen inte kommer att tränga ut befintliga privata investerare på marknaden.

| 92. | Förenade kungariket välkomnar också stödnivån vad gäller stödordningens praktiska utformning. Förenade kungariket välkomnar svarslämnarnas förståelse om att den föreslagna fondstrukturen inte medför någon snedvridning av marknaden och att initiativet kommer att vara sunt för kommersiella investeringsbeslut. Drivkraften bakom detta är att de föreslagna riskkapitalfonderna inte ger de privata investerarna något riskskydd. Det ökar deras incitament att välja bra fondförvaltare som investerar kapitalet på bästa möjliga sätt. Om en riskkapitalfond inte ger en positiv avkastning förlorar den privata investeraren sina pengar. Förenade kungariket anser detta vara ett mer kraftfullt kommersiellt incitament än en alternativ metod med en lägre andel offentliga investeringar men där de offentliga fonderna är mer riskutsatta än de privata investeringarna och där de privata investerarna kan få tillbaka sina pengar genom förlustfonder. |
| --- | --- |

92.

Förenade kungariket välkomnar också stödnivån vad gäller stödordningens praktiska utformning. Förenade kungariket välkomnar svarslämnarnas förståelse om att den föreslagna fondstrukturen inte medför någon snedvridning av marknaden och att initiativet kommer att vara sunt för kommersiella investeringsbeslut. Drivkraften bakom detta är att de föreslagna riskkapitalfonderna inte ger de privata investerarna något riskskydd. Det ökar deras incitament att välja bra fondförvaltare som investerar kapitalet på bästa möjliga sätt. Om en riskkapitalfond inte ger en positiv avkastning förlorar den privata investeraren sina pengar. Förenade kungariket anser detta vara ett mer kraftfullt kommersiellt incitament än en alternativ metod med en lägre andel offentliga investeringar men där de offentliga fonderna är mer riskutsatta än de privata investeringarna och där de privata investerarna kan få tillbaka sina pengar genom förlustfonder.

| 93. | Genom att inkludera varje fonds viktigaste aspekter i anbudsförfarandet kommer Förenade kungariket att betala minsta nödvändiga fondförvaltningsavgifter och prioritetsuppställning. I anbudsförfarandet kommer vissa minimikrav att anges, som att alla långivare likställs och att den offentliga avkastningen prioriteras, men det kommer att finnas möjligheter för sökandena att ange alternativa villkor som är mer generösa för den offentliga finansieringen. Detta öppnar möjligheter för att privata investerare kan utsättas för större risk än de offentliga eller att det behövs ett lägre lån när en anbudsgivare visar att detta skulle vara mer attraktivt för investerarna i fonden. |
| --- | --- |

93.

Genom att inkludera varje fonds viktigaste aspekter i anbudsförfarandet kommer Förenade kungariket att betala minsta nödvändiga fondförvaltningsavgifter och prioritetsuppställning. I anbudsförfarandet kommer vissa minimikrav att anges, som att alla långivare likställs och att den offentliga avkastningen prioriteras, men det kommer att finnas möjligheter för sökandena att ange alternativa villkor som är mer generösa för den offentliga finansieringen. Detta öppnar möjligheter för att privata investerare kan utsättas för större risk än de offentliga eller att det behövs ett lägre lån när en anbudsgivare visar att detta skulle vara mer attraktivt för investerarna i fonden.

| 94. | Förenade kungariket noterar vidare att medlemsstaterna i sina svar betonar en önskan om att nuvarande meddelande skall uppdateras. Riskkapitalmarknaden i hela EU har ändrats märkbart sedan meddelandet offentliggjordes under 2001. Mot denna bakgrund instämmer Förenade kungariket i att det finns behov av vissa genomgripande ändringar av meddelandet när detta ses över under 2006. Detta kommer sannolikt att kräva att man ser på andra aspekter än lånestorleken, såsom den privata risksektorns balans som kompensation för större offentlig finansiering och större användning av instrument, såsom gruppundantag. |
| --- | --- |

94.

Förenade kungariket noterar vidare att medlemsstaterna i sina svar betonar en önskan om att nuvarande meddelande skall uppdateras. Riskkapitalmarknaden i hela EU har ändrats märkbart sedan meddelandet offentliggjordes under 2001. Mot denna bakgrund instämmer Förenade kungariket i att det finns behov av vissa genomgripande ändringar av meddelandet när detta ses över under 2006. Detta kommer sannolikt att kräva att man ser på andra aspekter än lånestorleken, såsom den privata risksektorns balans som kompensation för större offentlig finansiering och större användning av instrument, såsom gruppundantag.

| 95. | Förenade kungariket anser att stödordningen kommer att bli ett viktigt bidrag när det gäller att undanröja återstoden av de betydande hindren för innovation och entreprenörskap och när det gäller att uppfylla de målsättningar som fastställdes vid toppmötet i Lissabon och i handlingsplanen för entreprenörskap. Stödordningen kommer också att bidra till att uppfylla rekommendationerna i Kok-rapporten, i vilken det konstaterades att de små och medelstora företagens finansieringsmöjligheter i Europa är alltför lånebaserad och i vilken man uppmanade en ökad användning av riskkapital. |
| --- | --- |

95.

Förenade kungariket anser att stödordningen kommer att bli ett viktigt bidrag när det gäller att undanröja återstoden av de betydande hindren för innovation och entreprenörskap och när det gäller att uppfylla de målsättningar som fastställdes vid toppmötet i Lissabon och i handlingsplanen för entreprenörskap. Stödordningen kommer också att bidra till att uppfylla rekommendationerna i Kok-rapporten, i vilken det konstaterades att de små och medelstora företagens finansieringsmöjligheter i Europa är alltför lånebaserad och i vilken man uppmanade en ökad användning av riskkapital.

| 96. | Förenade kungariket drar slutsatsen att det stöd som både den offentliga och den privata sektorn visar tillika med andra medlemsstater och de som agerar på riskkapitalmarknaden på ett positivt sätt bekräftar att det finns behov av ett investeringsinstrument av det slag som stödordningen utgör. |
| --- | --- |

96.

Förenade kungariket drar slutsatsen att det stöd som både den offentliga och den privata sektorn visar tillika med andra medlemsstater och de som agerar på riskkapitalmarknaden på ett positivt sätt bekräftar att det finns behov av ett investeringsinstrument av det slag som stödordningen utgör.

VI.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

| 97. | Kommissionen har granskat stödordningen utifrån artikel 87 i EG-fördraget och särskilt på grundval av kommissionens meddelande om statligt stöd och riskkapital (9). Resultaten av denna granskning sammanfattas nedan. |
| --- | --- |

97.

Kommissionen har granskat stödordningen utifrån artikel 87 i EG-fördraget och särskilt på grundval av kommissionens meddelande om statligt stöd och riskkapital (9). Resultaten av denna granskning sammanfattas nedan.

VI.1.   Laglighet

| 98. | Genom att anmäla stödordningen har de brittiska myndigheterna uppfyllt sina skyldigheter enligt artikel 88.3 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

98.

Genom att anmäla stödordningen har de brittiska myndigheterna uppfyllt sina skyldigheter enligt artikel 88.3 i EG-fördraget.

VI.2.   Förekomst av statligt stöd

| 99. | Enligt bestämmelserna i meddelandet skall det vid bedömningen av förekomsten av statligt stöd tas hänsyn till möjligheten att en stödåtgärd kan innebära att stöd ges på minst tre olika nivåer:






  (a) | Stöd till investerare. |
| --- | --- | --- |

99.

Enligt bestämmelserna i meddelandet skall det vid bedömningen av förekomsten av statligt stöd tas hänsyn till möjligheten att en stödåtgärd kan innebära att stöd ges på minst tre olika nivåer:

(a)

Stöd till investerare.

| (b) | Stöd till den fond eller det instrument som åtgärden kanaliseras genom. |
| --- | --- |

(b)

Stöd till den fond eller det instrument som åtgärden kanaliseras genom.

| (c) | Stöd till de företag som tar emot investeringen. |
| --- | --- |

(c)

Stöd till de företag som tar emot investeringen.

| 100. | I fråga om investerarna anser kommissionen att det förekommer statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Att det förekommer statligt stöd påvisas av det faktum att de brittiska myndigheterna ger riskkapitalfonderna tillgång till offentliga lån. Privata investerare i riskkapitalfonderna, som kan vara företag i enlighet med EG-fördraget kan vara berättigade till högre avkastning än de offentliga investerarna och därmed gynnas. Även om ingen person eller organisation utesluts från att investera i fonderna kan inte fondernas begränsade storlek garantera att alla potentiella investeringar kommer att godkännas och kommissionen anser därför att det förekommer selektivitet. Slutligen påverkar stödordningen handeln mellan medlemsstaterna, då investeringar i kapital är en verksamhet som omfattar betydande handel mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

100.

I fråga om investerarna anser kommissionen att det förekommer statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Att det förekommer statligt stöd påvisas av det faktum att de brittiska myndigheterna ger riskkapitalfonderna tillgång till offentliga lån. Privata investerare i riskkapitalfonderna, som kan vara företag i enlighet med EG-fördraget kan vara berättigade till högre avkastning än de offentliga investerarna och därmed gynnas. Även om ingen person eller organisation utesluts från att investera i fonderna kan inte fondernas begränsade storlek garantera att alla potentiella investeringar kommer att godkännas och kommissionen anser därför att det förekommer selektivitet. Slutligen påverkar stödordningen handeln mellan medlemsstaterna, då investeringar i kapital är en verksamhet som omfattar betydande handel mellan medlemsstaterna.

| 101. | När det gäller fonderna anser kommissionen generellt att en fond snarare än att vara stödmottagare är ett instrument för överföring av stöd till investerare eller de företag som det investeras i. I vissa fall kan dock åtgärder som involverar överföringar till förmån för befintliga fonder med många och olikartade investerare leda till att fonden får karaktär av ett självständigt företag. Enligt nuvarande stödordning skall riskkapitalfonderna nyupprättas och hindras från att diversifieras till andra verksamheter än de som avses i stödordningen. Därför betraktar inte kommissionen riskkapitalfonderna som separata stödmottagare. Principen är i linje med kommissionens beslut om ”Viridian Growth Fund” (10), ”Företagarfond för kolgruvedistrikten” (11) och ”Riskkapitalfond för utveckling av lokalsamhällen” (12). |
| --- | --- |

101.

När det gäller fonderna anser kommissionen generellt att en fond snarare än att vara stödmottagare är ett instrument för överföring av stöd till investerare eller de företag som det investeras i. I vissa fall kan dock åtgärder som involverar överföringar till förmån för befintliga fonder med många och olikartade investerare leda till att fonden får karaktär av ett självständigt företag. Enligt nuvarande stödordning skall riskkapitalfonderna nyupprättas och hindras från att diversifieras till andra verksamheter än de som avses i stödordningen. Därför betraktar inte kommissionen riskkapitalfonderna som separata stödmottagare. Principen är i linje med kommissionens beslut om ”Viridian Growth Fund” (10), ”Företagarfond för kolgruvedistrikten” (11) och ”Riskkapitalfond för utveckling av lokalsamhällen” (12).

| 102. | I fråga om företagen som det investeras i anser kommissionen att det förekommer statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Statliga medel ingår eftersom fondens investeringar i stödmottagande små och medelstora företag kommer att innehålla offentlig finansiering. Stödåtgärden snedvrider konkurrensen genom att den ger de stödmottagande små och medelstora företagen en förmån, eftersom de i vanliga fall inte skulle kunna få kapitalfinansiering på samma villkor eller i samma omfattning. Stödåtgärden är selektiv, eftersom den riktas till specifika små och medelstora företag i Förenade kungariket. Stödåtgärden kan potentiellt påverka handeln mellan medlemsstaterna eftersom det är möjligt att målföretagen deltar i eller kommer att delta i verksamhet som omfattar handel inom gemenskapen. |
| --- | --- |

102.

I fråga om företagen som det investeras i anser kommissionen att det förekommer statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Statliga medel ingår eftersom fondens investeringar i stödmottagande små och medelstora företag kommer att innehålla offentlig finansiering. Stödåtgärden snedvrider konkurrensen genom att den ger de stödmottagande små och medelstora företagen en förmån, eftersom de i vanliga fall inte skulle kunna få kapitalfinansiering på samma villkor eller i samma omfattning. Stödåtgärden är selektiv, eftersom den riktas till specifika små och medelstora företag i Förenade kungariket. Stödåtgärden kan potentiellt påverka handeln mellan medlemsstaterna eftersom det är möjligt att målföretagen deltar i eller kommer att delta i verksamhet som omfattar handel inom gemenskapen.

| 103. | Kommissionen drar därför slutsatsen att statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 förekommer när det gäller investerarna och de stödmottagande små och medelstora företagen. |
| --- | --- |

103.

Kommissionen drar därför slutsatsen att statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 förekommer när det gäller investerarna och de stödmottagande små och medelstora företagen.

VI.3.   Bevis på marknadsmisslyckande

| 104. | I enlighet med bestämmelserna i meddelandet kan dock kommissionen tänka sig att godta förekomsten av en marknadsstörning utan närmare bevis i fall där riskkapitalåtgärder som helt eller delvis finansieras genom statligt stöd medger utbetalning för finansiering till företag på högst 500 000 euro i regioner som inte är stödberättigade, 750 000 euro i områden som är stödberättigade enligt artikel 87.3 c) i fördraget och 1 miljon euro i områden som är stödberättigade enligt artikel 87.3 a) i fördraget. |
| --- | --- |

104.

I enlighet med bestämmelserna i meddelandet kan dock kommissionen tänka sig att godta förekomsten av en marknadsstörning utan närmare bevis i fall där riskkapitalåtgärder som helt eller delvis finansieras genom statligt stöd medger utbetalning för finansiering till företag på högst 500 000 euro i regioner som inte är stödberättigade, 750 000 euro i områden som är stödberättigade enligt artikel 87.3 c) i fördraget och 1 miljon euro i områden som är stödberättigade enligt artikel 87.3 a) i fördraget.

| 105. | I den stödordning som Förenade kungariket föreslagit planeras riskkapitalinvesteringar i storleksordningen 250 000 pund (357 000 euro) till 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) per investeringsutbetalning för små och medelstora företag i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

105.

I den stödordning som Förenade kungariket föreslagit planeras riskkapitalinvesteringar i storleksordningen 250 000 pund (357 000 euro) till 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) per investeringsutbetalning för små och medelstora företag i Förenade kungariket.

| 106. | Enligt Förenade kungarikets ”regionalstödkarta för 2000–2006” finns det i Förenade kungariket av regioner som för närvarande klassificeras som stödområden enligt artikel 87.3 a) i EG-fördraget, stödområden enligt artikel 87.3 c) i EG-fördraget och icke-stödberättigande områden (13). |
| --- | --- |

106.

Enligt Förenade kungarikets ”regionalstödkarta för 2000–2006” finns det i Förenade kungariket av regioner som för närvarande klassificeras som stödområden enligt artikel 87.3 a) i EG-fördraget, stödområden enligt artikel 87.3 c) i EG-fördraget och icke-stödberättigande områden (13).

| 107. | I enlighet med bestämmelserna i meddelandet har kommissionen underrättat Förenade kungariket om att, eftersom de föreslagna riskkapitalinvesteringarna i den anmälda stödordningen överstiger den i meddelandet fastställda tröskeln, skall Förenade kungariket kunna bevisa marknadsstörningen. |
| --- | --- |

107.

I enlighet med bestämmelserna i meddelandet har kommissionen underrättat Förenade kungariket om att, eftersom de föreslagna riskkapitalinvesteringarna i den anmälda stödordningen överstiger den i meddelandet fastställda tröskeln, skall Förenade kungariket kunna bevisa marknadsstörningen.

| 108. | De argument som Förenade kungariket lagt fram och synpunkterna från berörda tredje parter, vilka påvisar förekomsten av en brist på marknaden vad gäller investeringar i storleksordningen 250 000 pund (357 000 euro) och 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro), sammanfattas nedan. |
| --- | --- |

108.

De argument som Förenade kungariket lagt fram och synpunkterna från berörda tredje parter, vilka påvisar förekomsten av en brist på marknaden vad gäller investeringar i storleksordningen 250 000 pund (357 000 euro) och 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro), sammanfattas nedan.

| 109. | De små och medelstora företagens viktigaste enskilda källa för extern finansiering är banklån, främst i form av övertrasseringar/checkräkningskrediter och lån med fasta villkor, som tillsammans står för ungefär hälften av all extern finansiering (14). Banklån är lämpligast för de verksamheter som genererar ett tillräckligt kassaflöde för att kunna återbetala låneräntorna. Tillgången till lånefinansiering har ökat kraftigt under det senaste årtiondet. Det finns inga faktiska bevis på att företag skulle ha svårigheter att få bankfinansiering. Långivarna kan dock fortfarande vara mycket osäkra på hur de skall bedöma de enskilda verksamheternas prospekt. De förlitar sig ofta på bankgarantier som underlag för utlåning till små och medelstora företag, särskilt när låntagaren inte kan uppvisa någon etablerad redovisning. Inte alla företagsägare kan ställa tillräcklig säkerhet. |
| --- | --- |

109.

De små och medelstora företagens viktigaste enskilda källa för extern finansiering är banklån, främst i form av övertrasseringar/checkräkningskrediter och lån med fasta villkor, som tillsammans står för ungefär hälften av all extern finansiering (14). Banklån är lämpligast för de verksamheter som genererar ett tillräckligt kassaflöde för att kunna återbetala låneräntorna. Tillgången till lånefinansiering har ökat kraftigt under det senaste årtiondet. Det finns inga faktiska bevis på att företag skulle ha svårigheter att få bankfinansiering. Långivarna kan dock fortfarande vara mycket osäkra på hur de skall bedöma de enskilda verksamheternas prospekt. De förlitar sig ofta på bankgarantier som underlag för utlåning till små och medelstora företag, särskilt när låntagaren inte kan uppvisa någon etablerad redovisning. Inte alla företagsägare kan ställa tillräcklig säkerhet.

| 110. | Marknadsbrister på lånemarknaden uppstår från asymmetrisk information, genom vilken långivaren bara delvis informeras om en verksamhets prospekt. Informationsasymetri innebär att långivarna inte kan värdera risknivån för att specifikt företag som omfattas av definitionen på små och medelstora företag. Det blir därför svårt att bedöma investeringsförslagens kvalitet och ännu svårare att fastställa en räntesats som korrekt avspeglar risknivån. Vanligtvis fattar bankerna lånebeslut på grundval av kriterier som kreditinformation, förvaltning av bankkonton, ansökarens resultat inom verksamheten och vilja att investera egna pengar i verksamheten och bevis på återbetalningsförmåga som baseras på en affärsplan. En enskild person har inte alltid några resultat att visa upp och inget egenkapital att investera i verksamheten. Därför lägger långivarna stor vikt vid entreprenörens vilja att ställa säkerhet för att få lån. Långivarnas användning av säkerhet ger många verksamheter möjlighet att säkerställa lånefinansiering, men när det gäller små och medelstora företag kan denna metod skapa svårigheter för entreprenörer som inte har några tillgångar att ställa som säkerhet. |
| --- | --- |

110.

Marknadsbrister på lånemarknaden uppstår från asymmetrisk information, genom vilken långivaren bara delvis informeras om en verksamhets prospekt. Informationsasymetri innebär att långivarna inte kan värdera risknivån för att specifikt företag som omfattas av definitionen på små och medelstora företag. Det blir därför svårt att bedöma investeringsförslagens kvalitet och ännu svårare att fastställa en räntesats som korrekt avspeglar risknivån. Vanligtvis fattar bankerna lånebeslut på grundval av kriterier som kreditinformation, förvaltning av bankkonton, ansökarens resultat inom verksamheten och vilja att investera egna pengar i verksamheten och bevis på återbetalningsförmåga som baseras på en affärsplan. En enskild person har inte alltid några resultat att visa upp och inget egenkapital att investera i verksamheten. Därför lägger långivarna stor vikt vid entreprenörens vilja att ställa säkerhet för att få lån. Långivarnas användning av säkerhet ger många verksamheter möjlighet att säkerställa lånefinansiering, men när det gäller små och medelstora företag kan denna metod skapa svårigheter för entreprenörer som inte har några tillgångar att ställa som säkerhet.

| 111. | Finansiering som baseras på lån och tillgångar är tillräckliga för att uppfylla de flesta företags behov, men en betydande minoritet har behov av egenkapitalfinansiering. Egenkapitalinvesterare tillför kapital i utbyte mot aktier i verksamheten, vilket ger dem möjlighet att ta emot en andel av verksamhetens framtida vinster. Denna form av finansiering passar bäst när verksamheten befinner sig i en tidig fas i utvecklingen, som ännu inte genererar tillräckliga inkomster för att kunna återbetala räntorna på lånet, eller verksamheter som utvecklar ny teknik, nya produkter eller marknader med hög tillväxtpotential, men som också medför ett stort risktagande. |
| --- | --- |

111.

Finansiering som baseras på lån och tillgångar är tillräckliga för att uppfylla de flesta företags behov, men en betydande minoritet har behov av egenkapitalfinansiering. Egenkapitalinvesterare tillför kapital i utbyte mot aktier i verksamheten, vilket ger dem möjlighet att ta emot en andel av verksamhetens framtida vinster. Denna form av finansiering passar bäst när verksamheten befinner sig i en tidig fas i utvecklingen, som ännu inte genererar tillräckliga inkomster för att kunna återbetala räntorna på lånet, eller verksamheter som utvecklar ny teknik, nya produkter eller marknader med hög tillväxtpotential, men som också medför ett stort risktagande.

| 112. | Egenkapitalfinansiering står för bara 8 procentenheter av all extern finansiering för små och medelstora företag, men denna statistik undervärderar dess betydelse i en modern, företagarvänlig ekonomi. De verksamheter som oftast behöver egenkapitalfinansiering är för det mesta mycket innovativa och har potential att bidra till att skapa produktivitetstillväxt. Vidare åtföljs riskkapitalfinansieringen ibland av stöd till ledningen, rådgivning och annan experthjälp. |
| --- | --- |

112.

Egenkapitalfinansiering står för bara 8 procentenheter av all extern finansiering för små och medelstora företag, men denna statistik undervärderar dess betydelse i en modern, företagarvänlig ekonomi. De verksamheter som oftast behöver egenkapitalfinansiering är för det mesta mycket innovativa och har potential att bidra till att skapa produktivitetstillväxt. Vidare åtföljs riskkapitalfinansieringen ibland av stöd till ledningen, rådgivning och annan experthjälp.

| 113. | Trots att egenkapitalfinansieringen är en viktig drivkraft för enskilda verksamheters tillväxt och tillväxt i ekonomin som helhet finns det starka bevis på att strukturella egenskaper på den privata egenkapitalmarknaden ger upphov till en växande brist på egenkapital som ställer till svårigheter för företag som söker mindre belopp tillväxtkapital. Dessa strukturella orsaker påverkar både marknadens utbuds- och efterfrågesida. |
| --- | --- |

113.

Trots att egenkapitalfinansieringen är en viktig drivkraft för enskilda verksamheters tillväxt och tillväxt i ekonomin som helhet finns det starka bevis på att strukturella egenskaper på den privata egenkapitalmarknaden ger upphov till en växande brist på egenkapital som ställer till svårigheter för företag som söker mindre belopp tillväxtkapital. Dessa strukturella orsaker påverkar både marknadens utbuds- och efterfrågesida.

| 114. | De informationsproblem som belysts på lånemarknaden gäller också för egenkapitalmarknaden. På utbudssidan är vanligtvis tre faktorer inblandade, nämligen informationsasymetri, transaktionskostnader och uppfattningen vad gäller risktagande och belöning. |
| --- | --- |

114.

De informationsproblem som belysts på lånemarknaden gäller också för egenkapitalmarknaden. På utbudssidan är vanligtvis tre faktorer inblandade, nämligen informationsasymetri, transaktionskostnader och uppfattningen vad gäller risktagande och belöning.

| 115. | ”Informationsasymmetri” innebär att egenkapitalinvesterare kan bli tvungna att betala stora kostnader för att fastställa lämpliga investeringsmöjligheter. Dessa informationsproblem är vanligtvis störst för små, unga företag och särskilt innovativa verksamheter som försöker utveckla oprövad teknik, oprövade produkter och marknader. Informationssvårigheterna utgör ett betydande hinder för småskaliga egenkapitalinvesteringar, eftersom investeringskostnaderna inte varierar i proportion till investeringsstorleken. I jämförelse med stora börsnoterade företag är informationsflödet för små icke-börsnoterade företag som söker investering mycket mer begränsad. Investerarna kan därför ådra sig stora kostnader när de letar efter lämpliga investeringsmöjligheter. Dessutom är det ofta svårt att bedöma en verksamhets prospekt, särskilt när ledningsgruppen, produkten eller tekniken är oprövad. Innan egenkapitalinvesterarna kan företa informerade investeringsval måste de göra en noggrann genomgång. Kostnaderna för informationsinsamlingen varierar inte i proportion till investeringsstorleken och kan vid mindre investeringar verka avskräckande stora i relation till den potentiella avkastningen från investeringen. När egenkapitalinvesteraren slutligen har investerat i en verksamhet måste denne övervaka resultaten av investeringen. Det sker ofta genom att investeraren tar en plats i styrelsen och därmed kan bidra med tid och insatser för att stödja ledningen, särskilt när ledningsgruppen är relativt oerfaren. Det kan bidra till att förbättra företagets resultat, men kostnaderna varierar ännu en gång inte i proportion till investeringsstorleken. |
| --- | --- |

115.

