# Jurnalul Oficial L 304/2017

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 304 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6021 noiembrie 2017 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 304

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6021 noiembrie 2017

---

| Cuprins | | I   Acte legislative | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2017/2152 a Consiliului din 15 noiembrie 2017 de modificare a Deciziei nr. 189/2014/UE de autorizare a Franței să aplice o rată redusă a anumitor taxe indirecte pentru romul tradițional produs în Guadelupa, în Guyana Franceză, în Martinica și în Réunion | 1 |

Cuprins

I   Acte legislative

Pagina

DECIZII

*

Decizia (UE) 2017/2152 a Consiliului din 15 noiembrie 2017 de modificare a Deciziei nr. 189/2014/UE de autorizare a Franței să aplice o rată redusă a anumitor taxe indirecte pentru romul tradițional produs în Guadelupa, în Guyana Franceză, în Martinica și în Réunion

1

| | | II   Acte fără caracter legislativ |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2153 al Consiliului din 20 noiembrie 2017 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 269/2014 privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei | 3 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/2154 al Comisiei din 22 septembrie 2017 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru acordurile de compensare indirectă (
  1
  ) | 6 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/2155 al Comisiei din 22 septembrie 2017 de modificare a Regulamentului delegat (UE) nr. 149/2013 în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la dispozițiile în materie de compensare indirectă (
  1
  ) | 13 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2156 al Comisiei din 7 noiembrie 2017 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Kiełbasa piaszczańska (IGP)] | 20 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2157 al Comisiei din 16 noiembrie 2017 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 211/2012 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată | 21 |
| | * | Regulamentul (UE) 2017/2158 al Comisiei din 20 noiembrie 2017 de stabilire a măsurilor de diminuare și a nivelurilor de referință pentru reducerea prezenței acrilamidei în produsele alimentare (
  1
  ) | 24 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2159 al Comisiei din 20 noiembrie 2017 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 255/2010 în ceea ce privește anumite trimiteri la dispoziții ale OACI (
  1
  ) | 45 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2160 al Comisiei din 20 noiembrie 2017 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1079/2012 în ceea ce privește anumite trimiteri la dispoziții ale OACI (
  1
  ) | 47 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (PESC) 2017/2161 a Consiliului din 20 noiembrie 2017 de modificare a Deciziei 2014/486/PESC privind misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina) | 48 |
| | * | Decizia (PESC) 2017/2162 a Consiliului din 20 noiembrie 2017 de modificare a Deciziei 2013/233/PESC privind Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya) | 50 |
| | * | Decizia (PESC) 2017/2163 a Consiliului din 20 noiembrie 2017 de modificare a Deciziei 2014/145/PESC privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei | 51 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2164 a Comisiei din 17 noiembrie 2017 privind recunoașterea sistemului voluntar RTRS EU RED pentru demonstrarea conformității cu criteriile de durabilitate în temeiul Directivelor 98/70/CE și 2009/28/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului | 53 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2165 a Comisiei din 17 noiembrie 2017 de aprobare a planului de eradicare a pestei porcine africane la porcii sălbatici din anumite zone din Republica Cehă
  [notificată cu numărul C(2017) 7536]

   (
  1
  ) | 55 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2166 a Comisiei din 17 noiembrie 2017 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2017) 7540]

   (
  1
  ) | 57 |

II   Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2153 al Consiliului din 20 noiembrie 2017 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 269/2014 privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

3

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/2154 al Comisiei din 22 septembrie 2017 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru acordurile de compensare indirectă (
  1
  )

1

6

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/2155 al Comisiei din 22 septembrie 2017 de modificare a Regulamentului delegat (UE) nr. 149/2013 în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la dispozițiile în materie de compensare indirectă (
  1
  )

1

13

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2156 al Comisiei din 7 noiembrie 2017 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Kiełbasa piaszczańska (IGP)]

20

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2157 al Comisiei din 16 noiembrie 2017 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 211/2012 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată

21

*

Regulamentul