”Informationsasymmetri” innebär att egenkapitalinvesterare kan bli tvungna att betala stora kostnader för att fastställa lämpliga investeringsmöjligheter. Dessa informationsproblem är vanligtvis störst för små, unga företag och särskilt innovativa verksamheter som försöker utveckla oprövad teknik, oprövade produkter och marknader. Informationssvårigheterna utgör ett betydande hinder för småskaliga egenkapitalinvesteringar, eftersom investeringskostnaderna inte varierar i proportion till investeringsstorleken. I jämförelse med stora börsnoterade företag är informationsflödet för små icke-börsnoterade företag som söker investering mycket mer begränsad. Investerarna kan därför ådra sig stora kostnader när de letar efter lämpliga investeringsmöjligheter. Dessutom är det ofta svårt att bedöma en verksamhets prospekt, särskilt när ledningsgruppen, produkten eller tekniken är oprövad. Innan egenkapitalinvesterarna kan företa informerade investeringsval måste de göra en noggrann genomgång. Kostnaderna för informationsinsamlingen varierar inte i proportion till investeringsstorleken och kan vid mindre investeringar verka avskräckande stora i relation till den potentiella avkastningen från investeringen. När egenkapitalinvesteraren slutligen har investerat i en verksamhet måste denne övervaka resultaten av investeringen. Det sker ofta genom att investeraren tar en plats i styrelsen och därmed kan bidra med tid och insatser för att stödja ledningen, särskilt när ledningsgruppen är relativt oerfaren. Det kan bidra till att förbättra företagets resultat, men kostnaderna varierar ännu en gång inte i proportion till investeringsstorleken.

| 116. | Det ingår betydande fasta kostnader för att göra egenkapitalinvesteringar, t.ex. för att förhandla om villkoren för investeringen och utarbeta de juridiska avtal som krävs (”transaktionskostnader”). Dessa transaktionskostnader tenderar, liksom andra fasta kostnader, att hindra mindre investeringsbelopp. |
| --- | --- |

116.

Det ingår betydande fasta kostnader för att göra egenkapitalinvesteringar, t.ex. för att förhandla om villkoren för investeringen och utarbeta de juridiska avtal som krävs (”transaktionskostnader”). Dessa transaktionskostnader tenderar, liksom andra fasta kostnader, att hindra mindre investeringsbelopp.

| 117. | Investeringsbesluten fattas på grundval av uppfattningen om risktagande och förväntad finansiell avkastning. Om investerarna har orealistiska förväntningar leder det till att man inte når en optimal fördelning av kapitalet. |
| --- | --- |

117.

Investeringsbesluten fattas på grundval av uppfattningen om risktagande och förväntad finansiell avkastning. Om investerarna har orealistiska förväntningar leder det till att man inte når en optimal fördelning av kapitalet.

| 118. | Begränsningar på efterfrågesidan hindrar också tillförseln på egenkapitalfinansiering från investerare till små och medelstora företag. Undersökningar har belyst ett antal faktorer som avskräcker små företag från att söka egenkapital. En förlust av kontrollen och en begränsad ledarskapsfrihet är de faktorer som små och medelstora företag oftast nämner, men kostnaderna för att säkra egenkapitalfinansieringen och en bristande kännedom om externa finansieringskällor är också vanligt förekommande hinder. Många av de verksamheter som aktivt söker egenkapitalinvesteringar hindras också av en bristande investeringsvilja. Små och medelstora företag kan hindras av en begränsad kännedom om och förståelse av de olika formerna för riskfinansiering som finns tillgängliga och hur de skall få tillgång till dem och otillräckligt utvecklade eller dåligt presenterade affärsplaner. Otillräckliga förberedelser och planering i verksamheten avskräcker potentiella investerare, inte minst genom att de ökar kostnaderna för information och en noggrann genomgång. |
| --- | --- |

118.

Begränsningar på efterfrågesidan hindrar också tillförseln på egenkapitalfinansiering från investerare till små och medelstora företag. Undersökningar har belyst ett antal faktorer som avskräcker små företag från att söka egenkapital. En förlust av kontrollen och en begränsad ledarskapsfrihet är de faktorer som små och medelstora företag oftast nämner, men kostnaderna för att säkra egenkapitalfinansieringen och en bristande kännedom om externa finansieringskällor är också vanligt förekommande hinder. Många av de verksamheter som aktivt söker egenkapitalinvesteringar hindras också av en bristande investeringsvilja. Små och medelstora företag kan hindras av en begränsad kännedom om och förståelse av de olika formerna för riskfinansiering som finns tillgängliga och hur de skall få tillgång till dem och otillräckligt utvecklade eller dåligt presenterade affärsplaner. Otillräckliga förberedelser och planering i verksamheten avskräcker potentiella investerare, inte minst genom att de ökar kostnaderna för information och en noggrann genomgång.

| 119. | En brist på egenkapital uppstår när lönsamma verksamheter inte kan dra till sig investeringar från antingen informella investerare eller riskkapitalinvesterare, vilka utgör små och medelstora företags främsta källor till egenkapitalfinansiering. Informella investerare (affärsänglar och andra informella investerare) har tillgång till begränsade finansiella medel och investerar därför i allmänhet ganska små egenkapitalbelopp. Formella riskkapitalinvesterare ådrar sig däremot mycket större kostnader för att utvärdera potentiella investeringar. Dessa kostnader är, på grund av de strukturella orsaker som anges ovan, ofta avskräckande höga för ett företag som bara söker ett mindre belopp egenkapitalfinansiering. |
| --- | --- |

119.

En brist på egenkapital uppstår när lönsamma verksamheter inte kan dra till sig investeringar från antingen informella investerare eller riskkapitalinvesterare, vilka utgör små och medelstora företags främsta källor till egenkapitalfinansiering. Informella investerare (affärsänglar och andra informella investerare) har tillgång till begränsade finansiella medel och investerar därför i allmänhet ganska små egenkapitalbelopp. Formella riskkapitalinvesterare ådrar sig däremot mycket större kostnader för att utvärdera potentiella investeringar. Dessa kostnader är, på grund av de strukturella orsaker som anges ovan, ofta avskräckande höga för ett företag som bara söker ett mindre belopp egenkapitalfinansiering.

| 120. | En brist på egenkapital påverkar därför verksamheter som söker ett belopp som överstiger de flesta informella investerarnas finansiella tillgångar, men som understiger den nivå där det är lönsamt för riskkapitalinvesterarna att investera. |
| --- | --- |

120.

En brist på egenkapital påverkar därför verksamheter som söker ett belopp som överstiger de flesta informella investerarnas finansiella tillgångar, men som understiger den nivå där det är lönsamt för riskkapitalinvesterarna att investera.

| 121. | Enligt de senaste uppgifterna (15) från BVCA visade stora ledningsförvärvsfonder (management buy out) en bra avkastning under 2003 och på längre sikt, medan den genomsnittliga avkastningen från nystartade företag och teknikfonder fortsatte att minska under 2003. |
| --- | --- |

121.

Enligt de senaste uppgifterna (15) från BVCA visade stora ledningsförvärvsfonder (management buy out) en bra avkastning under 2003 och på längre sikt, medan den genomsnittliga avkastningen från nystartade företag och teknikfonder fortsatte att minska under 2003.

| 122. | Beträffande det samlade resultatet per investeringsfas, hade fonder som inriktade sig på investeringar i ett tidigt skede en genomsnittlig avkastning på -18,1 % 2003 jämfört med en genomsnittlig avkastning under en treårsperiod på -25,1 % och en genomsnittlig avkastning under en femårsperiod på -12,5 %. |
| --- | --- |

122.

Beträffande det samlade resultatet per investeringsfas, hade fonder som inriktade sig på investeringar i ett tidigt skede en genomsnittlig avkastning på -18,1 % 2003 jämfört med en genomsnittlig avkastning under en treårsperiod på -25,1 % och en genomsnittlig avkastning under en femårsperiod på -12,5 %.

| 123. | Fonder som specialiserar sig på utvecklingsfasinvesteringar uppvisade en genomsnittlig avkastning på -3,4 % 2003 jämfört med en genomsnittlig avkastning under en treårsperiod på -8,2 % och en genomsnittlig avkastning under en femårsperiod på 2,7 %. |
| --- | --- |

123.

Fonder som specialiserar sig på utvecklingsfasinvesteringar uppvisade en genomsnittlig avkastning på -3,4 % 2003 jämfört med en genomsnittlig avkastning under en treårsperiod på -8,2 % och en genomsnittlig avkastning under en femårsperiod på 2,7 %.

| 124. | Samtidigt uppvisade fonder som specialiserat sig på ledningsförvärv (management buy outs) ett betydligt bättre resultat. För medelstora ledningsförvärv var den genomsnittliga avkastningen under 2003 12,2 % jämfört med en genomsnittlig avkastning under en treårsperiod på 2,9 % och en genomsnittlig avkastning under en femårsperiod på 6,7 %. Skillnaden blir än mer uppenbar när man tittar på stora ledningsförvärv med en genomsnittlig avkastning på 15,3 % under 2003, en genomsnittlig avkastning under en treårsperiod på 9,1 % och motsvarande avkastning på 13,6 % under en femårsperiod. |
| --- | --- |

124.

Samtidigt uppvisade fonder som specialiserat sig på ledningsförvärv (management buy outs) ett betydligt bättre resultat. För medelstora ledningsförvärv var den genomsnittliga avkastningen under 2003 12,2 % jämfört med en genomsnittlig avkastning under en treårsperiod på 2,9 % och en genomsnittlig avkastning under en femårsperiod på 6,7 %. Skillnaden blir än mer uppenbar när man tittar på stora ledningsförvärv med en genomsnittlig avkastning på 15,3 % under 2003, en genomsnittlig avkastning under en treårsperiod på 9,1 % och motsvarande avkastning på 13,6 % under en femårsperiod.

| 125. | De uppgifter som presenteras ovan understryker den aktuella utvecklingen på den brittiska riskkapitalmarknaden. Riskkapitalinvesterare övergår till allt större investeringar för att få högre avkastning och ökar således bristen på egenkapital mellan småskaliga nystartade företag och expansionsinvesteringar och storskaliga investeringar i väletablerade företag. |
| --- | --- |

125.

De uppgifter som presenteras ovan understryker den aktuella utvecklingen på den brittiska riskkapitalmarknaden. Riskkapitalinvesterare övergår till allt större investeringar för att få högre avkastning och ökar således bristen på egenkapital mellan småskaliga nystartade företag och expansionsinvesteringar och storskaliga investeringar i väletablerade företag.

| 126. | Denna utveckling mot ännu större investeringar understryks ytterligare av nyligen framtagna statistikuppgifter om investeringsverksamheten i Förenade kungariket (16). Den genomsnittliga finansieringen för alla investeringsfaser ökade till 4,3 miljoner pund (6 miljoner euro) 2003 från 3,8 miljoner pund (5,3 miljoner euro) 2002. Det förklaras genom det faktum att investeringar i småskaliga expansionsfaser minskade med 57 % till 477 miljoner pund (670 miljoner euro) 2003 från 1,2 miljarder pund (1,7 miljarder euro) 2002. Det genomsnittliga belopp som ett företag i expansionsfasen tog emot minskade från 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) 2002 till 800 000 pund (1,1 miljon euro) 2003. |
| --- | --- |

126.

Denna utveckling mot ännu större investeringar understryks ytterligare av nyligen framtagna statistikuppgifter om investeringsverksamheten i Förenade kungariket (16). Den genomsnittliga finansieringen för alla investeringsfaser ökade till 4,3 miljoner pund (6 miljoner euro) 2003 från 3,8 miljoner pund (5,3 miljoner euro) 2002. Det förklaras genom det faktum att investeringar i småskaliga expansionsfaser minskade med 57 % till 477 miljoner pund (670 miljoner euro) 2003 från 1,2 miljarder pund (1,7 miljarder euro) 2002. Det genomsnittliga belopp som ett företag i expansionsfasen tog emot minskade från 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) 2002 till 800 000 pund (1,1 miljon euro) 2003.

| 127. | Av den totala kapitaltillförseln under 2003 har en övervägande majoritet på 92 % (8,2 miljarder pund eller 11,5 miljarder euro) investerats i ledningsförvärv (management buy-outs och managent buy-ins), vilket är en ökning från 87 % under 2002. I rapporten förväntas bara 3 % (290 miljoner pund eller 406 miljoner euro) investeras i expansionsfasföretag jämfört med 6 % under 2002. För investeringar i tidiga skeden antogs i rapporten investeringarna ha uppgått till 4 % av den totala kapitaltillförseln under 2003 (368 miljoner pund eller 515 miljoner euro) jämfört med 3 % 2002. |
| --- | --- |

127.

Av den totala kapitaltillförseln under 2003 har en övervägande majoritet på 92 % (8,2 miljarder pund eller 11,5 miljarder euro) investerats i ledningsförvärv (management buy-outs och managent buy-ins), vilket är en ökning från 87 % under 2002. I rapporten förväntas bara 3 % (290 miljoner pund eller 406 miljoner euro) investeras i expansionsfasföretag jämfört med 6 % under 2002. För investeringar i tidiga skeden antogs i rapporten investeringarna ha uppgått till 4 % av den totala kapitaltillförseln under 2003 (368 miljoner pund eller 515 miljoner euro) jämfört med 3 % 2002.

| 128. | Inom kategorin ledningsförvärv (management buy out och management buy in) förväntas 58 % investeras i de största ledningsförvärven (samlade investeringar på över 100 miljoner pund eller 140 miljoner euro) jämfört med 45 % under 2002. 20 % kommer att investeras i ledningsförvärv på mellan 50 miljoner pund (70 miljoner euro) och 100 miljoner pund (140 miljoner euro), en ökning från 17 % under 2002, och 13 % kommer att investeras i ledningsförvärv på mellan 10 miljoner pund (14 miljoner euro) och 50 miljoner pund (70 miljoner euro), jämfört med 24 % under 2002. Liksom under 2002 kommer bara 1 % att investeras i ledningsförvärv på upp till 10 miljoner pund (14 miljoner euro). |
| --- | --- |

128.

Inom kategorin ledningsförvärv (management buy out och management buy in) förväntas 58 % investeras i de största ledningsförvärven (samlade investeringar på över 100 miljoner pund eller 140 miljoner euro) jämfört med 45 % under 2002. 20 % kommer att investeras i ledningsförvärv på mellan 50 miljoner pund (70 miljoner euro) och 100 miljoner pund (140 miljoner euro), en ökning från 17 % under 2002, och 13 % kommer att investeras i ledningsförvärv på mellan 10 miljoner pund (14 miljoner euro) och 50 miljoner pund (70 miljoner euro), jämfört med 24 % under 2002. Liksom under 2002 kommer bara 1 % att investeras i ledningsförvärv på upp till 10 miljoner pund (14 miljoner euro).

| 129. | Nedgången i både de investeringar och resultat som presenteras ovan har lett till att riskkapitalinvesterare som investerade i nystartade företag har dragit sig ur marknaden. Det belyses ytterligare av det faktum att den genomsnittliga finansieringen (för alla investeringsfaser) stadigt ökar och nådde 4,3 miljoner pund (6 miljoner euro) under 2003. Investerare på den brittiska riskkapitalmarknaden investerar större belopp i ett försök att minska risktagandet, vilket bidrar till att förvärra bristen på egenkapital. |
| --- | --- |

129.

Nedgången i både de investeringar och resultat som presenteras ovan har lett till att riskkapitalinvesterare som investerade i nystartade företag har dragit sig ur marknaden. Det belyses ytterligare av det faktum att den genomsnittliga finansieringen (för alla investeringsfaser) stadigt ökar och nådde 4,3 miljoner pund (6 miljoner euro) under 2003. Investerare på den brittiska riskkapitalmarknaden investerar större belopp i ett försök att minska risktagandet, vilket bidrar till att förvärra bristen på egenkapital.

| 130. | Kapitaltillförseln för investeringar i nystartade företag har minskat med 73 % från 2001 till 2003. Under 2001 anskaffades 1,4 miljarder pund (2 miljarder euro) för investeringar i nystartade företag jämfört med 369 miljoner pund (517 miljoner euro) under 2003. Bara 1 % av dessa 369 miljoner pund (517 miljoner euro) som anskaffades under 2003 var avsedda för investeringar på under 10 miljoner pund (14 miljoner euro). |
| --- | --- |

130.

Kapitaltillförseln för investeringar i nystartade företag har minskat med 73 % från 2001 till 2003. Under 2001 anskaffades 1,4 miljarder pund (2 miljarder euro) för investeringar i nystartade företag jämfört med 369 miljoner pund (517 miljoner euro) under 2003. Bara 1 % av dessa 369 miljoner pund (517 miljoner euro) som anskaffades under 2003 var avsedda för investeringar på under 10 miljoner pund (14 miljoner euro).

| 131. | I sitt beslut om att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende den föreslagna stödåtgärden framhöll kommissionen att det med tanke på det högsta investeringsbelopp som föreslagits enligt stödordningen, vilket avsevärt överstiger det högsta investeringsbelopp som fastställs i meddelandet, var det nödvändigt att få in synpunkter från berörda parter för att besluta om stödåtgärden påverkar handelsvillkoren i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

131.

I sitt beslut om att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende den föreslagna stödåtgärden framhöll kommissionen att det med tanke på det högsta investeringsbelopp som föreslagits enligt stödordningen, vilket avsevärt överstiger det högsta investeringsbelopp som fastställs i meddelandet, var det nödvändigt att få in synpunkter från berörda parter för att besluta om stödåtgärden påverkar handelsvillkoren i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| 132. | Samtliga synpunkter som togs emot från berörda tredje parter var positiva och parterna underströk stödåtgärdens betydelse och att de anser att de högsta investeringsbelopp som föreslagits är lämpliga. |
| --- | --- |

132.

Samtliga synpunkter som togs emot från berörda tredje parter var positiva och parterna underströk stödåtgärdens betydelse och att de anser att de högsta investeringsbelopp som föreslagits är lämpliga.

| 133. | Med hänsyn tagen till de uppgifter som lades fram i den ursprungliga anmälan, synpunkterna från berörda tredje parter tillika med de ytterligare uppgifter som Förenade kungariket lämnade efter kommissionens beslut om att inleda förfarandet i enlighet med artikel 88.2 i EG-fördraget, drar kommissionen slutsatsen att Förenade kungariket har lämnat tillräckliga bevis på förekomsten av en brist på egenkapital i storleksordningen på mellan 250 000 pund (357 000 euro) och 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) på den brittiska riskkapitalmarknaden. |
| --- | --- |

133.

Med hänsyn tagen till de uppgifter som lades fram i den ursprungliga anmälan, synpunkterna från berörda tredje parter tillika med de ytterligare uppgifter som Förenade kungariket lämnade efter kommissionens beslut om att inleda förfarandet i enlighet med artikel 88.2 i EG-fördraget, drar kommissionen slutsatsen att Förenade kungariket har lämnat tillräckliga bevis på förekomsten av en brist på egenkapital i storleksordningen på mellan 250 000 pund (357 000 euro) och 2 miljoner pund (2,9 miljoner euro) på den brittiska riskkapitalmarknaden.

VI.4.   Stödåtgärdens förenlighet – Överensstämmelse med de positiva inslagen i meddelandet

| 134. | Riskkapitalfonderna kommer att begränsas till investeringar i små och medelstora företag i enlighet med kommissionens definition av dessa. Det anses vara ett positivt inslag. |
| --- | --- |

134.

Riskkapitalfonderna kommer att begränsas till investeringar i små och medelstora företag i enlighet med kommissionens definition av dessa. Det anses vara ett positivt inslag.

| 135. | Riskkapitalfonderna skall investera kapital i små och medelstora företag med hjälp av egenkapital eller egenkapitalliknande instrument. Investeringar som helt består av låneinstrument utan inslag av egenkapital kommer inte att godkännas. Kommissionen anser att detta är ett positivt inslag. |
| --- | --- |

135.

Riskkapitalfonderna skall investera kapital i små och medelstora företag med hjälp av egenkapital eller egenkapitalliknande instrument. Investeringar som helt består av låneinstrument utan inslag av egenkapital kommer inte att godkännas. Kommissionen anser att detta är ett positivt inslag.

| 136. | Det har etablerats en koppling mellan investeringsresultaten och lönerna för de kommersiella fondförvaltarna som har ansvar för investeringsbesluten. De offentliga myndigheterna kommer inte att involveras i riskkapitalfondernas investeringsval och beslutfattande bortsett från att dessa fastställer restriktioner för att säkerställa att investeringarna begränsas till små och medelstora företag. Investeringsbesluten fattas av riskkapitalfondernas kommersiella fondförvaltare som har intresse av att säkerställa att fonderna har en maximal avkastning. Det administrativa organet SBS kommer bara att godkänna riskkapitalfonder där förvaltarna har en klar målsättning att maximera avkastningen. De offentliga myndigheternas villkor för att investera i riskkapitalfonderna kommer att ge privata investerare starka incitament att försäkra sig om att deras fonder är vinstmotiverade och uppvisar goda resultat. Dessa incitament uppstår då privata investerare skall betala ränta på offentligt kapital och helt återbetala kapital till både offentliga och privata investerare, innan några vinster kan delas ut. Som ett resultat av detta kommer de privata investerarna att få påta sig åtminstone en proportionell andel av riskkapitalfondernas eventuella förluster. Riskkapitalfonderna eller deras förvaltare skall agera i enlighet med branschens riktlinjer (BVCA:s riktlinjer). Samtliga dessa inslag måste bedömas som positiva. |
| --- | --- |

136.

Det har etablerats en koppling mellan investeringsresultaten och lönerna för de kommersiella fondförvaltarna som har ansvar för investeringsbesluten. De offentliga myndigheterna kommer inte att involveras i riskkapitalfondernas investeringsval och beslutfattande bortsett från att dessa fastställer restriktioner för att säkerställa att investeringarna begränsas till små och medelstora företag. Investeringsbesluten fattas av riskkapitalfondernas kommersiella fondförvaltare som har intresse av att säkerställa att fonderna har en maximal avkastning. Det administrativa organet SBS kommer bara att godkänna riskkapitalfonder där förvaltarna har en klar målsättning att maximera avkastningen. De offentliga myndigheternas villkor för att investera i riskkapitalfonderna kommer att ge privata investerare starka incitament att försäkra sig om att deras fonder är vinstmotiverade och uppvisar goda resultat. Dessa incitament uppstår då privata investerare skall betala ränta på offentligt kapital och helt återbetala kapital till både offentliga och privata investerare, innan några vinster kan delas ut. Som ett resultat av detta kommer de privata investerarna att få påta sig åtminstone en proportionell andel av riskkapitalfondernas eventuella förluster. Riskkapitalfonderna eller deras förvaltare skall agera i enlighet med branschens riktlinjer (BVCA:s riktlinjer). Samtliga dessa inslag måste bedömas som positiva.

| 137. | De brittiska myndigheterna kommer att se till att det görs reklam för stödordningen och att uppmaningar om att ansöka går ut i hela EES via Europeiska unionens officiella tidning och relevant fackpress. Det finns inga restriktioner vad gäller investerarnas eller förvaltarnas geografiska lokalisering. Kommissionen anser också detta vara ett positivt inslag. |
| --- | --- |

137.

De brittiska myndigheterna kommer att se till att det görs reklam för stödordningen och att uppmaningar om att ansöka går ut i hela EES via Europeiska unionens officiella tidning och relevant fackpress. Det finns inga restriktioner vad gäller investerarnas eller förvaltarnas geografiska lokalisering. Kommissionen anser också detta vara ett positivt inslag.

| 138. | Riskkapitalfonderna skall inte investera i känsliga sektorer där det finns restriktioner om statligt stöd eller i sektorer som inte omfattas av meddelandet. Lågrisksektorer inklusive fastigheter, mark, finansierings- och investeringsföretag eller leasingföretag av finansieringstyp kommer inte att bli berättigade till investeringar från denna stödordning. Det anses vara ett positivt inslag. |
| --- | --- |

138.

Riskkapitalfonderna skall inte investera i känsliga sektorer där det finns restriktioner om statligt stöd eller i sektorer som inte omfattas av meddelandet. Lågrisksektorer inklusive fastigheter, mark, finansierings- och investeringsföretag eller leasingföretag av finansieringstyp kommer inte att bli berättigade till investeringar från denna stödordning. Det anses vara ett positivt inslag.

| 139. | Alla investeringar som riskkapitalfonderna företar skall baseras på noggrant utformade affärsplaner. Det är ytterligare ett positivt inslag. |
| --- | --- |

139.

Alla investeringar som riskkapitalfonderna företar skall baseras på noggrant utformade affärsplaner. Det är ytterligare ett positivt inslag.

| 140. | De brittiska myndigheterna har fastställt att de stödmottagande små och medelstora företagens berättigande att ta emot andra offentligt finansierade bidrag, lån eller andra former av investeringsstöd som inte omfattas av denna anmälan skall minskas med 30 % av den stödnivå som annars skulle ha kunnat godkännas. Kommissionen anser att detta är ett positivt inslag. |
| --- | --- |

140.

De brittiska myndigheterna har fastställt att de stödmottagande små och medelstora företagens berättigande att ta emot andra offentligt finansierade bidrag, lån eller andra former av investeringsstöd som inte omfattas av denna anmälan skall minskas med 30 % av den stödnivå som annars skulle ha kunnat godkännas. Kommissionen anser att detta är ett positivt inslag.

VII.   SLUTSATS

| 141. | Kommissionen drar därför slutsatsen att det stöd som beviljas genom stödordningen Enterprise Capital Funds uppfyller villkoren i kommissionens meddelande om statligt stöd och riskkapital. Kommissionen anser därför att stödåtgärden är förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c) i EG-fördraget. |
| --- | --- |

141.

Kommissionen drar därför slutsatsen att det stöd som beviljas genom stödordningen Enterprise Capital Funds uppfyller villkoren i kommissionens meddelande om statligt stöd och riskkapital. Kommissionen anser därför att stödåtgärden är förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c) i EG-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Förenade kungariket planerar att genomföra är förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 c) i EG-fördraget.

Genomförandet av detta stöd godkänns följaktligen.

Artikel 2

Förenade kungariket skall lämna en årlig rapport om genomförandet av stödet.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel den 3 maj 2005.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 225, 9.09.2004, s. 2.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Den definition av små och medelstora företag som myndigheterna i Förenade kungariket använder för stödordningen följer den definition som finns i bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (EGT L 10, 13.01.2001, s. 33).

3

(4)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

4

(5)  EGT C 235, 21.08.2001, s. 3.

5

(6)  EGT C 235, 21.08.2001, s. 3 ff.

6

(7)  Statligt stöd N 265/2000 – Förenade kungariket: Regional stödkarta 2000 – 2006. EGT C 272, 23.09.2000, s. 43.

7

(8)  ”Assessing the Scale of the ’Equity Gap’ in the UK Economy”, 2003; ”Assessing the Finance Gap”, 2003.

8

(9)  Se fotnot 6.

9

(10)  Kommissionens beslut 2001/406/EG av den 13 februari 2001 om stödordningen ”Viridian Growth Fund” som anmäldes av Förenade kungariket (statligt stöd C 46/2000), EUT C 144, 30.05.2001, s. 23.

10

(11)  Statligt stöd N 722/2000: EGT C 133, 5.6.2002, s. 11.

11

(12)  Statligt stöd N 606/2001: EGT C 133, 5.06.2002, s. 10.

12

(13)  Statligt stöd N 265/2000 – Förenade kungariket: Regional stödkarta 2000 – 2006. Se fotnot 8.

13

(14)  Bank of England: ”Finance for Small Firms – A Tenth Report”, 2003.

14

(15)  BVCA: ”Performance Measurement Survey 2003”, 2004.

15

(16)  BVCA: ”Report on Investment Activity 2003”, 2004.

16

---

| 29.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/33

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 28 mars 2006

om ändring av beslut 2006/135/EG vad gäller upprättandet av A- och B-områden i vissa medlemsstater på grund av utbrott av högpatogen aviär influensa

[delgivet med nr K(2006) 1144]

(Text av betydelse för EES)

(2006/251/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 av den 26 maj 2003 om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om ändring av rådets direktiv 92/65/EEG (3), särskilt artikel 18,

med beaktande av rådets direktiv 2005/94/EG av den 20 december 2005 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa och om upphävande av direktiv 92/40/EEG (4), särskilt artikel 66.2, och

av följande skäl:

| (1) | Sverige har underrättat kommissionen och de övriga medlemsstaterna om ett utbrott av högpatogen aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 hos fjäderfä i vissa områden av dess territorium och har i avvaktan på att neuraminidastyp (N) bestäms vidtagit de lämpliga åtgärder som fastställs i kommissionens beslut 2006/135/EG av den 22 februari 2006 om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa hos fjäderfä i gemenskapen (5). |
| --- | --- |

(1)

Sverige har underrättat kommissionen och de övriga medlemsstaterna om ett utbrott av högpatogen aviär influensa orsakad av influensavirus A av subtyp H5N1 hos fjäderfä i vissa områden av dess territorium och har i avvaktan på att neuraminidastyp (N) bestäms vidtagit de lämpliga åtgärder som fastställs i kommissionens beslut 2006/135/EG av den 22 februari 2006 om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa hos fjäderfä i gemenskapen (5).

| (2) | Sverige vidtog efter detta utbrott de nödvändiga åtgärderna enligt beslut 2006/135/EG. Efter det att kommissionen hade underrättats om åtgärderna har dessa granskats i samarbete med den berörda medlemsstaten, och kommissionen är till freds med att de A- och B-områden som medlemsstaten upprättat befinner sig på tillräckligt avstånd från utbrottet hos fjäderfä och epidemiologiskt besläktade fall hos vilda fåglar. Det är därför nödvändigt att upprätta A- och B-områden i Sverige och att fastställa hur länge denna regionalisering skall gälla. |
| --- | --- |

(2)

Sverige vidtog efter detta utbrott de nödvändiga åtgärderna enligt beslut 2006/135/EG. Efter det att kommissionen hade underrättats om åtgärderna har dessa granskats i samarbete med den berörda medlemsstaten, och kommissionen är till freds med att de A- och B-områden som medlemsstaten upprättat befinner sig på tillräckligt avstånd från utbrottet hos fjäderfä och epidemiologiskt besläktade fall hos vilda fåglar. Det är därför nödvändigt att upprätta A- och B-områden i Sverige och att fastställa hur länge denna regionalisering skall gälla.

| (3) | Samtidigt bör vissa detaljer i regionaliseringen för Frankrike anpassas. |
| --- | --- |

(3)

Samtidigt bör vissa detaljer i regionaliseringen för Frankrike anpassas.

| (4) | Det är därför nödvändigt att ändra A- och B-områdena i bilaga I till beslut 2006/135/EG i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Det är därför nödvändigt att ändra A- och B-områdena i bilaga I till beslut 2006/135/EG i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till beslut 2006/135/EG skall ersättas med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 28 mars 2006.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/41/EG (EUT L 157, 30.4.2004, s. 33. Rättat i EUT L 195, 2.6.2004, s. 12).

1

(2)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/33/EG (EGT L 315, 19.11.2002, s. 14).

2

(3)  EUT L 146, 13.6.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 18/2006 (EUT L 4, 7.1.2006, s. 3).

3

(4)  EUT L 10, 14.1.2006, s. 16.

4

(5)  EUT L 52, 23.2.2006, s. 41. Beslutet ändrat genom beslut 2006/175/EG (EUT L 62, 3.3.2006, s. 27).

5

---

BILAGA

Bilaga I till beslut 2006/135/EG skall ersättas med följande:

”BILAGA I

DEL A

A-område som avses i artikel 2.1:

| ISO Lands-kod | Medlemsstat | A-område | Tillämpning till och med den |
| --- | --- | --- | --- |
| Kod | Namn |
| FR | FRANKRIKE | Postnummer | Kommun | 27.3.2006 |
| Övervakningsområde | 01005 | AMBERIEUX-EN-DOMBES |
| 01045 | BIRIEUX |
| 01052 | BOULIGNEUX |
| 01053 | BOURG-EN-BRESSE |
| 01069 | CERTINES |
| 01072 | CEYZERIAT |
| 01074 | CHALAMONT |
| 01083 | CHANEINS |
| 01084 | CHANOZ-CHATENAY |
| 01085 | LA CHAPELLE-DU-CHATELARD |
| 01090 | CHATENAY |
| 01092 | CHATILLON-LA-PALUD |
| 01093 | CHATILLON-SUR-CHALARONNE |
| 01096 | CHAVEYRIAT |
| 01105 | CIVRIEUX |
| 01113 | CONDEISSIAT |
| 01129 | CRANS |
| 01145 | DOMPIERRE-SUR-VEYLE |
| 01151 | DRUILLAT |
| 01156 | FARAMANS |
| 01195 | JASSERON |
| 01198 | JOYEUX |
| 01207 | LAPEYROUSE |
| 01211 | LENT |
| 01235 | MARLIEUX |
| 01244 | MEXIMIEUX |
| 01248 | MIONNAY |
| 01249 | MIRIBEL |
| 01254 | MONTAGNAT |
| 01260 | LE MONTELLIER |
| 01261 | MONTHIEUX |
| 01262 | MONTLUEL |
| 01264 | MONTRACOL |
| 01272 | NEUVILLE-LES-DAMES |
| 01289 | PERONNAS |
| 01297 | PIZAY |
| 01299 | LE PLANTAY |
| 01314 | PRIAY |
| 01318 | RANCE |
| 01319 | RELEVANT |
| 01322 | REYRIEUX |
| 01325 | RIGNIEUX-LE-FRANC |
| 01328 | ROMANS |
| 01333 | SAINT-ANDRE-DE-CORCY |
| 01335 | SAINT-ANDRE-LE-BOUCHOUX |
| 01336 | SAINT-ANDRE-SUR-VIEUX-JONC |
| 01342 | SAINTE-CROIX |
| 01349 | SAINT-ELOI |
| 01356 | SAINT-GEORGES-SUR-RENON |
| 01359 | SAINT-GERMAIN-SUR-RENON |
| 01362 | SAINT-JEAN-DE-THURIGNEUX |
| 01369 | SAINT-JUST |
| 01371 | SAINT-MARCEL |
| 01381 | SAINT-NIZIER-LE-DESERT |
| 01382 | SAINTE-OLIVE |
| 01383 | SAINT-PAUL-DE-VARAX |
| 01385 | SAINT-REMY |
| 01389 | SAINT-TRIVIER-SUR-MOIGNANS |
| 01393 | SANDRANS |
| 01398 | SAVIGNEUX |
| 01405 | SERVAS |
| 01412 | SULIGNAT |
| 01424 | TRAMOYES |
| 01425 | LA TRANCLIERE |
| 01430 | VARAMBON |
| 01434 | VERSAILLEUX |
| 01443 | VILLARS-LES-DOMBES |
| 01446 | VILLENEUVE |
| 01449 | VILLETTE-SUR-AIN |
| 01450 | VILLIEU-LOYES-MOLLON |
| 01001 | L'ABERGEMENT-CLEMENCIAT |
| 01004 | AMBERIEU-EN-BUGEY |
| 01007 | AMBRONAY |
| 01008 | AMBUTRIX |
| 01021 | ARS-SUR-FORMANS |
| 01024 | ATTIGNAT |
| 01025 | BAGE-LA-VILLE |
| 01027 | BALAN |
| 01028 | BANEINS |
| 01030 | BEAUREGARD |
| 01032 | BELIGNEUX |
| 01038 | BENY |
| 01041 | BETTANT |
| 01042 | BEY |
| 01043 | BEYNOST |
| 01046 | BIZIAT |
| 01047 | BLYES |
| 01049 | LA BOISSE |
| 01054 | BOURG-SAINT-CHRISTOPHE |
| 01062 | BRESSOLLES |
| 01065 | BUELLAS |
| 01075 | CHALEINS |
| 01088 | CHARNOZ-SUR-AIN |
| 01089 | CHATEAU-GAILLARD |
| 01095 | CHAVANNES-SUR-SURAN |
| 01099 | CHAZEY-SUR-AIN |
| 01115 | CONFRANCON |
| 01136 | CRUZILLES-LES-MEPILLAT |
| 01140 | CURTAFOND |
| 01142 | DAGNEUX |
| 01144 | DOMMARTIN |
| 01146 | DOMPIERRE-SUR-CHALARONNE |
| 01149 | DOUVRES |
| 01150 | DROM |
| 01157 | FAREINS |
| 01165 | FRANCHELEINS |
| 01166 | FRANS |
| 01167 | GARNERANS |
| 01169 | GENOUILLEUX |
| 01177 | GRAND-CORENT |
| 01183 | GUEREINS |
| 01184 | HAUTECOURT-ROMANECHE |
| 01188 | ILLIAT |
| 01194 | JASSANS-RIOTTIER |
| 01197 | JOURNANS |
| 01199 | JUJURIEUX |
| 01202 | LAGNIEU |
| 01203 | LAIZ |
| 01213 | LEYMENT |
| 01225 | LURCY |
| 01238 | MASSIEUX |
| 01241 | MEILLONNAS |
| 01243 | MESSIMY-SUR-SAONE |
| 01245 | BOHAS-MEYRIAT-RIGNAT |
| 01246 | MEZERIAT |
| 01250 | MISERIEUX |
| 01252 | MOGNENEINS |
| 01258 | MONTCEAUX |
| 01259 | MONTCET |
| 01263 | MONTMERLE-SUR-SAONE |
| 01266 | MONTREVEL-EN-BRESSE |
| 01273 | NEUVILLE-SUR-AIN |
| 01275 | NEYRON |
| 01276 | NIEVROZ |
| 01285 | PARCIEUX |
| 01290 | PEROUGES |
| 01291 | PERREX |
| 01295 | PEYZIEUX-SUR-SAONE |
| 01301 | POLLIAT |
| 01303 | PONCIN |
| 01304 | PONT-D'AIN |
| 01317 | RAMASSE |
| 01321 | REVONNAS |
| 01334 | SAINT-ANDRE-D'HUIRIAT |
| 01339 | SAINT-BERNARD |
| 01343 | SAINT-CYR-SUR-MENTHON |
| 01344 | SAINT-DENIS-LES-BOURG |
| 01345 | SAINT-DENIS-EN-BUGEY |
| 01346 | SAINT-DIDIER-D'AUSSIAT |
| 01347 | SAINT-DIDIER-DE-FORMANS |
| 01348 | SAINT-DIDIER-SUR-CHALARONNE |
| 01350 | SAINT-ETIENNE-DU-BOIS |
| 01351 | SAINT-ETIENNE-SUR-CHALARONNE |
| 01353 | SAINTE-EUPHEMIE |
| 01355 | SAINT-GENIS-SUR-MENTHON |
| 01361 | SAINT-JEAN-DE-NIOST |
| 01363 | SAINT-JEAN-LE-VIEUX |
| 01365 | SAINT-JEAN-SUR-VEYLE |
| 01366 | SAINTE-JULIE |
| 01368 | SAINT-JULIEN-SUR-VEYLE |
| 01374 | SAINT-MARTIN-DU-MONT |
| 01375 | SAINT-MARTIN-LE-CHATEL |
| 01376 | SAINT-MAURICE-DE-BEYNOST |
| 01378 | SAINT-MAURICE-DE-GOURDANS |
| 01379 | SAINT-MAURICE-DE-REMENS |
| 01387 | SAINT-SULPICE |
| 01390 | SAINT-VULBAS |
| 01408 | SIMANDRE-SUR-SURAN |
| 01418 | THIL |
| 01420 | THOISSEY |
| 01422 | TOSSIAT |
| 01423 | TOUSSIEUX |
| 01426 | TREFFORT-CUISIAT |
| 01427 | TREVOUX |
| 01428 | VALEINS |
| 01429 | VANDEINS |
| 01431 | VAUX-EN-BUGEY |
| 01447 | VILLEREVERSURE |
| 01451 | VIRIAT |
| 01457 | VONNAS |
| 38557 | VILLETTE-D'ANTHON |
| 69003 | ALBIGNY-SUR-SAONE |
| 69005 | AMBERIEUX |
| 69009 | ANSE |
| 69013 | ARNAS |
| 69019 | BELLEVILLE |
| 69033 | CAILLOUX-SUR-FONTAINES |
| 69034 | CALUIRE-ET-CUIRE |
| 69049 | CHASSELAY |
| 69052 | CHAZAY-D'AZERGUES |
| 69055 | LES CHERES |
| 69063 | COLLONGES-AU-MONT-D'OR |
| 69068 | COUZON-AU-MONT-D'OR |
| 69071 | CURIS-AU-MONT-D'OR |
| 69077 | DRACE |
| 69085 | FLEURIEU-SUR-SAONE |
| 69087 | FONTAINES-SAINT-MARTIN |
| 69088 | FONTAINES-SUR-SAONE |
| 69115 | LIMAS |
| 69117 | LISSIEU |
| 69122 | LUCENAY |
| 69125 | MARCILLY-D'AZERGUES |
| 69140 | MORANCE |
| 69143 | NEUVILLE-SUR-SAONE |
| 69153 | POLEYMIEUX-AU-MONT-D'OR |
| 69156 | POMMIERS |
| 69163 | QUINCIEUX |
| 69168 | ROCHETAILLEE-SUR-SAONE |
| 69191 | SAINT-CYR-AU-MONT-D'OR |
| 69206 | SAINT-GEORGES-DE-RENEINS |
| 69207 | SAINT-GERMAIN-AU-MONT-D'OR |
| 69211 | SAINT-JEAN-D'ARDIERES |
| 69233 | SAINT-ROMAIN-AU-MONT-D'OR |
| 69242 | TAPONAS |
| 69256 | VAULX-EN-VELIN |
| 69264 | VILLEFRANCHE-SUR-SAONE |
| 69266 | VILLEURBANNE |
| 69271 | CHASSIEU |
| 69275 | DECINES-CHARPIEU |
| 69277 | GENAS |
| 69278 | GENAY |
| 69279 | JONAGE |
| 69280 | JONS |
| 69282 | MEYZIEU |
| 69284 | MONTANAY |
| 69285 | PUSIGNAN |
| 69286 | RILLIEUX-LA-PAPE |
| 69292 | SATHONAY-CAMP |
| 69293 | SATHONAY-VILLAGE |
| SE | SVERIGE | | | |
| Följande orter inom Kalmar län | Postnummer | Ort | 24.4.2006 |
| Skyddsområde | 572 75 | FIGEHOLM |
| 572 95 | FIGEHOLM |
| Övervakningsområde | 572 75 | FIGEHOLM |
| 572 76 | FÅRBO |
| 572 92 | OSKARSHAMN |
| 572 95 | FIGEHOLM |
| 572 96 | FÅRBO |
| Utökat övervakningsområde (20 km) | 380 75 | BYXELKROK |
| 570 91 | KRISTDALA |
| 572 37 | OSKARSHAMN |
| 572 40 | OSKARSHAMN |
| 572 41 | OSKARSHAMN |
| 572 61 | OSKARSHAMN |
| 572 63 | OSKARSHAMN |
| 572 75 | FIGEHOLM |
| 572 76 | FÅRBO |
| 572 91 | OSKARSHAMN |
| 572 92 | OSKARSHAMN |
| 572 95 | FIGEHOLM |
| 572 96 | FÅRBO |
| 590 91 | HJORTED |
| 590 93 | GUNNEBO |

ISO Lands-kod

Medlemsstat

A-område

Tillämpning till och med den

Kod

Namn

FR

FRANKRIKE

Postnummer

Kommun

27.3.2006

Övervakningsområde

01005

AMBERIEUX-EN-DOMBES

01045

BIRIEUX

01052

BOULIGNEUX

01053

BOURG-EN-BRESSE

01069

CERTINES

01072

CEYZERIAT

01074

CHALAMONT

01083

CHANEINS

01084

CHANOZ-CHATENAY

01085

LA CHAPELLE-DU-CHATELARD

01090

CHATENAY

01092

CHATILLON-LA-PALUD

01093

CHATILLON-SUR-CHALARONNE

01096

CHAVEYRIAT

01105

CIVRIEUX

01113

CONDEISSIAT

01129

CRANS

01145

DOMPIERRE-SUR-VEYLE

01151

DRUILLAT

01156

FARAMANS

01195

JASSERON

01198

JOYEUX

01207

LAPEYROUSE

01211

LENT

01235

MARLIEUX

01244

MEXIMIEUX

01248

MIONNAY

01249

MIRIBEL

01254

MONTAGNAT

01260

LE MONTELLIER

01261

MONTHIEUX

01262

MONTLUEL

01264

MONTRACOL

01272

NEUVILLE-LES-DAMES

01289

PERONNAS

01297

PIZAY

01299

LE PLANTAY

01314

PRIAY

01318

RANCE

01319

RELEVANT

01322

REYRIEUX

01325

RIGNIEUX-LE-FRANC

01328

ROMANS

01333

SAINT-ANDRE-DE-CORCY

01335

SAINT-ANDRE-LE-BOUCHOUX

01336

SAINT-ANDRE-SUR-VIEUX-JONC

01342

SAINTE-CROIX

01349

SAINT-ELOI

01356

SAINT-GEORGES-SUR-RENON

01359

SAINT-GERMAIN-SUR-RENON

01362

SAINT-JEAN-DE-THURIGNEUX

01369

SAINT-JUST

01371

SAINT-MARCEL

01381

SAINT-NIZIER-LE-DESERT

01382

SAINTE-OLIVE

01383

SAINT-PAUL-DE-VARAX

01385

SAINT-REMY

01389

SAINT-TRIVIER-SUR-MOIGNANS

01393

SANDRANS

01398

SAVIGNEUX

01405

SERVAS

01412

SULIGNAT

01424

TRAMOYES

01425

LA TRANCLIERE

01430

VARAMBON

01434

VERSAILLEUX

01443

VILLARS-LES-DOMBES

01446

VILLENEUVE

01449

VILLETTE-SUR-AIN

01450

VILLIEU-LOYES-MOLLON

01001

L'ABERGEMENT-CLEMENCIAT

01004

AMBERIEU-EN-BUGEY

01007

AMBRONAY

01008

AMBUTRIX

01021

ARS-SUR-FORMANS

01024

ATTIGNAT

01025

BAGE-LA-VILLE

01027

BALAN

01028

BANEINS

01030

BEAUREGARD

01032

BELIGNEUX

01038

BENY

01041

BETTANT

01042

BEY

01043

BEYNOST

01046

BIZIAT

01047

BLYES

01049

LA BOISSE

01054

BOURG-SAINT-CHRISTOPHE

01062

BRESSOLLES

01065

BUELLAS

01075

CHALEINS

01088

CHARNOZ-SUR-AIN

01089

CHATEAU-GAILLARD

01095

CHAVANNES-SUR-SURAN

01099

CHAZEY-SUR-AIN

01115

CONFRANCON

01136

CRUZILLES-LES-MEPILLAT

01140

CURTAFOND

01142

DAGNEUX

01144

DOMMARTIN

01146

DOMPIERRE-SUR-CHALARONNE

01149

DOUVRES

01150

DROM

01157

FAREINS

01165

FRANCHELEINS

01166

FRANS

01167

GARNERANS

01169

GENOUILLEUX

01177

GRAND-CORENT

01183

GUEREINS

01184

HAUTECOURT-ROMANECHE

01188

ILLIAT

01194

JASSANS-RIOTTIER

01197

JOURNANS

01199

JUJURIEUX

01202

LAGNIEU

01203

LAIZ

01213

LEYMENT

01225

LURCY

01238

MASSIEUX

01241

MEILLONNAS

01243

MESSIMY-SUR-SAONE

01245

BOHAS-MEYRIAT-RIGNAT

01246

MEZERIAT

01250

MISERIEUX

01252

MOGNENEINS

01258

MONTCEAUX

01259

MONTCET

01263

MONTMERLE-SUR-SAONE

01266

MONTREVEL-EN-BRESSE

01273

NEUVILLE-SUR-AIN

01275

NEYRON

01276

NIEVROZ

01285

PARCIEUX

01290

PEROUGES

01291

PERREX

01295

PEYZIEUX-SUR-SAONE

01301

POLLIAT

01303

PONCIN

01304

PONT-D'AIN

01317

RAMASSE

01321

REVONNAS

01334

SAINT-ANDRE-D'HUIRIAT

01339

SAINT-BERNARD

01343

SAINT-CYR-SUR-MENTHON

01344

SAINT-DENIS-LES-BOURG

01345

SAINT-DENIS-EN-BUGEY

01346

SAINT-DIDIER-D'AUSSIAT

01347

SAINT-DIDIER-DE-FORMANS

01348

SAINT-DIDIER-SUR-CHALARONNE

01350

SAINT-ETIENNE-DU-BOIS

01351

SAINT-ETIENNE-SUR-CHALARONNE

01353

SAINTE-EUPHEMIE

01355

SAINT-GENIS-SUR-MENTHON

01361

SAINT-JEAN-DE-NIOST

01363

SAINT-JEAN-LE-VIEUX

01365

SAINT-JEAN-SUR-VEYLE

01366

SAINTE-JULIE

01368

SAINT-JULIEN-SUR-VEYLE

01374

SAINT-MARTIN-DU-MONT

01375

SAINT-MARTIN-LE-CHATEL

01376

SAINT-MAURICE-DE-BEYNOST

01378

SAINT-MAURICE-DE-GOURDANS

01379

SAINT-MAURICE-DE-REMENS

01387

SAINT-SULPICE

01390

SAINT-VULBAS

01408

SIMANDRE-SUR-SURAN

01418

THIL

01420

THOISSEY

01422

TOSSIAT

01423

TOUSSIEUX

01426

TREFFORT-CUISIAT

01427

TREVOUX

01428

VALEINS

01429

VANDEINS

01431

VAUX-EN-BUGEY

01447

VILLEREVERSURE

01451

VIRIAT

01457

VONNAS

38557

VILLETTE-D'ANTHON

69003

ALBIGNY-SUR-SAONE

69005

AMBERIEUX

69009

ANSE

69013

ARNAS

69019

BELLEVILLE

69033

CAILLOUX-SUR-FONTAINES

69034

CALUIRE-ET-CUIRE

69049

CHASSELAY

69052

CHAZAY-D'AZERGUES

69055

LES CHERES

69063

COLLONGES-AU-MONT-D'OR

69068

COUZON-AU-MONT-D'OR

69071

CURIS-AU-MONT-D'OR

69077

DRACE

69085

FLEURIEU-SUR-SAONE

69087

FONTAINES-SAINT-MARTIN

69088

FONTAINES-SUR-SAONE

69115

LIMAS

69117

LISSIEU

69122

LUCENAY

69125

MARCILLY-D'AZERGUES

69140

MORANCE

69143

NEUVILLE-SUR-SAONE

69153

POLEYMIEUX-AU-MONT-D'OR

69156

POMMIERS

69163

QUINCIEUX

69168

ROCHETAILLEE-SUR-SAONE

69191

SAINT-CYR-AU-MONT-D'OR

69206

SAINT-GEORGES-DE-RENEINS

69207

SAINT-GERMAIN-AU-MONT-D'OR

69211

SAINT-JEAN-D'ARDIERES

69233

SAINT-ROMAIN-AU-MONT-D'OR

69242

TAPONAS

69256

VAULX-EN-VELIN

69264

VILLEFRANCHE-SUR-SAONE

69266

VILLEURBANNE

69271

CHASSIEU

69275

DECINES-CHARPIEU

69277

GENAS

69278

GENAY

69279

JONAGE

69280

JONS

69282

MEYZIEU

69284

MONTANAY

69285

PUSIGNAN

69286

RILLIEUX-LA-PAPE

69292

SATHONAY-CAMP

69293

SATHONAY-VILLAGE

SE

SVERIGE

Följande orter inom Kalmar län

Postnummer

Ort

24.4.2006

Skyddsområde

572 75

FIGEHOLM

572 95

FIGEHOLM

Övervakningsområde

572 75

FIGEHOLM

572 76

FÅRBO

572 92

OSKARSHAMN

572 95

FIGEHOLM

572 96

FÅRBO

Utökat övervakningsområde (20 km)

380 75

BYXELKROK

570 91

KRISTDALA

572 37

OSKARSHAMN

572 40

OSKARSHAMN

572 41

OSKARSHAMN

572 61

OSKARSHAMN

572 63

OSKARSHAMN

572 75

FIGEHOLM

572 76

FÅRBO

572 91

OSKARSHAMN

572 92

OSKARSHAMN

572 95

FIGEHOLM

572 96

FÅRBO

590 91

HJORTED

590 93

GUNNEBO

DEL B

B-område som avses i artikel 2.2:

| ISO Lands-kod | Medlemsstat | B-område | Tillämpning till och med den |
| --- | --- | --- | --- |
| Kod | Namn |
| FR | FRANKRIKE | Postnummer | Kommun | 27.3.2006 |
| 01002 | L'ABERGEMENT-DE-VAREY |
| 01026 | BAGE-LE-CHATEL |
| 01040 | BEREZIAT |
| 01050 | BOISSEY |
| 01051 | BOLOZON |
| 01056 | BOYEUX-SAINT-JEROME |
| 01068 | CERDON |
| 01077 | CHALLES |
| 01102 | CHEVROUX |
| 01106 | CIZE |
| 01107 | CLEYZIEU |
| 01123 | CORMORANCHE-SUR-SAONE |
| 01125 | CORVEISSIAT |
| 01127 | COURMANGOUX |
| 01130 | CRAS-SUR-REYSSOUZE |
| 01134 | CROTTET |
| 01154 | ETREZ |
| 01159 | FEILLENS |
| 01172 | GERMAGNAT |
| 01179 | GRIEGES |
| 01196 | JAYAT |
| 01214 | LEYSSARD |
| 01224 | LOYETTES |
| 01229 | MALAFRETAZ |
| 01231 | MANZIAT |
| 01232 | MARBOZ |
| 01236 | MARSONNAS |
| 01242 | MERIGNAT |
| 01277 | NIVOLLET-MONTGRIFFON |
| 01284 | OZAN |
| 01306 | PONT-DE-VEYLE |
| 01309 | POUILLAT |
| 01312 | PRESSIAT |
| 01320 | REPLONGES |
| 01331 | SAINT-ALBAN |
| 01332 | SAINT-ANDRE-DE-BAGE |
| 01384 | SAINT-RAMBERT-EN-BUGEY |
| 01386 | SAINT-SORLIN-EN-BUGEY |
| 01404 | SERRIERES-SUR-AIN |
| 01411 | SOUCLIN |
| 01421 | TORCIEU |
| 01445 | VILLEMOTIER |
| 38011 | ANTHON |
| 38026 | LA BALME-LES-GROTTES |
| 38085 | CHARVIEU-CHAVAGNEUX |
| 38097 | CHAVANOZ |
| 38190 | HIERES-SUR-AMBY |
| 38197 | JANNEYRIAS |
| 38535 | VERNAS |
| 38539 | VERTRIEU |
| 69004 | ALIX |
| 69020 | BELMONT-D'AZERGUES |
| 69023 | BLACE |
| 69029 | BRON |
| 69036 | CERCIE |
| 69040 | CHAMPAGNE-AU-MONT-D'OR |
| 69045 | CHARENTAY |
| 69047 | CHARNAY |
| 69059 | CIVRIEUX-D'AZERGUES |
| 69065 | CORCELLES-EN-BEAUJOLAIS |
| 69072 | DARDILLY |
| 69074 | DENICE |
| 69076 | DOMMARTIN |
| 69092 | GLEIZE |
| 69106 | LACHASSAGNE |
| 69108 | LANCIE |
| 69114 | LIERGUES |
| 69116 | LIMONEST |
| 69121 | LOZANNE |
| 69126 | MARCY |
| 69159 | POUILLY-LE-MONIAL |
| 69194 | SAINT-DIDIER-AU-MONT-D'OR |
| 69197 | SAINT-ETIENNE-DES-OULLIERES |
| 69212 | SAINT-JEAN-DES-VIGNES |
| 69215 | SAINT-JULIEN |
| 69218 | SAINT-LAGER |
| 69246 | THEIZE |
| 69267 | VILLIE-MORGON |
| 69287 | SAINT-BONNET-DE-MURE |
| 69290 | SAINT-PRIEST |
| 69299 | COLOMBIER-SAUGNIEU |
| 69381 | LYON 1ER ARRONDISSEMENT |
| 69383 | LYON 3E ARRONDISSEMENT |
| 69384 | LYON 4E ARRONDISSEMENT |
| 69386 | LYON 6E ARRONDISSEMENT |
| 69389 | LYON 9E ARRONDISSEMENT |
| 71090 | LA CHAPELLE-DE-GUINCHAY |
| 71150 | CRECHES-SUR-SAONE |
| 71372 | ROMANECHE-THORINS |
| 71481 | SAINT-SYMPHORIEN-D'ANCELLES |
| SE | SVERIGE | | | |
| Hela Kalmar län, utom område A, inklusive följande orter | Postnummer | Ort | 24.4.2006 |
| | 360 23 | ÄLMEBODA |
| 360 50 | LESSEBO |
| 360 52 | KOSTA |
| 360 53 | SKRUV |
| 360 60 | VISSEFJÄRDA |
| 360 65 | BODA GLASBRUK |
| 360 70 | ÅSEDA |
| 360 77 | FRÖSEKE |
| 361 30 | EMMABODA |
| 361 31 | EMMABODA |
| 361 32 | EMMABODA |
| 361 33 | EMMABODA |
| 361 42 | LINDÅS |
| 361 53 | BROAKULLA |
| 361 91 | EMMABODA |
| 361 92 | EMMABODA |
| 361 93 | BROAKULLA |
| 361 94 | ERIKSMÅLA |
| 361 95 | LÅNGASJÖ |
| 370 17 | ERINGSBODA |
| 370 34 | HOLMSJÖ |
| 370 45 | FÅGELMARA |
| 371 93 | KARLSKRONA |
| 380 30 | ROCKNEBY |
| 380 31 | LÄCKEBY |
| 380 40 | ORREFORS |
| 380 41 | GULLASKRUV |
| 380 42 | MÅLERÅS |
| 380 44 | ALSTERBRO |
| 380 52 | TIMMERNABBEN |
| 380 53 | FLISERYD |
| 380 62 | MÖRBYLÅNGA |
| 380 65 | DEGERHAMN |
| 380 74 | LÖTTORP |
| 380 75 | BYXELKROK |
| 382 30 | NYBRO |
| 382 31 | NYBRO |
| 382 32 | NYBRO |
| 382 33 | NYBRO |
| 382 34 | NYBRO |
| 382 35 | NYBRO |
| 382 36 | NYBRO |
| 382 37 | NYBRO |
| 382 38 | NYBRO |
| 382 39 | NYBRO |
| 382 40 | NYBRO |
| 382 41 | NYBRO |
| 382 42 | NYBRO |
| 382 43 | NYBRO |
| 382 44 | NYBRO |
| 382 45 | NYBRO |
| 382 46 | NYBRO |
| 382 90 | ÖRSJÖ |
| 382 91 | NYBRO |
| 382 92 | NYBRO |
| 382 93 | NYBRO |
| 382 94 | NYBRO |
| 382 96 | NYBRO |
| 382 97 | ÖRSJÖ |
| 383 30 | MÖNSTERÅS |
| 383 31 | MÖNSTERÅS |
| 383 32 | MÖNSTERÅS |
| 383 33 | MÖNSTERÅS |
| 383 34 | MÖNSTERÅS |
| 383 35 | MÖNSTERÅS |
| 383 36 | MÖNSTERÅS |
| 383 37 | MÖNSTERÅS |
| 383 38 | MÖNSTERÅS |
| 383 39 | MÖNSTERÅS |
| 383 91 | MÖNSTERÅS |
| 383 92 | MÖNSTERÅS |
| 384 30 | BLOMSTERMÅLA |
| 384 31 | BLOMSTERMÅLA |
| 384 40 | ÅLEM |
| 384 91 | BLOMSTERMÅLA |
| 384 92 | ÅLEM |
| 384 93 | ÅLEM |
| 385 30 | TORSÅS |
| 385 31 | TORSÅS |
| 385 32 | TORSÅS |
| 385 33 | TORSÅS |
| 385 34 | TORSÅS |
| 385 40 | BERGKVARA |
| 385 41 | BERGKVARA |
| 385 50 | SÖDERÅKRA |
| 385 51 | SÖDERÅKRA |
| 385 90 | SÖDERÅKRA |
| 385 91 | TORSÅS |
| 385 92 | GULLABO |
| 385 93 | TORSÅS |
| 385 94 | BERGKVARA |
| 385 95 | TORSÅS |
| 385 96 | GULLABO |
| 385 97 | SÖDERÅKRA |
| 385 98 | BERGKVARA |
| 385 99 | TORSÅS |
| 386 30 | FÄRJESTADEN |
| 386 31 | FÄRJESTADEN |
| 386 32 | FÄRJESTADEN |
| 386 33 | FÄRJESTADEN |
| 386 34 | FÄRJESTADEN |
| 386 35 | FÄRJESTADEN |
| 386 90 | FÄRJESTADEN |
| 386 92 | FÄRJESTADEN |
| 386 93 | FÄRJESTADEN |
| 386 94 | FÄRJESTADEN |
| 386 95 | FÄRJESTADEN |
| 386 96 | FÄRJESTADEN |
| 387 30 | BORGHOLM |
| 387 31 | BORGHOLM |
| 387 32 | BORGHOLM |
| 387 33 | BORGHOLM |
| 387 34 | BORGHOLM |
| 387 35 | BORGHOLM |
| 387 36 | BORGHOLM |
| 387 37 | BORGHOLM |
| 387 38 | BORGHOLM |
| 387 50 | KÖPINGSVIK |
| 387 51 | KÖPINGSVIK |
| 387 52 | KÖPINGSVIK |
| 387 90 | KÖPINGSVIK |
| 387 91 | BORGHOLM |
| 387 92 | BORGHOLM |
| 387 93 | BORGHOLM |
| 387 94 | BORGHOLM |
| 387 95 | KÖPINGSVIK |
| 387 96 | KÖPINGSVIK |
| 388 30 | LJUNGBYHOLM |
| 388 31 | LJUNGBYHOLM |
| 388 32 | LJUNGBYHOLM |
| 388 40 | TREKANTEN |
| 388 41 | TREKANTEN |
| 388 50 | PÅRYD |
| 388 91 | VASSMOLÖSA |
| 388 92 | LJUNGBYHOLM |
| 388 93 | LJUNGBYHOLM |
| 388 94 | VASSMOLÖSA |
| 388 95 | HALLTORP |
| 388 96 | LJUNGBYHOLM |
| 388 97 | HALLTORP |
| 388 98 | TREKANTEN |
| 388 99 | PÅRYD |
| 392 30 | KALMAR |
| 392 31 | KALMAR |
| 392 32 | KALMAR |
| 392 33 | KALMAR |
| 392 34 | KALMAR |
| 392 35 | KALMAR |
| 392 36 | KALMAR |
| 392 37 | KALMAR |
| 392 38 | KALMAR |
| 392 41 | KALMAR |
| 392 43 | KALMAR |
| 392 44 | KALMAR |
| 392 45 | KALMAR |
| 392 46 | KALMAR |
| 392 47 | KALMAR |
| 393 50 | KALMAR |
| 393 51 | KALMAR |
| 393 52 | KALMAR |
| 393 53 | KALMAR |
| 393 54 | KALMAR |
| 393 55 | KALMAR |
| 393 57 | KALMAR |
| 393 58 | KALMAR |
| 393 59 | KALMAR |
| 393 63 | KALMAR |
| 393 64 | KALMAR |
| 393 65 | KALMAR |
| 394 70 | KALMAR |
| 394 71 | KALMAR |
| 394 77 | KALMAR |
| 395 90 | KALMAR |
| 570 16 | KVILLSFORS |
| 570 19 | PAULISTRÖM |
| 570 30 | MARIANNELUND |
| 570 31 | INGATORP |
| 570 72 | FAGERHULT |
| 570 75 | FÅGELFORS |
| 570 76 | RUDA |
| 570 80 | VIRSERUM |
| 570 81 | JÄRNFORSEN |
| 570 82 | MÅLILLA |
| 570 83 | ROSENFORS |
| 570 84 | MÖRLUNDA |
| 570 90 | PÅSKALLAVIK |
| 570 91 | KRISTDALA |
| 572 30 | OSKARSHAMN |
| 572 31 | OSKARSHAMN |
| 572 32 | OSKARSHAMN |
| 572 33 | OSKARSHAMN |
| 572 34 | OSKARSHAMN |
| 572 35 | OSKARSHAMN |
| 572 36 | OSKARSHAMN |
| 572 37 | OSKARSHAMN |
| 572 40 | OSKARSHAMN |
| 572 41 | OSKARSHAMN |
| 572 50 | OSKARSHAMN |
| 572 51 | OSKARSHAMN |
| 572 60 | OSKARSHAMN |
| 572 61 | OSKARSHAMN |
| 572 62 | OSKARSHAMN |
| 572 91 | OSKARSHAMN |
| 572 93 | OSKARSHAMN |
| 572 96 | FÅRBO |
| 574 96 | VETLANDA |
| 574 97 | VETLANDA |
| 577 30 | HULTSFRED |
| 577 31 | HULTSFRED |
| 577 32 | HULTSFRED |
| 577 33 | HULTSFRED |
| 577 34 | HULTSFRED |
| 577 35 | HULTSFRED |
| 577 36 | HULTSFRED |
| 577 37 | HULTSFRED |
| 577 38 | HULTSFRED |
| 577 39 | HULTSFRED |
| 577 50 | SILVERDALEN |
| 577 51 | SILVERDALEN |
| 577 90 | HULTSFRED |
| 577 91 | HULTSFRED |
| 577 92 | HULTSFRED |
| 577 93 | HULTSFRED |
| 577 94 | LÖNNEBERGA |
| 579 30 | HÖGSBY |
| 579 31 | HÖGSBY |
| 579 32 | HÖGSBY |
| 579 33 | HÖGSBY |
| 579 40 | BERGA |
| 579 90 | BERGA |
| 579 92 | HÖGSBY |
| 579 93 | GRÖNSKÅRA |
| 590 42 | HORN |
| 590 80 | SÖDRA VI |
| 590 81 | GULLRINGEN |
| 590 83 | STOREBRO |
| 590 90 | ANKARSRUM |
| 590 91 | HJORTED |
| 590 92 | TOTEBO |
| 590 93 | GUNNEBO |
| 590 94 | BLACKSTAD |
| 590 95 | LOFTAHAMMAR |
| 590 96 | ÖVERUM |
| 590 98 | EDSBRUK |
| 593 30 | VÄSTERVIK |
| 593 31 | VÄSTERVIK |
| 593 32 | VÄSTERVIK |
| 593 33 | VÄSTERVIK |
| 593 34 | VÄSTERVIK |
| 593 35 | VÄSTERVIK |
| 593 36 | VÄSTERVIK |
| 593 37 | VÄSTERVIK |
| 593 38 | VÄSTERVIK |
| 593 39 | VÄSTERVIK |
| 593 40 | VÄSTERVIK |
| 593 41 | VÄSTERVIK |
| 593 42 | VÄSTERVIK |
| 593 43 | VÄSTERVIK |
| 593 50 | VÄSTERVIK |
| 593 51 | VÄSTERVIK |
| 593 52 | VÄSTERVIK |
| 593 53 | VÄSTERVIK |
| 593 54 | VÄSTERVIK |
| 593 61 | VÄSTERVIK |
| 593 62 | VÄSTERVIK |
| 593 91 | VÄSTERVIK |
| 593 92 | VÄSTERVIK |
| 593 93 | VÄSTERVIK |
| 593 95 | VÄSTERVIK |
| 593 96 | VÄSTERVIK |
| 594 30 | GAMLEBY |
| 594 31 | GAMLEBY |
| 594 32 | GAMLEBY |
| 594 91 | GAMLEBY |
| 594 92 | GAMLEBY |
| 594 93 | GAMLEBY |
| 594 94 | GAMLEBY |
| 597 40 | ÅTVIDABERG |
| 597 91 | ÅTVIDABERG |
| 597 96 | ÅTVIDABERG |
| 597 97 | ÅTVIDABERG |
| 598 30 | VIMMERBY |
| 598 31 | VIMMERBY |
| 598 32 | VIMMERBY |
| 598 34 | VIMMERBY |
| 598 35 | VIMMERBY |
| 598 36 | VIMMERBY |
| 598 37 | VIMMERBY |
| 598 38 | VIMMERBY |
| 598 39 | VIMMERBY |
| 598 40 | VIMMERBY |
| 598 91 | VIMMERBY |
| 598 92 | VIMMERBY |
| 598 93 | VIMMERBY |
| 598 94 | VIMMERBY |
| 598 95 | VIMMERBY |
| 598 96 | VIMMERBY |
| 615 92 | VALDEMARSVIK |
| 615 94 | VALDEMARSVIK |
| 615 95 | VALDEMARSVIK” |

ISO Lands-kod

Medlemsstat

B-område

Tillämpning till och med den

Kod

Namn

FR

FRANKRIKE

Postnummer

Kommun

27.3.2006

01002

L'ABERGEMENT-DE-VAREY

01026

BAGE-LE-CHATEL

01040

BEREZIAT

01050

BOISSEY

01051

BOLOZON

01056

BOYEUX-SAINT-JEROME

01068

CERDON

01077

CHALLES

01102

CHEVROUX

01106

CIZE

01107

CLEYZIEU

01123

CORMORANCHE-SUR-SAONE

01125

CORVEISSIAT

01127

COURMANGOUX

01130

CRAS-SUR-REYSSOUZE

01134

CROTTET

01154

ETREZ

01159

FEILLENS

01172

GERMAGNAT

01179

GRIEGES

01196

JAYAT

01214

LEYSSARD

01224

LOYETTES

01229

MALAFRETAZ

01231

MANZIAT

01232

MARBOZ

01236

MARSONNAS

01242

MERIGNAT

01277

NIVOLLET-MONTGRIFFON

01284

OZAN

01306

PONT-DE-VEYLE

01309

POUILLAT

01312

PRESSIAT

01320

REPLONGES

01331

SAINT-ALBAN

01332

SAINT-ANDRE-DE-BAGE

01384

SAINT-RAMBERT-EN-BUGEY

01386

SAINT-SORLIN-EN-BUGEY

01404

SERRIERES-SUR-AIN

01411

SOUCLIN

01421

TORCIEU

01445

VILLEMOTIER

38011

ANTHON

38026

LA BALME-LES-GROTTES

38085

CHARVIEU-CHAVAGNEUX

38097

CHAVANOZ

38190

HIERES-SUR-AMBY

38197

JANNEYRIAS

38535

VERNAS

38539

VERTRIEU

69004

ALIX

69020

BELMONT-D'AZERGUES

69023

BLACE

69029

BRON

69036

CERCIE

69040

CHAMPAGNE-AU-MONT-D'OR

69045

CHARENTAY

69047

CHARNAY

69059

CIVRIEUX-D'AZERGUES

69065

CORCELLES-EN-BEAUJOLAIS

69072

DARDILLY

69074

DENICE

69076

DOMMARTIN

69092

GLEIZE

69106

LACHASSAGNE

69108

LANCIE

69114

LIERGUES

69116

LIMONEST

69121

LOZANNE

69126

MARCY

69159

POUILLY-LE-MONIAL

69194

SAINT-DIDIER-AU-MONT-D'OR

69197

SAINT-ETIENNE-DES-OULLIERES

69212

SAINT-JEAN-DES-VIGNES

69215

SAINT-JULIEN

69218

SAINT-LAGER

69246

THEIZE

69267

VILLIE-MORGON

69287

SAINT-BONNET-DE-MURE

69290

SAINT-PRIEST

69299

COLOMBIER-SAUGNIEU

69381

LYON 1ER ARRONDISSEMENT

69383

LYON 3E ARRONDISSEMENT

69384

LYON 4E ARRONDISSEMENT

69386

LYON 6E ARRONDISSEMENT

69389

LYON 9E ARRONDISSEMENT

71090

LA CHAPELLE-DE-GUINCHAY

71150

CRECHES-SUR-SAONE

71372

ROMANECHE-THORINS

71481

SAINT-SYMPHORIEN-D'ANCELLES

SE

SVERIGE

Hela Kalmar län, utom område A, inklusive följande orter

Postnummer

Ort

24.4.2006

360 23

ÄLMEBODA

360 50

LESSEBO

360 52

KOSTA

360 53

SKRUV

360 60

VISSEFJÄRDA

360 65

BODA GLASBRUK

360 70

ÅSEDA

360 77

FRÖSEKE

361 30

EMMABODA

361 31

EMMABODA

361 32

EMMABODA

361 33

EMMABODA

361 42

LINDÅS

361 53

BROAKULLA

361 91

EMMABODA

361 92

EMMABODA

361 93

BROAKULLA

361 94

ERIKSMÅLA

361 95

LÅNGASJÖ

370 17

ERINGSBODA

370 34

HOLMSJÖ

370 45

FÅGELMARA

371 93

KARLSKRONA

380 30

ROCKNEBY

380 31

LÄCKEBY

380 40

ORREFORS

380 41

GULLASKRUV

380 42

MÅLERÅS

380 44

ALSTERBRO

380 52

TIMMERNABBEN

380 53

FLISERYD

380 62

MÖRBYLÅNGA

380 65

DEGERHAMN

380 74

LÖTTORP

380 75

BYXELKROK

382 30

NYBRO

382 31

NYBRO

382 32

NYBRO

382 33

NYBRO

382 34

NYBRO

382 35

NYBRO

382 36

NYBRO

382 37

NYBRO

382 38

NYBRO

382 39

NYBRO

382 40

NYBRO

382 41

NYBRO

382 42

NYBRO

382 43

NYBRO

382 44

NYBRO

382 45

NYBRO

382 46

NYBRO

382 90

ÖRSJÖ

382 91

NYBRO

382 92

NYBRO

382 93

NYBRO

382 94

NYBRO

382 96

NYBRO

382 97

ÖRSJÖ

383 30

MÖNSTERÅS

383 31

MÖNSTERÅS

383 32

MÖNSTERÅS

383 33

MÖNSTERÅS

383 34

MÖNSTERÅS

383 35

MÖNSTERÅS

383 36

MÖNSTERÅS

383 37

MÖNSTERÅS

383 38

MÖNSTERÅS

383 39

MÖNSTERÅS

383 91

MÖNSTERÅS

383 92

MÖNSTERÅS

384 30

BLOMSTERMÅLA

384 31

BLOMSTERMÅLA

384 40

ÅLEM

384 91

BLOMSTERMÅLA

384 92

ÅLEM

384 93

ÅLEM

385 30

TORSÅS

385 31

TORSÅS

385 32

TORSÅS

385 33

TORSÅS

385 34

TORSÅS

385 40

BERGKVARA

385 41

BERGKVARA

385 50

SÖDERÅKRA

385 51

SÖDERÅKRA

385 90

SÖDERÅKRA

385 91

TORSÅS

385 92

GULLABO

385 93

TORSÅS

385 94

BERGKVARA

385 95

TORSÅS

385 96

GULLABO

385 97

SÖDERÅKRA

385 98

BERGKVARA

385 99

TORSÅS

386 30

FÄRJESTADEN

386 31

FÄRJESTADEN

386 32

FÄRJESTADEN

386 33

FÄRJESTADEN

386 34

FÄRJESTADEN

386 35

FÄRJESTADEN

386 90

FÄRJESTADEN

386 92

FÄRJESTADEN

386 93

FÄRJESTADEN

386 94

FÄRJESTADEN

386 95

FÄRJESTADEN

386 96

FÄRJESTADEN

387 30

BORGHOLM

387 31

BORGHOLM

387 32

BORGHOLM

387 33

BORGHOLM

387 34

BORGHOLM

387 35

BORGHOLM

387 36

BORGHOLM

387 37

BORGHOLM

387 38

BORGHOLM

387 50

KÖPINGSVIK

387 51

KÖPINGSVIK

387 52

KÖPINGSVIK

387 90

KÖPINGSVIK

387 91

BORGHOLM

387 92

BORGHOLM

387 93

BORGHOLM

387 94

BORGHOLM

387 95

KÖPINGSVIK

387 96

KÖPINGSVIK

388 30

LJUNGBYHOLM

388 31

LJUNGBYHOLM

388 32

LJUNGBYHOLM

388 40

TREKANTEN

388 41

TREKANTEN

388 50

PÅRYD

388 91

VASSMOLÖSA

388 92

LJUNGBYHOLM

388 93

LJUNGBYHOLM

388 94

VASSMOLÖSA

388 95

HALLTORP

388 96

LJUNGBYHOLM

388 97

HALLTORP

388 98

TREKANTEN

388 99

PÅRYD

392 30

KALMAR

392 31

KALMAR

392 32

KALMAR

392 33

KALMAR

392 34

KALMAR

392 35

KALMAR

392 36

KALMAR

392 37

KALMAR

392 38

KALMAR

392 41

KALMAR

392 43

KALMAR

392 44

KALMAR

392 45

KALMAR

392 46

KALMAR

392 47

KALMAR

393 50

KALMAR

393 51

KALMAR

393 52

KALMAR

393 53

KALMAR

393 54

KALMAR

393 55

KALMAR

393 57

KALMAR

393 58

KALMAR

393 59

KALMAR

393 63

KALMAR

393 64

KALMAR

393 65

KALMAR

394 70

KALMAR

394 71

KALMAR

394 77

KALMAR

395 90

KALMAR

570 16

KVILLSFORS

570 19

PAULISTRÖM

570 30

MARIANNELUND

570 31

INGATORP

570 72

FAGERHULT

570 75

FÅGELFORS

570 76

RUDA

570 80

VIRSERUM

570 81

JÄRNFORSEN

570 82

MÅLILLA

570 83

ROSENFORS

570 84

MÖRLUNDA

570 90

PÅSKALLAVIK

570 91

KRISTDALA

572 30

OSKARSHAMN

572 31

OSKARSHAMN

572 32

OSKARSHAMN

572 33

OSKARSHAMN

572 34

OSKARSHAMN

572 35

OSKARSHAMN

572 36

OSKARSHAMN

572 37

OSKARSHAMN

572 40

OSKARSHAMN

572 41

OSKARSHAMN

572 50

OSKARSHAMN

572 51

OSKARSHAMN

572 60

OSKARSHAMN

572 61

OSKARSHAMN

572 62

OSKARSHAMN

572 91

OSKARSHAMN

572 93

OSKARSHAMN

572 96

FÅRBO

574 96

VETLANDA

574 97

VETLANDA

577 30

HULTSFRED

577 31

HULTSFRED

577 32

HULTSFRED

577 33

HULTSFRED

577 34

HULTSFRED

577 35

HULTSFRED

577 36

HULTSFRED

577 37

HULTSFRED

577 38

HULTSFRED

577 39

HULTSFRED

577 50

SILVERDALEN

577 51

SILVERDALEN

577 90

HULTSFRED

577 91

HULTSFRED

577 92

HULTSFRED

577 93

HULTSFRED

577 94

LÖNNEBERGA

579 30

HÖGSBY

579 31

HÖGSBY

579 32

HÖGSBY

579 33

HÖGSBY

579 40

BERGA

579 90

BERGA

579 92

HÖGSBY

579 93

GRÖNSKÅRA

590 42

HORN

590 80

SÖDRA VI

590 81

GULLRINGEN

590 83

STOREBRO

590 90

ANKARSRUM

590 91

HJORTED

590 92

TOTEBO

590 93

GUNNEBO

590 94

BLACKSTAD

590 95

LOFTAHAMMAR

590 96

ÖVERUM

590 98

EDSBRUK

593 30

VÄSTERVIK

593 31

VÄSTERVIK

593 32

VÄSTERVIK

593 33

VÄSTERVIK

593 34

VÄSTERVIK

593 35

VÄSTERVIK

593 36

VÄSTERVIK

593 37

VÄSTERVIK

593 38

VÄSTERVIK

593 39

VÄSTERVIK

593 40

VÄSTERVIK

593 41

VÄSTERVIK

593 42

VÄSTERVIK

593 43

VÄSTERVIK

593 50

VÄSTERVIK

593 51

VÄSTERVIK

593 52

VÄSTERVIK

593 53

VÄSTERVIK

593 54

VÄSTERVIK

593 61

VÄSTERVIK

593 62

VÄSTERVIK

593 91

VÄSTERVIK

593 92

VÄSTERVIK

593 93

VÄSTERVIK

593 95

VÄSTERVIK

593 96

VÄSTERVIK

594 30

GAMLEBY

594 31

GAMLEBY

594 32

GAMLEBY

594 91

GAMLEBY

594 92

GAMLEBY

594 93

GAMLEBY

594 94

GAMLEBY

597 40

ÅTVIDABERG

597 91

ÅTVIDABERG

597 96

ÅTVIDABERG

597 97

ÅTVIDABERG

598 30

VIMMERBY

598 31

VIMMERBY

598 32

VIMMERBY

598 34

VIMMERBY

598 35

VIMMERBY

598 36

VIMMERBY

598 37

VIMMERBY

598 38

VIMMERBY

598 39

VIMMERBY

598 40

VIMMERBY

598 91

VIMMERBY

598 92

VIMMERBY

598 93

VIMMERBY

598 94

VIMMERBY

598 95

VIMMERBY

598 96

VIMMERBY

615 92

VALDEMARSVIK

615 94

VALDEMARSVIK

615 95

VALDEMARSVIK”

---

| 29.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/48

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 27 mars 2006

om ändring av beslut 1999/217/EG om antagande av en förteckning över aromämnen som används i eller på livsmedel

[delgivet med nr K(2006) 899]

(Text av betydelse för EES)

(2006/252/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2232/96 av den 28 oktober 1996 om gemenskapsregler för aromämnen som används eller är avsedda att användas i eller på livsmedel (1), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 2232/96 ges föreskrifter om ett förfarande för antagande av regler för aromämnen som används eller är avsedda att användas i eller på livsmedel. Enligt den förordningen skall det antas en förteckning över aromämnen (nedan kallad ”förteckningen”) efter det att medlemsstaterna har anmält en förteckning över de aromämnen som får användas i eller på livsmedel som saluförs på deras territorium och sedan kommissionen har granskat denna anmälan. Denna förteckning antogs genom kommissionens beslut 1999/217/EG (2). |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 2232/96 ges föreskrifter om ett förfarande för antagande av regler för aromämnen som används eller är avsedda att användas i eller på livsmedel. Enligt den förordningen skall det antas en förteckning över aromämnen (nedan kallad ”förteckningen”) efter det att medlemsstaterna har anmält en förteckning över de aromämnen som får användas i eller på livsmedel som saluförs på deras territorium och sedan kommissionen har granskat denna anmälan. Denna förteckning antogs genom kommissionens beslut 1999/217/EG (2).

| (2) | Vidare skall det enligt förordning (EG) nr 2232/96 antas ett program för utvärdering av dessa aromämnen i syfte att kontrollera om de uppfyller de allmänna kriterier för användningen av aromämnen som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Vidare skall det enligt förordning (EG) nr 2232/96 antas ett program för utvärdering av dessa aromämnen i syfte att kontrollera om de uppfyller de allmänna kriterier för användningen av aromämnen som anges i bilagan till den förordningen.

| (3) | FAO/WHO:s gemensamma expertkommitté om livsmedelstillsatser (JECFA) konstaterade vid sitt sextiofemte möte den 7–16 juni 2005 att acetamid (FL 16.047) är tydligt carcinogent hos både möss och råttor, och trots att man inte vet hur tumörer bildas, kan man inte bortse från att det kan finnas en genotoxisk mekanism. FAO/WHO:s gemensamma expertkommitté om livsmedelstillsatser (JECFA) ansåg att det är olämpligt att använda en sådan förening som aromämne. Följaktligen uppfyller acetamid inte de allmänna kriterier som anges i bilagan till förordning (EG) nr 2232/96 och skall därför strykas från förteckningen. |
| --- | --- |

(3)

FAO/WHO:s gemensamma expertkommitté om livsmedelstillsatser (JECFA) konstaterade vid sitt sextiofemte möte den 7–16 juni 2005 att acetamid (FL 16.047) är tydligt carcinogent hos både möss och råttor, och trots att man inte vet hur tumörer bildas, kan man inte bortse från att det kan finnas en genotoxisk mekanism. FAO/WHO:s gemensamma expertkommitté om livsmedelstillsatser (JECFA) ansåg att det är olämpligt att använda en sådan förening som aromämne. Följaktligen uppfyller acetamid inte de allmänna kriterier som anges i bilagan till förordning (EG) nr 2232/96 och skall därför strykas från förteckningen.

| (4) | Beslut 1999/217/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 1999/217/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilagan till beslut 1999/217/EG, del A, skall den rad i tabellen som rör ämnet med FL-nummer 16.047 (acetamid) strykas.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 27 mars 2006.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 299, 23.11.1996, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EGT L 84, 27.3.1999, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut 2005/389/EG (EUT L 128, 21.5.2005, s. 73).

2

---

| 29.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/49

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 6 september 2005

om adekvat skydd av de personuppgifter i de PNR (Passenger Name Record) för flygpassagerare som överförs till den kanadensiska gränsmyndigheten (Canada Border Services Agency – CBSA)

[delgivet med nr K(2005) 3248]

(Text av betydelse för EES)

(2006/253/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMISSION HAR ANTAGIT DENNA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1), särskilt artikel 25.6, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 95/46/EG skall medlemsstaterna föreskriva att överföring av personuppgifter till ett tredjeland endast får ske om ifrågavarande tredjeland säkerställer en adekvat skyddsnivå för uppgifterna och om medlemsstatens lagar genom vilka andra bestämmelser i direktivet genomförs efterlevs före överföringen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 95/46/EG skall medlemsstaterna föreskriva att överföring av personuppgifter till ett tredjeland endast får ske om ifrågavarande tredjeland säkerställer en adekvat skyddsnivå för uppgifterna och om medlemsstatens lagar genom vilka andra bestämmelser i direktivet genomförs efterlevs före överföringen.

| (2) | Kommissionen kan fastställa att ett tredjeland har en adekvat skyddsnivå. I sådana fall får personuppgifter överföras från medlemsstaterna utan att det behövs några ytterligare garantier. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen kan fastställa att ett tredjeland har en adekvat skyddsnivå. I sådana fall får personuppgifter överföras från medlemsstaterna utan att det behövs några ytterligare garantier.

| (3) | Enligt direktiv 95/46/EG skall bedömningen av skyddsnivån ske mot bakgrund av alla de förhållanden som har samband med en överföring eller en grupp av överföringar av uppgifter, och vissa för överföringen relevanta aspekter som anges i artikel 25.2 i direktivet skall beaktas särskilt. |
| --- | --- |

(3)

Enligt direktiv 95/46/EG skall bedömningen av skyddsnivån ske mot bakgrund av alla de förhållanden som har samband med en överföring eller en grupp av överföringar av uppgifter, och vissa för överföringen relevanta aspekter som anges i artikel 25.2 i direktivet skall beaktas särskilt.

| (4) | I samband med lufttransporter avses med Passenger Name Record (PNR) en uppsättning uppgifter om varje passagerares resa som de bokningsansvariga och andra medverkande lufttrafikföretag behöver för bokning och bokningskontroll (2). I detta beslut skall begreppet ”passagerare” också omfatta besättningsmedlemmar. Med ”lufttrafikföretag som ansvarar för bokningen” menas det lufttrafikföretag som hanterade passagerarens ursprungliga bokning eller det lufttrafikföretag vid vilket passageraren gjorde ytterligare bokningar efter resans början. Med ”deltagande lufttrafikföretag” menas lufttrafikföretag hos vilka det lufttrafikföretag som ansvarar för bokningen har begärt att få boka platser till en passagerare, på en eller flera flygningar. |
| --- | --- |

(4)

I samband med lufttransporter avses med Passenger Name Record (PNR) en uppsättning uppgifter om varje passagerares resa som de bokningsansvariga och andra medverkande lufttrafikföretag behöver för bokning och bokningskontroll (2). I detta beslut skall begreppet ”passagerare” också omfatta besättningsmedlemmar. Med ”lufttrafikföretag som ansvarar för bokningen” menas det lufttrafikföretag som hanterade passagerarens ursprungliga bokning eller det lufttrafikföretag vid vilket passageraren gjorde ytterligare bokningar efter resans början. Med ”deltagande lufttrafikföretag” menas lufttrafikföretag hos vilka det lufttrafikföretag som ansvarar för bokningen har begärt att få boka platser till en passagerare, på en eller flera flygningar.

| (5) | Den kanadensiska gränsmyndigheten (Canada Border Services Agency – CBSA) kräver att alla lufttrafikföretag som bedriver passagerartrafik till Kanada skall ge CBSA elektronisk tillgång till de PNR-uppgifter som samlas in och lagras i lufttrafikföretagens elektroniska boknings- och avgångskontrollsystem. |
| --- | --- |

(5)

Den kanadensiska gränsmyndigheten (Canada Border Services Agency – CBSA) kräver att alla lufttrafikföretag som bedriver passagerartrafik till Kanada skall ge CBSA elektronisk tillgång till de PNR-uppgifter som samlas in och lagras i lufttrafikföretagens elektroniska boknings- och avgångskontrollsystem.

| (6) | Kraven på överföring av personuppgifter i flygpassagerarnas PNR till CBSA grundar sig på 107.1 § i den kanadensiska tullagen (Customs Act) och 148 d § i den kanadensiska immigrations- och flyktingskyddslagen (Immigration and Refugee Protection Act) samt på de förordningar som antagits med tillämpning av dessa lagar (3). |
| --- | --- |

(6)

Kraven på överföring av personuppgifter i flygpassagerarnas PNR till CBSA grundar sig på 107.1 § i den kanadensiska tullagen (Customs Act) och 148 d § i den kanadensiska immigrations- och flyktingskyddslagen (Immigration and Refugee Protection Act) samt på de förordningar som antagits med tillämpning av dessa lagar (3).

| (7) | De kanadensiska lagarna i fråga syftar till att öka säkerheten och skärpa villkoren för in- och utresa i landet. Kanada har suverän beslutanderätt i dessa frågor inom det egna rättsskipningsområdet. De krav som ställs strider inte heller mot Kanadas internationella åtaganden. Kanada är ett demokratiskt land och ett rättssamhälle med en stark tradition när det gäller medborgerliga friheter. Lagstiftningsprocessens legitimitet och den dömande maktens styrka och oberoende går inte att ifrågasätta. Pressfriheten är en annan stark garanti mot kränkningar av medborgerliga friheter. |
| --- | --- |

(7)

De kanadensiska lagarna i fråga syftar till att öka säkerheten och skärpa villkoren för in- och utresa i landet. Kanada har suverän beslutanderätt i dessa frågor inom det egna rättsskipningsområdet. De krav som ställs strider inte heller mot Kanadas internationella åtaganden. Kanada är ett demokratiskt land och ett rättssamhälle med en stark tradition när det gäller medborgerliga friheter. Lagstiftningsprocessens legitimitet och den dömande maktens styrka och oberoende går inte att ifrågasätta. Pressfriheten är en annan stark garanti mot kränkningar av medborgerliga friheter.

| (8) | Gemenskapen stöder Kanadas kamp mot terrorismen fullt ut, inom de begränsningar som följer av gemenskapsrätten. Enligt gemenskapsrätten skall en nödvändig balans mellan säkerhetshänsyn och skydd av den personliga integriteten upprätthållas. I artikel 13 i direktiv 95/46/EG fastställs t.ex. att medlemsstaterna får stifta lagar för att begränsa omfattningen av vissa krav i direktivet om en sådan begränsning är nödvändig med hänsyn till medlemsstatens nationella säkerhet, försvar eller allmänna säkerhet. Samma villkor gäller om begränsningen är nödvändig för att förebygga, utreda eller beivra brott. |
| --- | --- |

(8)

Gemenskapen stöder Kanadas kamp mot terrorismen fullt ut, inom de begränsningar som följer av gemenskapsrätten. Enligt gemenskapsrätten skall en nödvändig balans mellan säkerhetshänsyn och skydd av den personliga integriteten upprätthållas. I artikel 13 i direktiv 95/46/EG fastställs t.ex. att medlemsstaterna får stifta lagar för att begränsa omfattningen av vissa krav i direktivet om en sådan begränsning är nödvändig med hänsyn till medlemsstatens nationella säkerhet, försvar eller allmänna säkerhet. Samma villkor gäller om begränsningen är nödvändig för att förebygga, utreda eller beivra brott.

| (9) | Överföringen av uppgifter gäller vissa registeransvariga, nämligen lufttrafikföretag som flyger mellan gemenskapen och Kanada, och avser endast en mottagare i Kanada, CBSA. |
| --- | --- |

(9)

Överföringen av uppgifter gäller vissa registeransvariga, nämligen lufttrafikföretag som flyger mellan gemenskapen och Kanada, och avser endast en mottagare i Kanada, CBSA.

| (10) | Varje avtal som ingås för att skapa rättsliga ramar för överföringar av PNR till Kanada, särskilt på grundval av detta beslut, bör vara tidsbegränsat. En överenskommelse har träffats om en period på tre och ett halvt år. Under denna period kan omständigheterna förändras avsevärt och gemenskapen och Kanada är därför överens om att det kommer att bli nödvändigt att se över avtalet. |
| --- | --- |

(10)

Varje avtal som ingås för att skapa rättsliga ramar för överföringar av PNR till Kanada, särskilt på grundval av detta beslut, bör vara tidsbegränsat. En överenskommelse har träffats om en period på tre och ett halvt år. Under denna period kan omständigheterna förändras avsevärt och gemenskapen och Kanada är därför överens om att det kommer att bli nödvändigt att se över avtalet.

| (11) | När CBSA tar emot PNR behandlar den flygpassagerarnas personuppgifter i enlighet med villkoren i den åtagandeförklaring som myndigheten avgav i samband med tillämpningen av CBSA:s PNR-program (hädanefter kallad ”åtagandeförklaringen”) samt i Kanadas nationella lagstiftning i den omfattning den nämns i åtagandeförklaringen. |
| --- | --- |

(11)

När CBSA tar emot PNR behandlar den flygpassagerarnas personuppgifter i enlighet med villkoren i den åtagandeförklaring som myndigheten avgav i samband med tillämpningen av CBSA:s PNR-program (hädanefter kallad ”åtagandeförklaringen”) samt i Kanadas nationella lagstiftning i den omfattning den nämns i åtagandeförklaringen.

| (12) | När det gäller Kanadas nationella lagstiftning är lagen om integritetsskydd (Privacy Act), lagen om tillgång till information (Access to Information Act) och 107 § i tullagen relevanta i detta sammanhang, därför att de fastställer villkoren för när CBSA kan avvisa en begäran om utlämnande av uppgifter och därigenom säkra en konfidentiell hantering av PNR. Lagen om integritetsskydd reglerar utlämnande av PNR till den registrerade personen, vilket har ett nära samband med dennes rätt till tillgång till uppgifter. Lagen om integritetsskydd gäller bara personer som befinner sig i Kanada. CBSA ger dock också utländska medborgare som inte befinner sig i Kanada tillgång till deras PNR-uppgifter. |
| --- | --- |

(12)

När det gäller Kanadas nationella lagstiftning är lagen om integritetsskydd (Privacy Act), lagen om tillgång till information (Access to Information Act) och 107 § i tullagen relevanta i detta sammanhang, därför att de fastställer villkoren för när CBSA kan avvisa en begäran om utlämnande av uppgifter och därigenom säkra en konfidentiell hantering av PNR. Lagen om integritetsskydd reglerar utlämnande av PNR till den registrerade personen, vilket har ett nära samband med dennes rätt till tillgång till uppgifter. Lagen om integritetsskydd gäller bara personer som befinner sig i Kanada. CBSA ger dock också utländska medborgare som inte befinner sig i Kanada tillgång till deras PNR-uppgifter.

| (13) | Enligt punkt 43 i åtagandeförklaringen har de enskilda åtagandena i förklaringen antingen införlivats i den befintliga kanadensiska lagstiftningen eller fastställts i nationella författningar som särskilt utformats för detta ändamål, och som således har rättsverkan. Åtagandeförklaringen kommer att offentliggöras i sin helhet i Canada Gazette. Den utgör således ett viktigt och väl övervägt åtagande från CBSA, och Kanada och gemenskapen kommer gemensamt att kontrollera hur den efterlevs. Bristande efterlevnad skulle på så sätt kunna påtalas via rättsliga, administrativa och politiska kanaler, beroende på vad som är mest lämpligt. Om bristerna kvarstår skulle följden bli att detta beslut upphävs. |
| --- | --- |

(13)

Enligt punkt 43 i åtagandeförklaringen har de enskilda åtagandena i förklaringen antingen införlivats i den befintliga kanadensiska lagstiftningen eller fastställts i nationella författningar som särskilt utformats för detta ändamål, och som således har rättsverkan. Åtagandeförklaringen kommer att offentliggöras i sin helhet i Canada Gazette. Den utgör således ett viktigt och väl övervägt åtagande från CBSA, och Kanada och gemenskapen kommer gemensamt att kontrollera hur den efterlevs. Bristande efterlevnad skulle på så sätt kunna påtalas via rättsliga, administrativa och politiska kanaler, beroende på vad som är mest lämpligt. Om bristerna kvarstår skulle följden bli att detta beslut upphävs.

| (14) | De normer som CBSA kommer att tillämpa för behandlingen av passagerares PNR-uppgifter omfattar nödvändiga grundprinciper för att säkerställa en adekvat skyddsnivå för fysiska personer, och de bygger på den kanadensiska lagstiftningen och åtagandeförklaringen. |
| --- | --- |

(14)

De normer som CBSA kommer att tillämpa för behandlingen av passagerares PNR-uppgifter omfattar nödvändiga grundprinciper för att säkerställa en adekvat skyddsnivå för fysiska personer, och de bygger på den kanadensiska lagstiftningen och åtagandeförklaringen.

| (15) | När det gäller principen om ändamålsbegränsning skall flygpassagerares personuppgifter i PNR som överförs till CBSA behandlas för ett särskilt ändamål och kommer därför endast att användas eller lämnas vidare om detta inte strider mot ändamålet för överföringen. PNR-uppgifter kommer endast att användas i syfte att förebygga och bekämpa terrorism och därmed relaterad kriminalitet samt andra allvarliga gränsöverskridande brott, inklusive organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

(15)

När det gäller principen om ändamålsbegränsning skall flygpassagerares personuppgifter i PNR som överförs till CBSA behandlas för ett särskilt ändamål och kommer därför endast att användas eller lämnas vidare om detta inte strider mot ändamålet för överföringen. PNR-uppgifter kommer endast att användas i syfte att förebygga och bekämpa terrorism och därmed relaterad kriminalitet samt andra allvarliga gränsöverskridande brott, inklusive organiserad brottslighet.

| (16) | När det gäller principen om uppgifternas kvalitet och proportionalitet, som skall beaktas i samband med de viktiga allmänintressen som är skälet till att PNR-uppgifterna överförs, kommer CBSA inte att ändra i PNR-uppgifterna efter det att den mottagit dem. Högst 25 PNR-kategorier kommer att överföras och CBSA kommer att rådgöra och träffa ett avtal med Europeiska kommissionen innan man företar en eventuell översyn av de 25 obligatoriska PNR-fälten i bilaga A. Ytterligare personuppgifter som söks som ett direkt resultat av konkreta PNR-uppgifter får, när det gäller andra källor än offentliga register, endast inhämtas via lagliga kanaler. Generellt sett kommer PNR-uppgifter att tas bort efter högst tre år och sex månader. |
| --- | --- |

(16)

När det gäller principen om uppgifternas kvalitet och proportionalitet, som skall beaktas i samband med de viktiga allmänintressen som är skälet till att PNR-uppgifterna överförs, kommer CBSA inte att ändra i PNR-uppgifterna efter det att den mottagit dem. Högst 25 PNR-kategorier kommer att överföras och CBSA kommer att rådgöra och träffa ett avtal med Europeiska kommissionen innan man företar en eventuell översyn av de 25 obligatoriska PNR-fälten i bilaga A. Ytterligare personuppgifter som söks som ett direkt resultat av konkreta PNR-uppgifter får, när det gäller andra källor än offentliga register, endast inhämtas via lagliga kanaler. Generellt sett kommer PNR-uppgifter att tas bort efter högst tre år och sex månader.

| (17) | När det gäller öppenhetsprincipen kommer CBSA att informera resenärer om syftet med överföringen och behandlingen av uppgifterna samt lämna uppgifter om den registeransvariges identitet och eventuella andra uppgifter. |
| --- | --- |

(17)

När det gäller öppenhetsprincipen kommer CBSA att informera resenärer om syftet med överföringen och behandlingen av uppgifterna samt lämna uppgifter om den registeransvariges identitet och eventuella andra uppgifter.

| (18) | När det gäller säkerhetsprincipen kommer CBSA att vidta lämpliga tekniska och organisatoriska säkerhetsåtgärder med hänsyn till den risk som behandlingen innebär. |
| --- | --- |

(18)

När det gäller säkerhetsprincipen kommer CBSA att vidta lämpliga tekniska och organisatoriska säkerhetsåtgärder med hänsyn till den risk som behandlingen innebär.

| (19) | De personer som befinner sig i Kanada har i enlighet med lagen om integritetsskydd rätt att få tillgång till uppgifterna, rätt att korrigera dem samt rätt att få en anteckning införd i registret. CBSA kommer också att utsträcka dessa rättigheter när det gäller PNR-uppgifter som den förfogar över till utländska medborgare som inte befinner sig i Kanada. De undantag som beskrivs motsvarar i stort sett de begränsningar som medlemsstaterna kan införa enligt artikel 13 i direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

(19)

De personer som befinner sig i Kanada har i enlighet med lagen om integritetsskydd rätt att få tillgång till uppgifterna, rätt att korrigera dem samt rätt att få en anteckning införd i registret. CBSA kommer också att utsträcka dessa rättigheter när det gäller PNR-uppgifter som den förfogar över till utländska medborgare som inte befinner sig i Kanada. De undantag som beskrivs motsvarar i stort sett de begränsningar som medlemsstaterna kan införa enligt artikel 13 i direktiv 95/46/EG.

| (20) | Vidareöverföring till andra offentliga myndigheter, även utländska, kan efter en bedömning av varje enskilt fall, göras för ändamål som motsvarar eller överensstämmer med dem som fastställs i förklaringen om ändamålsavgränsning och omfatta en begränsad mängd uppgifter. Överföringar kan också göras för att skydda den registrerades eller andra personers vitala intressen, särskilt när det gäller väsentliga hälsorisker, i samband med rättsliga förfaranden eller på grund av andra lagfästa krav. De organ som mottar uppgifterna får, i enlighet med de uttryckliga bestämmelserna om utlämnande av uppgifter, endast använda uppgifterna för dessa ändamål, och de måste ha CBSA:s godkännande för att få vidareöverföra uppgifterna. Inga andra utländska, federala, delstatliga eller lokala myndigheter har direkt elektronisk tillgång till PNR-uppgifter via CBSA:s databaser. CBSA kommer att vägra att offentliggöra PNR, med stöd av undantag från de relevanta bestämmelserna i lagen om tillgång till information och lagen om integritetsskydd. |
| --- | --- |

(20)

Vidareöverföring till andra offentliga myndigheter, även utländska, kan efter en bedömning av varje enskilt fall, göras för ändamål som motsvarar eller överensstämmer med dem som fastställs i förklaringen om ändamålsavgränsning och omfatta en begränsad mängd uppgifter. Överföringar kan också göras för att skydda den registrerades eller andra personers vitala intressen, särskilt när det gäller väsentliga hälsorisker, i samband med rättsliga förfaranden eller på grund av andra lagfästa krav. De organ som mottar uppgifterna får, i enlighet med de uttryckliga bestämmelserna om utlämnande av uppgifter, endast använda uppgifterna för dessa ändamål, och de måste ha CBSA:s godkännande för att få vidareöverföra uppgifterna. Inga andra utländska, federala, delstatliga eller lokala myndigheter har direkt elektronisk tillgång till PNR-uppgifter via CBSA:s databaser. CBSA kommer att vägra att offentliggöra PNR, med stöd av undantag från de relevanta bestämmelserna i lagen om tillgång till information och lagen om integritetsskydd.

| (21) | CBSA tar inte emot känsliga uppgifter i den mening som avses i artikel 8 i direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

(21)

CBSA tar inte emot känsliga uppgifter i den mening som avses i artikel 8 i direktiv 95/46/EG.

| (22) | När det gäller mekanismer för säkerställande av att CBSA följer ovan nämnda principer, har man beslutat om utbildning och information av personalen inom CBSA och infört påföljder som kan användas mot enskilda anställda. Övervakningen av hur CBSA respekterar den personliga integriteten i allmänhet sköts av den oberoende dataskyddsmyndigheten Office of the Canadian Privacy Commissioner i enlighet med den kanadensiska stadgan om fri- och rättigheter (Charter of Rights and Freedoms) och lagen om integritetsskydd. Kanadas dataskyddsmyndighet (Privacy Commissioner) kan behandla klagomål som inkommit från en dataskyddsmyndighet i en EU-medlemsstat på en EU-medborgares vägnar, om den klagande anser att CBSA inte har behandlat ärendet på ett tillfredsställande sätt. CBSA och en gupp som leds av kommissionen kommer tillsammans att årligen granska hur åtagandeförklaringen efterlevs. |
| --- | --- |

(22)

När det gäller mekanismer för säkerställande av att CBSA följer ovan nämnda principer, har man beslutat om utbildning och information av personalen inom CBSA och infört påföljder som kan användas mot enskilda anställda. Övervakningen av hur CBSA respekterar den personliga integriteten i allmänhet sköts av den oberoende dataskyddsmyndigheten Office of the Canadian Privacy Commissioner i enlighet med den kanadensiska stadgan om fri- och rättigheter (Charter of Rights and Freedoms) och lagen om integritetsskydd. Kanadas dataskyddsmyndighet (Privacy Commissioner) kan behandla klagomål som inkommit från en dataskyddsmyndighet i en EU-medlemsstat på en EU-medborgares vägnar, om den klagande anser att CBSA inte har behandlat ärendet på ett tillfredsställande sätt. CBSA och en gupp som leds av kommissionen kommer tillsammans att årligen granska hur åtagandeförklaringen efterlevs.

| (23) | För att värna om principen om öppenhet och för att de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna skall kunna garantera att fysiska personer skyddas i samband med behandling av deras personuppgifter, är det nödvändigt att specificera under vilka särskilda omständigheter som det är motiverat att tills vidare avbryta vissa uppgiftsöverföringar, oavsett om skyddsnivån befunnits vara adekvat. |
| --- | --- |

(23)

För att värna om principen om öppenhet och för att de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna skall kunna garantera att fysiska personer skyddas i samband med behandling av deras personuppgifter, är det nödvändigt att specificera under vilka särskilda omständigheter som det är motiverat att tills vidare avbryta vissa uppgiftsöverföringar, oavsett om skyddsnivån befunnits vara adekvat.

| (24) | Arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter, som inrättats med stöd av artikel 29 i direktiv 95/46/EG, har avgett yttranden om den skyddsnivå som kanadensiska myndigheter har för passageraruppgifter, vilka fungerat som vägledning för kommissionen i samband med förhandlingarna med CBSA. Kommissionen har tagit hänsyn till dessa yttranden vid utarbetandet av detta beslut (4). |
| --- | --- |

(24)

Arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter, som inrättats med stöd av artikel 29 i direktiv 95/46/EG, har avgett yttranden om den skyddsnivå som kanadensiska myndigheter har för passageraruppgifter, vilka fungerat som vägledning för kommissionen i samband med förhandlingarna med CBSA. Kommissionen har tagit hänsyn till dessa yttranden vid utarbetandet av detta beslut (4).

| (25) | De åtgärder som fastställs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 31.1 i direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

(25)

De åtgärder som fastställs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 31.1 i direktiv 95/46/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För tillämpningen av artikel 25.2 i direktiv 95/46/EG skall Kanadas tull- och gränsskyddsmyndighet (Canadian Customs Border Services Agency) (hädanefter kallad CBSA) anses erbjuda en adekvat skyddsnivå för de PNR-uppgifter avseende flyg till Kanada som överförs från Europeiska unionen i överensstämmelse med åtagandeförklaringen i bilagan.

Artikel 2

Detta beslut avser den skyddsnivå som CBSA erbjuder i syfte att uppfylla kraven i artikel 25.1 i direktiv 95/46/EG och påverkar inte andra villkor eller begränsningar varigenom andra bestämmelser i direktivet genomförs med avseende på behandlingen av personuppgifter i medlemsstaterna.

Artikel 3

1.   Behöriga myndigheter i medlemsstaterna får, utan att det påverkar deras befogenheter att vidta åtgärder för att säkerställa efterlevnaden av nationella bestämmelser som antagits enligt andra bestämmelser än artikel 25 i direktiv 95/46/EG, utöva sina befogenheter att tills vidare avbryta uppgiftsöverföringar till CBSA för att skydda enskilda med avseende på behandlingen av deras personuppgifter i följande fall:

| a) | Om en behörig kanadensisk myndighet fastställt att CBSA bryter mot tillämpliga skyddsregler. |
| --- | --- |

a)

Om en behörig kanadensisk myndighet fastställt att CBSA bryter mot tillämpliga skyddsregler.

| b) | Om sannolikheten är stor att skyddsreglerna i bilagan inte efterlevs, om det finns rimliga skäl att anta att CBSA inte vidtar eller inte kommer att vidta adekvata åtgärder i tid för att lösa ärendet, om fortsatt överföring skulle innebära en överhängande risk för att de registrerade lider allvarlig skada och de behöriga myndigheterna i medlemsstaten under dessa omständigheter har vidtagit rimliga åtgärder för att underrätta CBSA och gett den tillfälle att yttra sig. |
| --- | --- |

b)

Om sannolikheten är stor att skyddsreglerna i bilagan inte efterlevs, om det finns rimliga skäl att anta att CBSA inte vidtar eller inte kommer att vidta adekvata åtgärder i tid för att lösa ärendet, om fortsatt överföring skulle innebära en överhängande risk för att de registrerade lider allvarlig skada och de behöriga myndigheterna i medlemsstaten under dessa omständigheter har vidtagit rimliga åtgärder för att underrätta CBSA och gett den tillfälle att yttra sig.

2.   Avbrottet skall upphävas så snart skyddsreglerna börjat efterlevas och de behöriga myndigheterna i medlemsstaten har underrättats om detta.

Artikel 4

1.   Medlemsstaterna skall utan dröjsmål underrätta kommissionen om åtgärder som vidtagits med stöd av artikel 3.

2.   Medlemsstaterna och kommissionen skall underrätta varandra om varje förändring av skyddsreglerna och om fall där de åtgärder som vidtas av organ som ansvarar för att se till att CBSA följer skyddsreglerna i bilagan, inte leder till att dessa regler efterlevs.

3.   Om den information som inhämtats enligt artikel 3 och punkterna 1 och 2 i denna artikel visar att nödvändiga grundprinciper för att säkerställa en adekvat skyddsnivå för fysiska personer inte längre efterlevs, eller att ett organ som ansvarar för att se till att CBSA följer skyddsreglerna i bilagan inte fullgör denna uppgift på ett verkningsfullt sätt, skall CBSA underrättas om detta och vid behov skall det förfarande som anges i artikel 31.2 i direktiv 95/46/EG gälla i syfte att tills vidare eller slutgiltigt upphäva detta beslut.

Artikel 5

Tillämpningen av detta beslut skall övervakas och alla relevanta slutsatser skall rapporteras till den kommitté som inrättats enligt artikel 31 i direktiv 95/46/EG, vilket även omfattar alla omständigheter som skulle kunna påverka konstaterandet i artikel 1 i detta beslut om att skyddet av personuppgifter i de flygpassagerares PNR som överförs till CBSA är adekvat i den mening som avses i artikel 25 i direktiv 95/46/EG.

Artikel 6

Medlemsstaterna skall vidta alla erfordliga åtgärder för att efterkomma detta beslut senast fyra månader efter det att det har meddelats.

Artikel 7

Detta beslut upphör att gälla tre år och sex månader efter det att det har meddelats, om det inte förlängs i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 31.2 i direktiv 95/46/EG.

Artikel 8

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 6 september 2005.

På kommissionens vägnar

Franco FRATTINI

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  Vid tillämpningen av detta beslut omfattar PNR förhandsinformation om passagerare (API) i enlighet med punkt 4 i CBSA:s åtaganden.

2

(3)  Förordningen om tullpassageraruppgifter (Passenger Information (Customs) Regulations) och 269 § invandrar- och flyktingskyddsförordningen (Immigration and Refugee Protection Regulations).

3

Passenger Information (Customs) Regulations

Immigration and Refugee Protection Regulations

(4)  Yttrande 3/2004 om skyddsnivån i Kanada för överföring av personuppgifter ur bokningsregister (PNR) och avancerad passagerarinformation (API) från flygbolagen, antaget av arbetsgruppen den 11 februari 2004, finns på följande adress: http://europa.eu.int/comm/internal_market/privacy/docs/wpdocs/2004/wp88_en.pdf

4

Yttrande 1/2005 om skyddsnivån i Kanada för överföring av personuppgifter ur bokningsregister (PNR) och avancerad passagerarinformation (API) från flygbolagen, antaget av arbetsgruppen den 19 januari 2005, finns på följande adress: http://europa.eu.int/comm/internal_market/privacy/docs/wpdocs/2005/wp103_en.pdf

---

BILAGA

ÅTAGANDEFÖRKLARING FÖR KANADAS GRÄNSMYNDIGHET (CANADA BORDER SERVICE AGENCY – CBSA) OM TILLÄMPNINGEN AV DESS PNR-PROGRAM

Rättslig behörighet att samla in API- och PNR-uppgifter

| 1. | Enligt kanadensisk lag skall alla lufttrafikföretag ge den kanadensiska gränsmyndigheten (Canada Border Services Agency – CBSA) tillgång till förhandsinformation om passagerare (Advanced Passenger Information – API) och passageraruppgifter (Passenger Name Record – PNR) om alla personer ombord på flygningar till Kanada. CBSA har behörighet att få tillgång till och att samla in sådana uppgifter enligt § 107.1 i tullagen (Customs Act) och förordningen om tullpassagerarinformation (tullinformation) (Passenger Information (Customs) Regulations) som antagits enligt denna lag. CBSA:s behörighet fastställs även i § 148.1 d i immigrations- och flyktingskyddslagen (Immigration and Refugee Protection Act) och i 269 § i immigrations- och flyktingskyddsförordningen (Immigration and Refugee Protection Regulations) som antagits enligt denna lag. |
| --- | --- |

1.

Enligt kanadensisk lag skall alla lufttrafikföretag ge den kanadensiska gränsmyndigheten (Canada Border Services Agency – CBSA) tillgång till förhandsinformation om passagerare (Advanced Passenger Information – API) och passageraruppgifter (Passenger Name Record – PNR) om alla personer ombord på flygningar till Kanada. CBSA har behörighet att få tillgång till och att samla in sådana uppgifter enligt § 107.1 i tullagen (Customs Act) och förordningen om tullpassagerarinformation (tullinformation) (Passenger Information (Customs) Regulations) som antagits enligt denna lag. CBSA:s behörighet fastställs även i § 148.1 d i immigrations- och flyktingskyddslagen (Immigration and Refugee Protection Act) och i 269 § i immigrations- och flyktingskyddsförordningen (Immigration and Refugee Protection Regulations) som antagits enligt denna lag.

Ändamål för vilka API- och PNR-uppgifter samlas in

| 2. | CBSA samlar endast in API- och PNR-uppgifter från flygningar till Kanada. CBSA kommer bara att använda de API- och PNR-uppgifter som den samlat in från europeiska och andra lufttrafikföretag för att kunna identifiera personer som eventuellt kan föra in varor som kan användas i samband med terrorism, eller för att kunna identifiera personer som inte kan släppas in i Kanada på grund av deras potentiella anknytning till terrorism och därmed relaterad kriminalitet eller andra allvarliga gränsöverskridande brott, inklusive organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

2.

CBSA samlar endast in API- och PNR-uppgifter från flygningar till Kanada. CBSA kommer bara att använda de API- och PNR-uppgifter som den samlat in från europeiska och andra lufttrafikföretag för att kunna identifiera personer som eventuellt kan föra in varor som kan användas i samband med terrorism, eller för att kunna identifiera personer som inte kan släppas in i Kanada på grund av deras potentiella anknytning till terrorism och därmed relaterad kriminalitet eller andra allvarliga gränsöverskridande brott, inklusive organiserad brottslighet.

| 3. | CBSA använder API- och PNR-uppgifter för att identifiera personer som kommer att förhöras närmare vid ankomsten till Kanada, eller personer som behöver undersökas närmare i samband med ett av de ändamål som anges i punkt 2. Varken CBSA eller någon annan kanadensisk brottsbekämpande myndighet kommer att vidta verkställighetsåtgärder enbart på grundval av automatisk behandling av API- och PNR-uppgifter. |
| --- | --- |

3.

CBSA använder API- och PNR-uppgifter för att identifiera personer som kommer att förhöras närmare vid ankomsten till Kanada, eller personer som behöver undersökas närmare i samband med ett av de ändamål som anges i punkt 2. Varken CBSA eller någon annan kanadensisk brottsbekämpande myndighet kommer att vidta verkställighetsåtgärder enbart på grundval av automatisk behandling av API- och PNR-uppgifter.

Insamlade API- och PNR-uppgifter

| 4. | Förteckningen över API-fält som CBSA kommer att samla in för de ändamål som anges i punkt 2, fastställs i § 3 a–3 f i förordningen om tullpassagerarinformation som vidtagits enligt tullagen (1). Förteckningen över PNR-fält som CBSA kommer att samla in för ett av de ändamål som anges i punkt 2 fastställs i bilaga A. Dessa 25 dataelement omfattar inte ”känsliga uppgifter” i den mening som avses i artikel 8.1 i direktiv 95/46/EG (nedan kallat ”direktivet”) och inte heller 2öppna fält (open text) eller ”allmänna anmärkningar” (general remarks). |
| --- | --- |

4.

Förteckningen över API-fält som CBSA kommer att samla in för de ändamål som anges i punkt 2, fastställs i § 3 a–3 f i förordningen om tullpassagerarinformation som vidtagits enligt tullagen (1). Förteckningen över PNR-fält som CBSA kommer att samla in för ett av de ändamål som anges i punkt 2 fastställs i bilaga A. Dessa 25 dataelement omfattar inte ”känsliga uppgifter” i den mening som avses i artikel 8.1 i direktiv 95/46/EG (nedan kallat ”direktivet”) och inte heller 2öppna fält (open text) eller ”allmänna anmärkningar” (general remarks).

| 5. | CBSA kommer inte att kräva att ett lufttrafikföretag samlar in PNR-uppifter som företaget inte registrerar för egen räkning, och CBSA kommer inte heller att kräva att lufttrafikföretag samlar in ytterligare uppgifter i syfte att lämna över dem till CBSA. CBSA åtar sig därför att samla in de uppgifter som förtecknas i bilaga A endast om ett lufttrafikföretag har beslutat att registrera dem i sitt automatiska boknings- och avgångskontrollsystem (DCS). |
| --- | --- |

5.

CBSA kommer inte att kräva att ett lufttrafikföretag samlar in PNR-uppifter som företaget inte registrerar för egen räkning, och CBSA kommer inte heller att kräva att lufttrafikföretag samlar in ytterligare uppgifter i syfte att lämna över dem till CBSA. CBSA åtar sig därför att samla in de uppgifter som förtecknas i bilaga A endast om ett lufttrafikföretag har beslutat att registrera dem i sitt automatiska boknings- och avgångskontrollsystem (DCS).

| 6. | CBSA kommer att rådgöra och träffa ett avtal med Europeiska kommissionen innan man företar en eventuell översyn av de 25 obligatoriska PNR-fälten i bilaga A i följande fall:






  a) | Om CBSA uppmärksammar ytterligare PNR-fält som kan finnas tillgängliga och är av den uppfattningen att dessa uppgifter är nödvändiga för något av ändamålen i punkt 2. |
| --- | --- | --- |

6.

CBSA kommer att rådgöra och träffa ett avtal med Europeiska kommissionen innan man företar en eventuell översyn av de 25 obligatoriska PNR-fälten i bilaga A i följande fall:

a)

Om CBSA uppmärksammar ytterligare PNR-fält som kan finnas tillgängliga och är av den uppfattningen att dessa uppgifter är nödvändiga för något av ändamålen i punkt 2.

| b) | Om CBSA vid någon tidpunkt uppmärksammar att ett särkilt PNR-fält inte längre är nödvändigt för ändamålen i punkt 2. |
| --- | --- |

b)

Om CBSA vid någon tidpunkt uppmärksammar att ett särkilt PNR-fält inte längre är nödvändigt för ändamålen i punkt 2.

Metod för att få tillgång till API- och PNR-uppgifter

| 7. | CBSA:s passagerarinformationssystem (Passenger Information System, hädanefter kallat ”PAXIS”) har konfigurerats för att kunna ta emot API- och PNR-uppgifter som exporterats från ett lufttrafikföretag. |
| --- | --- |

7.

CBSA:s passagerarinformationssystem (Passenger Information System, hädanefter kallat ”PAXIS”) har konfigurerats för att kunna ta emot API- och PNR-uppgifter som exporterats från ett lufttrafikföretag.

Lagring av och tillgång till API- och PNR-uppgifter

| 8. | När API- och PNR-uppgifterna rör en person som inte är föremål för en utredning i Kanada i samband med ett av de ändamål som beskrivs i punkt 2, kommer uppgifterna att lagras i PAXIS-systemet under högst 3,5 år. Under denna period kommer uppgifterna att anonymiseras i allt högre grad enligt följande:






  a) | API- och PNR-uppgifterna kommer under de första 72 timmarna efter det att de mottagits endast att vara tillgängliga för ett begränsat antal CBSA-analytiker och underrättelsetjänstemän. Dessa kommer att använda uppgifterna för att identifiera personer som vid ankomsten till Kanada skall förhöras eller bli föremål för närmare utredning, i samband med ett av de ändamål som anges i punkt 2. |
| --- | --- | --- |

8.

När API- och PNR-uppgifterna rör en person som inte är föremål för en utredning i Kanada i samband med ett av de ändamål som beskrivs i punkt 2, kommer uppgifterna att lagras i PAXIS-systemet under högst 3,5 år. Under denna period kommer uppgifterna att anonymiseras i allt högre grad enligt följande:

a)

API- och PNR-uppgifterna kommer under de första 72 timmarna efter det att de mottagits endast att vara tillgängliga för ett begränsat antal CBSA-analytiker och underrättelsetjänstemän. Dessa kommer att använda uppgifterna för att identifiera personer som vid ankomsten till Kanada skall förhöras eller bli föremål för närmare utredning, i samband med ett av de ändamål som anges i punkt 2.

| b) | Efter 72 timmar och upp till två år efter det att PNR-uppgifterna mottagits kommer de att lagras i PAXIS–systemet, men de kommer endast att vara tillgängliga för CBSA:s underrättelsetjänstemän som arbetar vid en internationell flygplats i Kanada eller vid CBSA:s huvudkontor i Ottawa. Dessa tjänstemän kommer inte att ha tillgång till den registrerades namn såvida inte det är nödvändigt för att kunna göra en utredning i Kanada i samband med ett av de ändamål som anges i punkt 2. PNR-registret kommer endast att personaliseras igen om underrättelsetjänstemännen anser att det är nödvändigt att ha tillgång till den registrerades namn för att man ska kunna gå vidare med utredningen. Under denna period kommer de anonymiserade uppgifterna att användas av CBSA:s underrättelseanalytiker för att analysera trender och utveckla framtida riskindikatorer i samband med de ändamål som anges i punkt 2. |
| --- | --- |

b)

Efter 72 timmar och upp till två år efter det att PNR-uppgifterna mottagits kommer de att lagras i PAXIS–systemet, men de kommer endast att vara tillgängliga för CBSA:s underrättelsetjänstemän som arbetar vid en internationell flygplats i Kanada eller vid CBSA:s huvudkontor i Ottawa. Dessa tjänstemän kommer inte att ha tillgång till den registrerades namn såvida inte det är nödvändigt för att kunna göra en utredning i Kanada i samband med ett av de ändamål som anges i punkt 2. PNR-registret kommer endast att personaliseras igen om underrättelsetjänstemännen anser att det är nödvändigt att ha tillgång till den registrerades namn för att man ska kunna gå vidare med utredningen. Under denna period kommer de anonymiserade uppgifterna att användas av CBSA:s underrättelseanalytiker för att analysera trender och utveckla framtida riskindikatorer i samband med de ändamål som anges i punkt 2.

| c) | PNR-uppgifterna kommer efter den första perioden på två år att lagras i PAXIS-systemet under ytterligare högst 1,5 år. Alla dataelement som skulle kunna användas för att identifiera den registrerade kommer dock endast att vara tillgängliga om CBSA:s ordförande uttryckligen godkänt detta med tanke på ett av de ändamål som anges i punkt 2. Under denna period kommer de anonymiserade uppgifterna att användas av CBSA:s underrättelseanalytiker för att analysera tendenser och utveckla framtida riskindikatorer i samband med de ändamål som anges i punkt 2. |
| --- | --- |

c)

PNR-uppgifterna kommer efter den första perioden på två år att lagras i PAXIS-systemet under ytterligare högst 1,5 år. Alla dataelement som skulle kunna användas för att identifiera den registrerade kommer dock endast att vara tillgängliga om CBSA:s ordförande uttryckligen godkänt detta med tanke på ett av de ändamål som anges i punkt 2. Under denna period kommer de anonymiserade uppgifterna att användas av CBSA:s underrättelseanalytiker för att analysera tendenser och utveckla framtida riskindikatorer i samband med de ändamål som anges i punkt 2.

| d) | API-uppgifter kommer att lagras separat från PNR-uppgifterna i PAXIS-systemet. API-uppgifterna kommer att lagras i PAXIS-systemet under högst 3,5 år. Under denna period kommer dock API-uppgifter som rör en registrerad person inte att användas för att få tillgång till samma persons PNR-uppgifter, såvida inte PNR-registret har gjorts personligt igen i de situationer som beskrivs i punkt b. |
| --- | --- |

d)

API-uppgifter kommer att lagras separat från PNR-uppgifterna i PAXIS-systemet. API-uppgifterna kommer att lagras i PAXIS-systemet under högst 3,5 år. Under denna period kommer dock API-uppgifter som rör en registrerad person inte att användas för att få tillgång till samma persons PNR-uppgifter, såvida inte PNR-registret har gjorts personligt igen i de situationer som beskrivs i punkt b.

| 9. | När API- och PNR-uppgifterna rör en person som är föremål för en utredning i Kanada i samband med ett av de ändamål som anges i punkt 2, kommer uppgifterna att lagras i ett av CBSA:s spaningsregister. Dessa databaser innehåller endast uppgifter om personer som har varit föremål för en utredning eller polisiära åtgärder enligt CBSA:s bestämmelser. Dessa databaser är endast tillgängliga för de tjänstemän inom CBSA vars arbetsuppgifter kräver det och de övervakas noga. API- och PNR-uppgifter som överförs till en sådan databas kommer inte att lagras i det systemet längre än nödvändigt, och i vilket fall som helst i högst 6 år. Efter denna period kommer uppgifterna att förstöras om det inte anses lämpligt att förlänga lagringsperioden med stöd av lagen om integritetsskydd eller lagen om tillgång till information, som angavs i punkt 10 b. |
| --- | --- |

9.

När API- och PNR-uppgifterna rör en person som är föremål för en utredning i Kanada i samband med ett av de ändamål som anges i punkt 2, kommer uppgifterna att lagras i ett av CBSA:s spaningsregister. Dessa databaser innehåller endast uppgifter om personer som har varit föremål för en utredning eller polisiära åtgärder enligt CBSA:s bestämmelser. Dessa databaser är endast tillgängliga för de tjänstemän inom CBSA vars arbetsuppgifter kräver det och de övervakas noga. API- och PNR-uppgifter som överförs till en sådan databas kommer inte att lagras i det systemet längre än nödvändigt, och i vilket fall som helst i högst 6 år. Efter denna period kommer uppgifterna att förstöras om det inte anses lämpligt att förlänga lagringsperioden med stöd av lagen om integritetsskydd eller lagen om tillgång till information, som angavs i punkt 10 b.

| 10. | När CBSA använder personuppgifter som underlag för att fatta ett beslut som påverkar den registrerades intressen, måste CBSA lagra dessa uppgifter under 2 år från det datum då uppgifterna användes, så att den registrerade kan få tillgång till de uppgifter som låg till grund för beslutet, såvida inte den registrerade accepterar en kortare lagringsperiod, eller om den registrerade efter att ha lämnat in en begäran om tillgång till uppgifterna accepterar att lagringen avbryts efter att denne har haft möjlighet att utöva alla sina rättigheter enligt lagen om integritetsskydd eller lagen om tillgång till information.






  a) | När det gäller uppgifter som lagras i PAXIS-databasen kommer denna obligatoriska 2-årsperiod att ingå i den period på högst 3,5 år under vilken uppgifterna kommer att lagras i denna databas. |
| --- | --- | --- |

10.

När CBSA använder personuppgifter som underlag för att fatta ett beslut som påverkar den registrerades intressen, måste CBSA lagra dessa uppgifter under 2 år från det datum då uppgifterna användes, så att den registrerade kan få tillgång till de uppgifter som låg till grund för beslutet, såvida inte den registrerade accepterar en kortare lagringsperiod, eller om den registrerade efter att ha lämnat in en begäran om tillgång till uppgifterna accepterar att lagringen avbryts efter att denne har haft möjlighet att utöva alla sina rättigheter enligt lagen om integritetsskydd eller lagen om tillgång till information.

a)

När det gäller uppgifter som lagras i PAXIS-databasen kommer denna obligatoriska 2-årsperiod att ingå i den period på högst 3,5 år under vilken uppgifterna kommer att lagras i denna databas.

| b) | När det gäller uppgifter som lagras i ett spaningsregister kan API- och PNR-uppgifterna om nödvändigt lagras under högst 6 år och användas av CBSA för de utredningsändamål som beskrivs i punkt 9. Uppgifterna kan sedan lagras i ytterligare högst 2 år, då de kommer att vara tillgängliga för den registrerade i enlighet med lagen om integritetsskydd och lagen om tillgång till information, men inte för CBSA för administrativa ändamål. |
| --- | --- |

b)

När det gäller uppgifter som lagras i ett spaningsregister kan API- och PNR-uppgifterna om nödvändigt lagras under högst 6 år och användas av CBSA för de utredningsändamål som beskrivs i punkt 9. Uppgifterna kan sedan lagras i ytterligare högst 2 år, då de kommer att vara tillgängliga för den registrerade i enlighet med lagen om integritetsskydd och lagen om tillgång till information, men inte för CBSA för administrativa ändamål.

| 11. | API- och PNR-uppgifter kommer vid slutet av lagringsperioderna som anges i punkterna 8–10 att förstöras i enlighet med bestämmelserna i den federala arkivlagen (National Archives Act) (2). |
| --- | --- |

11.

API- och PNR-uppgifter kommer vid slutet av lagringsperioderna som anges i punkterna 8–10 att förstöras i enlighet med bestämmelserna i den federala arkivlagen (National Archives Act) (2).

Utlämnande av API- och PNR-uppgifter till andra kanadensiska myndigheter

| 12. | Allt utlämnande av API- och PNR-uppgifter från CBSA regleras av lagen om integritetsskydd, lagen om tillgång till information och CBSA:s egna bestämmelser. Även om man enligt lagen om integritetsskydd och lagen om tillgång till information kan få tillgång till register såvida inget undantag föreligger, kräver dessa lagar inget obligatoriskt utlämnande av API- och PNR-uppgifter. På sin webbplats kommer CBSA att offentliggöra sina administrativa bestämmelser om utlämnande av uppgifter, tillgång till och användning av API- och PNR-uppgifter, memorandum D-1-16-3 med titeln Interim Administrative Guidelines for the Disclosure, Access to and Use of Passenger Name Record (PNR) Data, (hädanefter kallat ”CBSA:s bestämmelser om utlämnande av PNR-uppgifter”). Enligt dessa bestämmelser, som beskrivs ytterligare i punkt 37 i denna åtagandeförklaring, får API- och PNR-uppgifter endast lämnas till andra kanadensiska myndigheter för de ändamål som beskrivs i punkt 2, såvida inte utlämnandet sker inom ramen för ett föreläggande, anhållningsbeslut eller avgörande från en domstol, en person eller ett organ med behörighet att i Kanada tvinga fram utlämning av uppgifter, eller till följd av ett rättsligt förfarande. |
| --- | --- |

12.

Allt utlämnande av API- och PNR-uppgifter från CBSA regleras av lagen om integritetsskydd, lagen om tillgång till information och CBSA:s egna bestämmelser. Även om man enligt lagen om integritetsskydd och lagen om tillgång till information kan få tillgång till register såvida inget undantag föreligger, kräver dessa lagar inget obligatoriskt utlämnande av API- och PNR-uppgifter. På sin webbplats kommer CBSA att offentliggöra sina administrativa bestämmelser om utlämnande av uppgifter, tillgång till och användning av API- och PNR-uppgifter, memorandum D-1-16-3 med titeln Interim Administrative Guidelines for the Disclosure, Access to and Use of Passenger Name Record (PNR) Data, (hädanefter kallat ”CBSA:s bestämmelser om utlämnande av PNR-uppgifter”). Enligt dessa bestämmelser, som beskrivs ytterligare i punkt 37 i denna åtagandeförklaring, får API- och PNR-uppgifter endast lämnas till andra kanadensiska myndigheter för de ändamål som beskrivs i punkt 2, såvida inte utlämnandet sker inom ramen för ett föreläggande, anhållningsbeslut eller avgörande från en domstol, en person eller ett organ med behörighet att i Kanada tvinga fram utlämning av uppgifter, eller till följd av ett rättsligt förfarande.

| 13. | API- och PNR-uppgifter kommer inte att överföras gruppvis. CBSA kommer endast att utlämna utvalda API- och PNR-uppgifter efter bedömning av varje enskilt fall, och endast efter att ha utvärderat relevansen av de PNR-uppgifter som skall utlämnas. Bara de särskilda API- och PNR-uppgifter som tydligt kan påvisas vara nödvändiga i situationen i fråga får lämnas ut. Under alla omständigheter kommer så få uppgifter som möjligt att lämnas ut. |
| --- | --- |

13.

API- och PNR-uppgifter kommer inte att överföras gruppvis. CBSA kommer endast att utlämna utvalda API- och PNR-uppgifter efter bedömning av varje enskilt fall, och endast efter att ha utvärderat relevansen av de PNR-uppgifter som skall utlämnas. Bara de särskilda API- och PNR-uppgifter som tydligt kan påvisas vara nödvändiga i situationen i fråga får lämnas ut. Under alla omständigheter kommer så få uppgifter som möjligt att lämnas ut.

| 14. | CBSA kommer endast att lämna ut API- och PNR-uppgifter om de föreslagna mottagarna försäkrar att de kan erbjuda samma skydd för uppgifterna som CBSA. Kanadensiska myndigheter som tar emot PNR-uppgifter är också bundna av kraven i lagen om integritetsskydd, i den mån de finns förtecknade i tillägget till denna lag. Lagen om integritetsskydd skall tillämpas på personuppgifter som är uppgifter om en identifierbar person, vilka registrerats i någon form, och som kontrolleras av en kanadensisk federal myndighet eller ett federalt organ som omfattas av lagen. Sådana myndigheter eller organ får inte samla in personuppgifter såvida de inte har direkt samband med myndighetens verksamhet. |
| --- | --- |

14.

CBSA kommer endast att lämna ut API- och PNR-uppgifter om de föreslagna mottagarna försäkrar att de kan erbjuda samma skydd för uppgifterna som CBSA. Kanadensiska myndigheter som tar emot PNR-uppgifter är också bundna av kraven i lagen om integritetsskydd, i den mån de finns förtecknade i tillägget till denna lag. Lagen om integritetsskydd skall tillämpas på personuppgifter som är uppgifter om en identifierbar person, vilka registrerats i någon form, och som kontrolleras av en kanadensisk federal myndighet eller ett federalt organ som omfattas av lagen. Sådana myndigheter eller organ får inte samla in personuppgifter såvida de inte har direkt samband med myndighetens verksamhet.

| 15. | CBSA kräver, både i praktiken och som ett villkor för utlämnande av uppgifter, att kanadensiska federala eller regionala rättsvårdande myndigheter förpliktigar sig att inte lämna vidare de uppgifter de fått utan CBSA:s tillåtelse, såvida inte lagen kräver det. |
| --- | --- |

15.

CBSA kräver, både i praktiken och som ett villkor för utlämnande av uppgifter, att kanadensiska federala eller regionala rättsvårdande myndigheter förpliktigar sig att inte lämna vidare de uppgifter de fått utan CBSA:s tillåtelse, såvida inte lagen kräver det.

Utlämnande av API- och PNR-uppgifter till andra länder

| 16. | CBSA kan lämna ut API- och PNR-uppgifter till myndigheter i andra länder, inom ramen för en överenskommelse eller ett avtal enligt § 8.2 i lagen om integritetsskydd och § 107.8 i tullagen. |
| --- | --- |

16.

CBSA kan lämna ut API- och PNR-uppgifter till myndigheter i andra länder, inom ramen för en överenskommelse eller ett avtal enligt § 8.2 i lagen om integritetsskydd och § 107.8 i tullagen.

| 17. | Sådana överenskommelser eller avtal kan omfatta ett samförståndsavtal som utarbetats särskilt för CBSA:s PNR-program, eller ett avtal enligt vilket CBSA måste bistå den andra parten med assistans och information. I båda fallen kommer uppgifterna endast att utlämnas för ett ändamål som överensstämmer med dem som anges i punkt 2, och endast om det mottagande landet åtar sig att ge uppgifterna samma skydd som ges i denna åtagandeförklaring. Under alla omständigheter kommer så få uppgifter som möjligt att lämnas ut till andra länder. |
| --- | --- |

17.

Sådana överenskommelser eller avtal kan omfatta ett samförståndsavtal som utarbetats särskilt för CBSA:s PNR-program, eller ett avtal enligt vilket CBSA måste bistå den andra parten med assistans och information. I båda fallen kommer uppgifterna endast att utlämnas för ett ändamål som överensstämmer med dem som anges i punkt 2, och endast om det mottagande landet åtar sig att ge uppgifterna samma skydd som ges i denna åtagandeförklaring. Under alla omständigheter kommer så få uppgifter som möjligt att lämnas ut till andra länder.

| 18. | API- och PNR-uppgifter som lagras i PAXIS kommer endast att lämnas ut till länder som har en adekvat skyddsnivå enligt direktivet, eller till länder som omfattas av direktivet. |
| --- | --- |

18.

API- och PNR-uppgifter som lagras i PAXIS kommer endast att lämnas ut till länder som har en adekvat skyddsnivå enligt direktivet, eller till länder som omfattas av direktivet.

| 19. | API- och PNR-uppgifter som lagras i den databas som beskrivs i punkt 9 kan lämnas ut i enlighet med fördragsfästa skyldigheter inom ramen för ett avtal om ömsesidigt administrativt bistånd på tullområdet eller ett avtal om ömsesidig rättslig hjälp. I detta fall kommer API- och PNR-uppgifter endast att utlämnas efter bedömning från fall till fall och under förutsättning att CBSA har belägg för att förfrågan om utlämnande har direkt samband med bekämpning eller utredning av något av de brott som anges i punkt 2, och endast om det är absolut nödvändigt att lämna ut uppgifterna för att kunna genomföra utredningen i fråga. |
| --- | --- |

19.

API- och PNR-uppgifter som lagras i den databas som beskrivs i punkt 9 kan lämnas ut i enlighet med fördragsfästa skyldigheter inom ramen för ett avtal om ömsesidigt administrativt bistånd på tullområdet eller ett avtal om ömsesidig rättslig hjälp. I detta fall kommer API- och PNR-uppgifter endast att utlämnas efter bedömning från fall till fall och under förutsättning att CBSA har belägg för att förfrågan om utlämnande har direkt samband med bekämpning eller utredning av något av de brott som anges i punkt 2, och endast om det är absolut nödvändigt att lämna ut uppgifterna för att kunna genomföra utredningen i fråga.

Utlämnande av API- och PNR-uppgifter för att skydda den registrerades vitala intressen

| 20. | Denna åtagandeförklaring utgör inget hinder för att CBSA vidarebefordrar API- och PNR-uppgifter till berörda kanadensiska eller utländska myndigheter eller organ i de fall där sådant utlämnande av uppgifter är nödvändigt för att skydda den registrerades eller andra personers vitala intressen, särskilt när det gäller väsentliga hälsorisker. |
| --- | --- |

20.

Denna åtagandeförklaring utgör inget hinder för att CBSA vidarebefordrar API- och PNR-uppgifter till berörda kanadensiska eller utländska myndigheter eller organ i de fall där sådant utlämnande av uppgifter är nödvändigt för att skydda den registrerades eller andra personers vitala intressen, särskilt när det gäller väsentliga hälsorisker.

Information till den registrerade

| 21. | CBSA kommer att upplysa de resande om vilka krav på API- och PNR-uppgifter som finns, och informera den om andra frågor som hänger samman med användningen av dessa uppgifter, inklusive allmän information om den lagfästa grunden för insamlingen, anledningen till att uppgifterna samlas in, hur uppgifterna skyddas, hur och i vilken utsträckning uppgifterna kommer att spridas, de ansvariga CBSA-tjänstemännens identitet, förfaranden för prövning och kontaktuppgifter till personer som kan hjälpa till om de registrerade har frågor eller problem. |
| --- | --- |

21.

CBSA kommer att upplysa de resande om vilka krav på API- och PNR-uppgifter som finns, och informera den om andra frågor som hänger samman med användningen av dessa uppgifter, inklusive allmän information om den lagfästa grunden för insamlingen, anledningen till att uppgifterna samlas in, hur uppgifterna skyddas, hur och i vilken utsträckning uppgifterna kommer att spridas, de ansvariga CBSA-tjänstemännens identitet, förfaranden för prövning och kontaktuppgifter till personer som kan hjälpa till om de registrerade har frågor eller problem.

Förfaranden för rättslig prövning av CBSA:s PNR-program

| 22. | Kanadas dataskyddsmyndighet (Privacy Commissioner) och riksrevision (Office of the Auditor General) kan göra granskningar eller utredningar av PNR-programmet. |
| --- | --- |

22.

Kanadas dataskyddsmyndighet (Privacy Commissioner) och riksrevision (Office of the Auditor General) kan göra granskningar eller utredningar av PNR-programmet.

| 23. | Kanadas oberoende dataskyddsmyndighet kan undersöka om de offentliga myndigheterna och organen respekterar lagen om integritetsskydd samt övervaka hur väl CBSA följer denna åtagandeförklaring. Avdelningen för skydd av privatlivet och granskningar (Privacy Practices and Review Branch) vid dataskyddsmyndigheten kan, i överensstämmelse med godkända standardmål och standardkriterier, granska hur väl gällande regler följs och även inleda utredningar. Kanadas dataskyddsmyndighet kan lämna ut uppgifter som den anser vara nödvändiga för att man ska kunna genomföra en utredning i enlighet med lagen om integritetsskydd eller för att lägga grunden för resultat och rekommendationer i de rapporter som utarbetats i enlighet med lagen. |
| --- | --- |

23.

Kanadas oberoende dataskyddsmyndighet kan undersöka om de offentliga myndigheterna och organen respekterar lagen om integritetsskydd samt övervaka hur väl CBSA följer denna åtagandeförklaring. Avdelningen för skydd av privatlivet och granskningar (Privacy Practices and Review Branch) vid dataskyddsmyndigheten kan, i överensstämmelse med godkända standardmål och standardkriterier, granska hur väl gällande regler följs och även inleda utredningar. Kanadas dataskyddsmyndighet kan lämna ut uppgifter som den anser vara nödvändiga för att man ska kunna genomföra en utredning i enlighet med lagen om integritetsskydd eller för att lägga grunden för resultat och rekommendationer i de rapporter som utarbetats i enlighet med lagen.

| 24. | Kanadas riksrevision utför oberoende revisioner av de kanadensiska federala myndigheternas verksamhet. Dessa revisioner gör det möjligt att förse de kanadensiska parlamentsledamöterna och allmänheten med objektiv information så att de kan följa regeringens verksamhet och ställa den till svars. |
| --- | --- |

24.

Kanadas riksrevision utför oberoende revisioner av de kanadensiska federala myndigheternas verksamhet. Dessa revisioner gör det möjligt att förse de kanadensiska parlamentsledamöterna och allmänheten med objektiv information så att de kan följa regeringens verksamhet och ställa den till svars.

| 25. | De slutliga rapporterna från dataskyddsmyndigheten och riksrevisionen görs tillgängliga för allmänheten genom årliga rapporter till parlamentet och de offentliggörs också på Internet. CBSA kommer att ge kommissionen tillgång till alla rapporter som på något sätt har samband med PNR-programmet. |
| --- | --- |

25.

De slutliga rapporterna från dataskyddsmyndigheten och riksrevisionen görs tillgängliga för allmänheten genom årliga rapporter till parlamentet och de offentliggörs också på Internet. CBSA kommer att ge kommissionen tillgång till alla rapporter som på något sätt har samband med PNR-programmet.

Gemensam översyn av CBSA:s PNR-program

| 26. | Utöver ovanstående översyn som är fastställd enligt kanadensisk lag, kommer CBSA att varje år, eller när det behövs, och enligt överenskommelse med kommissionen, delta i en gemensam översyn av PNR-programmet när det gäller överföring av API- och PNR-uppgifter till CBSA. |
| --- | --- |

26.

Utöver ovanstående översyn som är fastställd enligt kanadensisk lag, kommer CBSA att varje år, eller när det behövs, och enligt överenskommelse med kommissionen, delta i en gemensam översyn av PNR-programmet när det gäller överföring av API- och PNR-uppgifter till CBSA.

Möjligheter till prövning

Rättsliga ramar

| 27. | Den kanadensiska stadgan om fri- och rättigheter (Charter of Rights and Freedoms) som är en del av Kanadas konstitution, tillämpas på all offentlig verksamhet, även lagstiftningen. Enligt 8 § i stadgan har man rätt till skydd mot orimliga sökningar och beslagtagande samt rätt till rimligt skydd av privatlivet. I 24 § i stadgan ges en person, vars rättigheter har kränkts, möjlighet att vända sig till en behörig domstol för sådan gottgörelse som domstolen finner rimlig. |
| --- | --- |

27.

Den kanadensiska stadgan om fri- och rättigheter (Charter of Rights and Freedoms) som är en del av Kanadas konstitution, tillämpas på all offentlig verksamhet, även lagstiftningen. Enligt 8 § i stadgan har man rätt till skydd mot orimliga sökningar och beslagtagande samt rätt till rimligt skydd av privatlivet. I 24 § i stadgan ges en person, vars rättigheter har kränkts, möjlighet att vända sig till en behörig domstol för sådan gottgörelse som domstolen finner rimlig.

| 28. | Alla utländska medborgare som befinner sig i Kanada har enligt Extension Order Number 1 till lagen om tillgång till information rätt att få tillgång till register som förvaltas av en offentlig federal myndighet i Kanada. En utländsk medborgare som befinner sig i Kanada, eller en annan person som befinner sig i Kanada och som har fullmakt från en utländsk medborgare som inte befinner sig i Kanada, kan, med förbehåll för de särskilda undantagen och begränsningarna i lagen, lämna in en ansökan enligt lagen om tillgång till information för register som rör utländska medborgare och få tillgång till dessa register. |
| --- | --- |

28.

Alla utländska medborgare som befinner sig i Kanada har enligt Extension Order Number 1 till lagen om tillgång till information rätt att få tillgång till register som förvaltas av en offentlig federal myndighet i Kanada. En utländsk medborgare som befinner sig i Kanada, eller en annan person som befinner sig i Kanada och som har fullmakt från en utländsk medborgare som inte befinner sig i Kanada, kan, med förbehåll för de särskilda undantagen och begränsningarna i lagen, lämna in en ansökan enligt lagen om tillgång till information för register som rör utländska medborgare och få tillgång till dessa register.

| 29. | Enligt lagen om integritetsskydd utvidgas rätten till tillgång till personuppgifter, möjlighet att korrigera dem samt rätt att få en anteckning införd i registret genom Extension Order Number 2, till att gälla alla personer som befinner sig i Kanada. Med förbehåll för de undantag som fastställs i lagen om integritetsskydd kan alltså en utländsk medborgare utöva dessa rättigheter om han eller hon befinner sig i Kanada. |
| --- | --- |

29.

Enligt lagen om integritetsskydd utvidgas rätten till tillgång till personuppgifter, möjlighet att korrigera dem samt rätt att få en anteckning införd i registret genom Extension Order Number 2, till att gälla alla personer som befinner sig i Kanada. Med förbehåll för de undantag som fastställs i lagen om integritetsskydd kan alltså en utländsk medborgare utöva dessa rättigheter om han eller hon befinner sig i Kanada.

Förvaltningsrättsliga bestämmelser

| 30. | Den offentliga myndighet som förfogar över personuppgifter om en person kan dessutom på förvaltningsrättslig väg ge utländska medborgare som inte befinner sig i Kanada rätt till tillgång till uppgifterna, möjlighet att korrigera dem samt rätt att få en anteckning införd i registret. CBSA kommer att utöka dessa rättigheter till att ge EU-medborgare eller andra personer som inte befinner sig i Kanada samma rättigheter när det gäller de API- och PNR-uppgifter som CBSA kontrollerar, under förutsättning att sådant utlämnande av uppgifter även i övrigt är tillåtet enligt lag. |
| --- | --- |

30.

Den offentliga myndighet som förfogar över personuppgifter om en person kan dessutom på förvaltningsrättslig väg ge utländska medborgare som inte befinner sig i Kanada rätt till tillgång till uppgifterna, möjlighet att korrigera dem samt rätt att få en anteckning införd i registret. CBSA kommer att utöka dessa rättigheter till att ge EU-medborgare eller andra personer som inte befinner sig i Kanada samma rättigheter när det gäller de API- och PNR-uppgifter som CBSA kontrollerar, under förutsättning att sådant utlämnande av uppgifter även i övrigt är tillåtet enligt lag.

| 31. | Dataskyddsmyndigheten kan inge ett klagomål om den anser att det finns rimliga skäl att undersöka ett ärende enligt lagen om integritetsskydd, och myndigheten har omfattande befogenheter att utreda sådana klagomål. Dessutom kan dataskyddsmyndigheten behandla klagomål som inkommit från en dataskyddsmyndighet i en EU-medlemsstat på en EU-medborgares vägnar, i den mån denne medborgare har gett dataskyddsmyndigheten tillåtelse att agera på dennes vägnar och menar att CBSA inte hanterat hans eller hennes dataskyddsklagomål angående API- och PNR-uppgifter på ett tillfredsställande sätt i enlighet med punkt 30 ovan. Kanadas dataskyddsmyndighet kommer att presentera sina slutsatser i en rapport och underrätta berörda dataskyddsmyndigheter om eventuella åtgärder som bör vidtas. |
| --- | --- |

31.

Dataskyddsmyndigheten kan inge ett klagomål om den anser att det finns rimliga skäl att undersöka ett ärende enligt lagen om integritetsskydd, och myndigheten har omfattande befogenheter att utreda sådana klagomål. Dessutom kan dataskyddsmyndigheten behandla klagomål som inkommit från en dataskyddsmyndighet i en EU-medlemsstat på en EU-medborgares vägnar, i den mån denne medborgare har gett dataskyddsmyndigheten tillåtelse att agera på dennes vägnar och menar att CBSA inte hanterat hans eller hennes dataskyddsklagomål angående API- och PNR-uppgifter på ett tillfredsställande sätt i enlighet med punkt 30 ovan. Kanadas dataskyddsmyndighet kommer att presentera sina slutsatser i en rapport och underrätta berörda dataskyddsmyndigheter om eventuella åtgärder som bör vidtas.

| 32. | Dataskyddsmyndigheten har också särskilda befogenheter att undersöka i vilken omfattning Kanadas offentliga myndigheter och organ följer lagen om integritetsskydd i samband med insamling, lagring, användning, utlämnande och radering av personuppgifter. |
| --- | --- |

32.

Dataskyddsmyndigheten har också särskilda befogenheter att undersöka i vilken omfattning Kanadas offentliga myndigheter och organ följer lagen om integritetsskydd i samband med insamling, lagring, användning, utlämnande och radering av personuppgifter.

Informationssäkerhet

| 33. | PAXIS-systemet kommer endast att vara tillgängligt för ett begränsat antal CBSA-analytiker eller underrättelsetjänstemän som arbetar i passageraranalysenheterna på de kanadensiska regionalkontoren eller på CBSA:s huvudkontor i Ottawa, Kanada. Dessa tjänstemän har tillgång till PAXIS-systemet på säkerhetskontrollerade platser som inte är tillängliga för utomstående. |
| --- | --- |

33.

PAXIS-systemet kommer endast att vara tillgängligt för ett begränsat antal CBSA-analytiker eller underrättelsetjänstemän som arbetar i passageraranalysenheterna på de kanadensiska regionalkontoren eller på CBSA:s huvudkontor i Ottawa, Kanada. Dessa tjänstemän har tillgång till PAXIS-systemet på säkerhetskontrollerade platser som inte är tillängliga för utomstående.

| 34. | För att få tillgång till PAXIS-systemet måste tjänstemännen använda två separata koder i form av ett användarnamn och ett lösenord som genererats av systemet. Den första koden ger tillgång till CBSA:s LAN medan den andra ger tillgång till tullmyndighetens integrerade plattform, som i sin tur ger tillgång till PAXIS-systemet. Tillgången till CBSA:s nätverk och de uppgifter som finns i PAXIS-systemet kommer att kontrolleras noga och begränsas till en utvald användargrupp, och varje förfrågan eller sökning i systemet kommer att granskas. Det register som blir resultatet av denna granskning kommer att innehålla användarnamnet, uppgifter om var användaren arbetar, tid och plats för sökningen och identifikationskoden för den PNR-fil som sökningen gällde. CBSA kommer också att begränsa tillgången till särskilda API- och PNR-fält inom systemet (baserat på användartyp/användarprofil). Denna tillgångskontroll garanterar att tillgång till API- och PNR-uppgifter endast ges till de personer som beskrivs i punkt 33, för de ändamål som anges i punkt 2. |
| --- | --- |

34.

För att få tillgång till PAXIS-systemet måste tjänstemännen använda två separata koder i form av ett användarnamn och ett lösenord som genererats av systemet. Den första koden ger tillgång till CBSA:s LAN medan den andra ger tillgång till tullmyndighetens integrerade plattform, som i sin tur ger tillgång till PAXIS-systemet. Tillgången till CBSA:s nätverk och de uppgifter som finns i PAXIS-systemet kommer att kontrolleras noga och begränsas till en utvald användargrupp, och varje förfrågan eller sökning i systemet kommer att granskas. Det register som blir resultatet av denna granskning kommer att innehålla användarnamnet, uppgifter om var användaren arbetar, tid och plats för sökningen och identifikationskoden för den PNR-fil som sökningen gällde. CBSA kommer också att begränsa tillgången till särskilda API- och PNR-fält inom systemet (baserat på användartyp/användarprofil). Denna tillgångskontroll garanterar att tillgång till API- och PNR-uppgifter endast ges till de personer som beskrivs i punkt 33, för de ändamål som anges i punkt 2.

| 35. | Tillgång till, användning och utlämnande av API- och PNR-uppgifter regleras i lagen om integritetsskydd, lagen om tillgång till information samt i § 107 i tullagen och i de administrativa bestämmelser som beskrivs i punkt 37 i denna åtagandeförklaring, vilket speglar de skydds- och säkerhetsåtgärder som beskrivs i detta dokument. I 160 § i tullagen och i interna regler fastställs straffrättsliga påföljder och andra sanktioner om dessa bestämmelser inte följs, och som anges ovan har dataskyddsmyndigheten enligt lagen om integritetsskydd befogenhet att inleda utredningar när det gäller utlämnande av personuppgifter. |
| --- | --- |

35.

Tillgång till, användning och utlämnande av API- och PNR-uppgifter regleras i lagen om integritetsskydd, lagen om tillgång till information samt i § 107 i tullagen och i de administrativa bestämmelser som beskrivs i punkt 37 i denna åtagandeförklaring, vilket speglar de skydds- och säkerhetsåtgärder som beskrivs i detta dokument. I 160 § i tullagen och i interna regler fastställs straffrättsliga påföljder och andra sanktioner om dessa bestämmelser inte följs, och som anges ovan har dataskyddsmyndigheten enligt lagen om integritetsskydd befogenhet att inleda utredningar när det gäller utlämnande av personuppgifter.

| 36. | CBSA:s bestämmelser om utelämnande av PNR-uppgifter innehåller förfaranden som alla CBSA:s anställda som har tillgång till API- och PNR-uppgifter måste följa. CBSA:s bestämmelser syftar till att skydda uppgifternas sekretess och att förvalta dem i enlighet med Kanadas lagstiftning samt CBSA:s och den kanadensiska regeringens politik när det gäller förvaltning och skydd av personuppgifter, som anges i punkt 38. |
| --- | --- |

36.

CBSA:s bestämmelser om utelämnande av PNR-uppgifter innehåller förfaranden som alla CBSA:s anställda som har tillgång till API- och PNR-uppgifter måste följa. CBSA:s bestämmelser syftar till att skydda uppgifternas sekretess och att förvalta dem i enlighet med Kanadas lagstiftning samt CBSA:s och den kanadensiska regeringens politik när det gäller förvaltning och skydd av personuppgifter, som anges i punkt 38.

| 37. | I CBSA:s bestämmelser om utelämnande av PNR-uppgifter anges






  a) | att en tjänsteman endast får lämna ut, ge tillgång till eller använda API- och PNR-uppgifter när detta uttryckligen godkänns enligt lag och i enlighet med CBSA:s bestämmelser om utelämnande, |
| --- | --- | --- |

37.

I CBSA:s bestämmelser om utelämnande av PNR-uppgifter anges

a)

att en tjänsteman endast får lämna ut, ge tillgång till eller använda API- och PNR-uppgifter när detta uttryckligen godkänns enligt lag och i enlighet med CBSA:s bestämmelser om utelämnande,

| b) | att tjänstemän bör vidta alla lämpliga åtgärder för att säkra att endast nödvändiga uppgifter lämnas ut till utomstående, |
| --- | --- |

b)

att tjänstemän bör vidta alla lämpliga åtgärder för att säkra att endast nödvändiga uppgifter lämnas ut till utomstående,

| c) | att uppgifterna endast kommer att lämnas ut för särskilda, godkända ändamål och begränsas till minsta möjliga mängd uppgifter för detta ändamål, |
| --- | --- |

c)

att uppgifterna endast kommer att lämnas ut för särskilda, godkända ändamål och begränsas till minsta möjliga mängd uppgifter för detta ändamål,

| d) | att uppgifterna endast kommer att lämnas ut till personer som behöver tillgång till dem av arbetsskäl, och |
| --- | --- |

d)

att uppgifterna endast kommer att lämnas ut till personer som behöver tillgång till dem av arbetsskäl, och

| e) | att, i enlighet med lagen om integritetsskydd, lagen om tillgång till information och den federala arkivlagen, alla uppgifter som lämnas ut kommer att förstöras eller lämnas tillbaka efter användning, i enlighet med CBSA:s och Kanadas finansdepartements (Treasury Board) regler när det gäller förvaltning av uppgifter. |
| --- | --- |

e)

att, i enlighet med lagen om integritetsskydd, lagen om tillgång till information och den federala arkivlagen, alla uppgifter som lämnas ut kommer att förstöras eller lämnas tillbaka efter användning, i enlighet med CBSA:s och Kanadas finansdepartements (Treasury Board) regler när det gäller förvaltning av uppgifter.

| 38. | CBSA:s bestämmelser om utlämnande av PNR-uppgifter ingår i CBSA:s bredare politik för skydd och förvaltning av uppgifter som samlats in i enlighet med olika bestämmelser som CBSA administrerar. Alla CBSA:s anställda måste dessutom följa den kanadensiska regeringens säkerhetsbestämmelser om skydd av elektroniska system och dataskydd (3). |
| --- | --- |

38.

CBSA:s bestämmelser om utlämnande av PNR-uppgifter ingår i CBSA:s bredare politik för skydd och förvaltning av uppgifter som samlats in i enlighet med olika bestämmelser som CBSA administrerar. Alla CBSA:s anställda måste dessutom följa den kanadensiska regeringens säkerhetsbestämmelser om skydd av elektroniska system och dataskydd (3).

| 39. | Alla CBSA:s anställda känner till dessa bestämmelser och konsekvenserna av en eventuell överträdelse, och en förutsättning för anställning är att man förbinder sig att följa dessa bestämmelser. |
| --- | --- |

39.

Alla CBSA:s anställda känner till dessa bestämmelser och konsekvenserna av en eventuell överträdelse, och en förutsättning för anställning är att man förbinder sig att följa dessa bestämmelser.

Ömsesidighet

| 40. | Enligt lufttrafiklagen (Aeronotics Act) får kanadensiska lufttrafikföretag som flyger från vilken destination som helst eller alla lufttrafikföretag som flyger från Kanada ge ett annat land uppgifter om passagerare ombord på dessa flygningar på väg till detta land, om lagen i detta land kräver att sådana uppgifter lämnas ut. |
| --- | --- |

40.

Enligt lufttrafiklagen (Aeronotics Act) får kanadensiska lufttrafikföretag som flyger från vilken destination som helst eller alla lufttrafikföretag som flyger från Kanada ge ett annat land uppgifter om passagerare ombord på dessa flygningar på väg till detta land, om lagen i detta land kräver att sådana uppgifter lämnas ut.

| 41. | Om Europeiska gemenskapen, Europeiska unionen eller någon av dess medlemsstater beslutar att införa ett system för identifikation av flygpassagerare och antar lagar som kräver att alla lufttrafikföretag skall ge de europeiska myndigheterna tillgång till API- och PNR-uppgifter för personer vars resrutt omfattar en flygning till Europeiska unionen, ger § 4.83 i lufttrafiklagen lufttrafikföretagen möjlighet att uppfylla dessa krav. |
| --- | --- |

41.

Om Europeiska gemenskapen, Europeiska unionen eller någon av dess medlemsstater beslutar att införa ett system för identifikation av flygpassagerare och antar lagar som kräver att alla lufttrafikföretag skall ge de europeiska myndigheterna tillgång till API- och PNR-uppgifter för personer vars resrutt omfattar en flygning till Europeiska unionen, ger § 4.83 i lufttrafiklagen lufttrafikföretagen möjlighet att uppfylla dessa krav.

Översyn av åtagandeförklaringen och dess utgång

| 42. | Denna åtagandeförklaring skall gälla under en period om tre år och sex månader (3,5 år), från och med det datum då ett avtal träder i kraft mellan Kanada och Europeiska gemenskaperna, som tillåter att lufttrafikföretagen bearbetar API- och PNR-uppgifter för att sedan överföra dessa till CBSA, i enlighet med direktivet. Efter det att denna åtagandeförklaring har varit i kraft under två år och sex månader (2,5 år) kommer CBSA att inleda diskussioner med kommissionen i syfte att förlänga åtagandeförklaringens och eventuella kompletterande ordningars giltighetstid, på villkor som båda parter kan acceptera. Om parterna inte kan enas om några kompletterande ordningar kan avtalas före det datum då denna åtagandeförklaring löper ut, kommer åtagandeförklaringen inte längre att tillämpas på uppgifter som samlas in efter detta datum. Uppgifter som samlats in medan åtagandeförklaringen gällde kommer fortfarande att skyddas, tills de raderas enligt villkoren i denna åtagandeförklaring. |
| --- | --- |

42.

Denna åtagandeförklaring skall gälla under en period om tre år och sex månader (3,5 år), från och med det datum då ett avtal träder i kraft mellan Kanada och Europeiska gemenskaperna, som tillåter att lufttrafikföretagen bearbetar API- och PNR-uppgifter för att sedan överföra dessa till CBSA, i enlighet med direktivet. Efter det att denna åtagandeförklaring har varit i kraft under två år och sex månader (2,5 år) kommer CBSA att inleda diskussioner med kommissionen i syfte att förlänga åtagandeförklaringens och eventuella kompletterande ordningars giltighetstid, på villkor som båda parter kan acceptera. Om parterna inte kan enas om några kompletterande ordningar kan avtalas före det datum då denna åtagandeförklaring löper ut, kommer åtagandeförklaringen inte längre att tillämpas på uppgifter som samlas in efter detta datum. Uppgifter som samlats in medan åtagandeförklaringen gällde kommer fortfarande att skyddas, tills de raderas enligt villkoren i denna åtagandeförklaring.

| 43. | CBSA uppfyller sina åtaganden genom att tillämpa befintlig kanadensisk lagstiftning, eller, om det inte finns några lagar som omfattar frågan, genom att tillämpa förordningar som utformats särskilt för detta ändamål. |
| --- | --- |

43.

CBSA uppfyller sina åtaganden genom att tillämpa befintlig kanadensisk lagstiftning, eller, om det inte finns några lagar som omfattar frågan, genom att tillämpa förordningar som utformats särskilt för detta ändamål.

---

(1)  § 3 a–3 f innehåller följande API-uppgifter: a) personens fullständiga namn, b) födelsedatum, c) kön, d) medborgarskap eller nationalitet, e) typ av resehandling som identifierar personen i fråga, vilket land som utfärdade resehandlingen och resehandlingens nummer, f) eventuellt bokningsnummer (reservation record locator number) och, i fråga om den person som ansvarar för det kommersiella fortskaffningsmedlet och övriga besättningsmedlemmar som saknar bokningsnummer, information om deras ställning som besättningsmedlemmar.

(2)  Denna lag innehåller bestämmelser som måste följas innan uppgifter i offentliga register kan raderas.

(3)  Dessa bestämmelser omfattar Government Security Policy offentliggjord av Treasury Board of Canada Secretariat den 1 februari 2002 och Operational Security Standard samt Management of Information Technology Security (MITS) offentliggjord av Treasury Board of Canada Secretariat den 31 maj 2004.

BILAGA ”A”

PNR-FÄLT SOM CBSA KRÄVER FRÅN LUFTTRAFIKFÖRETAGEN

| 1. | Namn |
| --- | --- |

1.

Namn

| 2. | API-uppgifter |
| --- | --- |

2.

API-uppgifter

| 3. | PNR-postens lokaliseringskod (PNR record locater code) |
| --- | --- |

3.

PNR-postens lokaliseringskod (PNR record locater code)

| 4. | Planerat/planerade resdatum |
| --- | --- |

4.

Planerat/planerade resdatum

| 5. | Bokningsdatum |
| --- | --- |

5.

Bokningsdatum

| 6. | Datum då biljetten utfärdades |
| --- | --- |

6.

Datum då biljetten utfärdades

| 7. | Resebyråer |
| --- | --- |

7.

Resebyråer

| 8. | Resehandläggare |
| --- | --- |

8.

Resehandläggare

| 9. | Telefonnummer |
| --- | --- |

9.

Telefonnummer

| 10. | Faktureringsadress |
| --- | --- |

10.

Faktureringsadress

| 11. | Alla former av betalningsinformation |
| --- | --- |

11.

Alla former av betalningsinformation

| 12. | Uppgifter om bonusprogram |
| --- | --- |

12.

Uppgifter om bonusprogram

| 13. | Biljettuppgifter |
| --- | --- |

13.

Biljettuppgifter

| 14. | Biljettnummer |
| --- | --- |

14.

Biljettnummer

| 15. | Delade PNR-uppgifter |
| --- | --- |

15.

Delade PNR-uppgifter

| 16. | Passagerare som tidigare har checkat in utan bokning (go show) |
| --- | --- |

16.

Passagerare som tidigare har checkat in utan bokning (go show)

| 17. | Passagerare som tidigare inte har checkat in (no show) |
| --- | --- |

17.

Passagerare som tidigare inte har checkat in (no show)

| 18. | Information om hela resrutten |
| --- | --- |

18.

Information om hela resrutten

| 19. | Standby-upplysningar |
| --- | --- |

19.

Standby-upplysningar

| 20. | Andra namn i PNR-registret |
| --- | --- |

20.

Andra namn i PNR-registret

| 21. | Incheckningsordningsföljd |
| --- | --- |

21.

Incheckningsordningsföljd

| 22. | Bagagelappsnummer |
| --- | --- |

22.

Bagagelappsnummer

| 23. | Information om det säte passageraren använt |
| --- | --- |

23.

Information om det säte passageraren använt

| 24. | Stolsnummer |
| --- | --- |

24.

Stolsnummer

| 25. | Enkelbiljetter |
| --- | --- |

25.

Enkelbiljetter

---

| 29.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 91/61 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 91/61

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 28 mars 2006

om vissa tillfälliga skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Tyskland

[delgivet med nr K(2006) 1321]

(Text av betydelse för EES)

(2006/254/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (1), särskilt artikel 10.3, och

av följande skäl:

| (1) | Utbrott av klassisk svinpest har konstaterats i Tyskland. |
| --- | --- |

(1)

Utbrott av klassisk svinpest har konstaterats i Tyskland.

| (2) | På grund av handeln med levande svin och vissa svinprodukter kan dessa utbrott hota besättningarna i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(2)

På grund av handeln med levande svin och vissa svinprodukter kan dessa utbrott hota besättningarna i andra medlemsstater.

| (3) | Tyskland har vidtagit åtgärder inom ramen för rådets direktiv 2001/89/EG (2) om gemenskapsåtgärder för bekämpning av klassisk svinpest. |
| --- | --- |

(3)

Tyskland har vidtagit åtgärder inom ramen för rådets direktiv 2001/89/EG (2) om gemenskapsåtgärder för bekämpning av klassisk svinpest.

| (4) | Djurhälsovillkor och intygskrav för handel med levande svin fastställs i rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (3). |
| --- | --- |

(4)

Djurhälsovillkor och intygskrav för handel med levande svin fastställs i rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (3).

| (5) | Djurhälsovillkoren och intygskraven för handel med svinsperma fastställs i rådets direktiv 90/429/EEG av den 26 juni 1990 om djurhälsokrav som är tillämpliga vid handel inom gemenskapen med och import av sperma från tamdjur av svin (4). |
| --- | --- |

(5)

Djurhälsovillkoren och intygskraven för handel med svinsperma fastställs i rådets direktiv 90/429/EEG av den 26 juni 1990 om djurhälsokrav som är tillämpliga vid handel inom gemenskapen med och import av sperma från tamdjur av svin (4).

| (6) | Djurhälsovillkoren och intygskraven för handel med ägg och embryon från svin fastställs i kommissionens beslut 95/483/EG av den 9 november 1995 om hälsointyg för handel inom gemenskapen med ägg och embryon från svin (5). |
| --- | --- |

(6)

Djurhälsovillkoren och intygskraven för handel med ägg och embryon från svin fastställs i kommissionens beslut 95/483/EG av den 9 november 1995 om hälsointyg för handel inom gemenskapen med ägg och embryon från svin (5).

| (7) | I avvaktan på att ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa skall sammanträda, och i samarbete med den berörda medlemsstaten, är det lämpligt att vidta tillfälliga skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

(7)

I avvaktan på att ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa skall sammanträda, och i samarbete med den berörda medlemsstaten, är det lämpligt att vidta tillfälliga skyddsåtgärder.

| (8) | Detta beslut skall ses över av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(8)

Detta beslut skall ses över av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Utan att det påverkar åtgärderna i direktiv 2001/89/EG, särskilt artiklarna 9, 10 och 11, skall Tyskland se till att

| a) | inga svin transporteras till eller från svinanläggningar inom de områden som anges i bilagan, |
| --- | --- |

a)

inga svin transporteras till eller från svinanläggningar inom de områden som anges i bilagan,

| b) | transport av slaktsvin från anläggningar utanför de områden som anges i bilagan till slakterier inom dessa områden och transport av svin genom dessa områden bara tillåts via större vägar eller järnvägar och i enlighet med de detaljerade anvisningar som fastställts av de behöriga myndigheterna för att förhindra att svinen under transporten kommer i direkt eller indirekt kontakt med andra svin. |
| --- | --- |

b)

transport av slaktsvin från anläggningar utanför de områden som anges i bilagan till slakterier inom dessa områden och transport av svin genom dessa områden bara tillåts via större vägar eller järnvägar och i enlighet med de detaljerade anvisningar som fastställts av de behöriga myndigheterna för att förhindra att svinen under transporten kommer i direkt eller indirekt kontakt med andra svin.

2.   Genom undantag från punkt 1 a får de behöriga myndigheterna tillåta transport av svin direkt till ett slakteri inom det område som anges i bilagan eller i undantagsfall till utsedda slakterier utanför detta område i Tyskland för omedelbar slakt.

Artikel 2

1.   Tyskland skall se till att inga svin, utom svin som sänds för omedelbar slakt direkt till slakteriet, sänds till andra medlemsstater eller tredjeländer utom i de fall svinen

| a) | kommer från en anläggning i ett område utanför de områden som anges i bilagan, |
| --- | --- |

a)

kommer från en anläggning i ett område utanför de områden som anges i bilagan,

| b) | har hållits på ursprungsanläggningen i minst 30 dagar före lastningen eller sedan födseln om de är yngre än 30 dagar, och |
| --- | --- |

b)

har hållits på ursprungsanläggningen i minst 30 dagar före lastningen eller sedan födseln om de är yngre än 30 dagar, och

| c) | kommer från en anläggning där inga levande svin har förts in under 30 dagar omedelbart före avsändningen av svinen i fråga. |
| --- | --- |

c)

kommer från en anläggning där inga levande svin har förts in under 30 dagar omedelbart före avsändningen av svinen i fråga.

2.   Den behöriga veterinärmyndigheten i Tyskland skall se till att de centrala och lokala veterinärmyndigheterna i bestämmelsemedlemsstaten och eventuella transitmedlemsstater underrättas om sändningen av svin minst tre dagar i förväg.

Artikel 3

1.   Tyskland skall se till att ingen svinsperma avsänds till andra medlemsstater eller tredjeländer om inte sperman kommer från galtar som hålls på sådana seminstationer som avses i artikel 3 a i rådets direktiv 90/429/EEG och som ligger utanför de områden som anges i bilagan.

2.   Tyskland skall se till att inga ägg och embryon från svin avsänds till andra medlemsstater eller tredjeländer om de inte kommer från svin som hållits på en anläggning som ligger utanför de områden som anges i bilagan.

Artikel 4

Tyskland skall säkerställa följande:

| a) | Det hälsointyg som avses i rådets direktiv 64/432/EEG och som skall åtfölja svin som sänds från Tyskland skall kompletteras med följande:
  ”Djur i enlighet med kommissionens beslut 2006/254/EG av den 28 mars 2006 om vissa skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Tyskland”. |
| --- | --- |

a)

Det hälsointyg som avses i rådets direktiv 64/432/EEG och som skall åtfölja svin som sänds från Tyskland skall kompletteras med följande:

”Djur i enlighet med kommissionens beslut 2006/254/EG av den 28 mars 2006 om vissa skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Tyskland”.

| b) | Det hälsointyg som avses i rådets direktiv 90/429/EEG och som skall åtfölja galtsperma som sänds från Tyskland skall kompletteras med följande:
  ”Sperma i enlighet med kommissionens beslut 2006/254/EG av den 28 mars 2006 om vissa skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Tyskland”. |
| --- | --- |

b)

Det hälsointyg som avses i rådets direktiv 90/429/EEG och som skall åtfölja galtsperma som sänds från Tyskland skall kompletteras med följande:

”Sperma i enlighet med kommissionens beslut 2006/254/EG av den 28 mars 2006 om vissa skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Tyskland”.

| c) | Det hälsointyg som avses i kommissionens beslut 95/483/EG och som skall åtfölja ägg och embryon från svin som sänds från Tyskland skall kompletteras med följande:
  ”Ägg/Embryon (stryk det som inte är tillämpligt) i enlighet med kommissionens beslut 2006/254/EG av den 28 mars 2006 om vissa skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Tyskland”. |
| --- | --- |

c)

Det hälsointyg som avses i kommissionens beslut 95/483/EG och som skall åtfölja ägg och embryon från svin som sänds från Tyskland skall kompletteras med följande:

”Ägg/Embryon (stryk det som inte är tillämpligt) i enlighet med kommissionens beslut 2006/254/EG av den 28 mars 2006 om vissa skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Tyskland”.

Artikel 5

Tyskland skall se till att fordon som har använts för transport av svin eller som har varit på en svinanläggning rengörs och desinficeras efter varje användning, och transportören skall för behörig veterinärmyndighet styrka att sådan desinficering har gjorts.

Artikel 6

Medlemsstaterna skall ändra de åtgärder som de tillämpar för handel så att dessa överensstämmer med detta beslut och omedelbart på lämpligt sätt offentliggöra de åtgärder som vidtagits. De skall genast underrätta kommissionen om dessa.

Artikel 7

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 28 mars 2006.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/33/EG (EGT L 315, 19.11.2002, s. 14).

1

(2)  EGT L 316, 1.12.2001, s. 5. Direktivet ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

2

(3)  EGT 121, 29.7.1964, s 1977/64. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

3

(4)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 62. Direktivet senast ändrat genom rådets förordning (EG) nr 806/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 1).

4

(5)  EGT L 275, 18.11.1995, s. 30.

5

---

BILAGA

Hela delstaten Nordrhein-Westfalen i Tyskland.

---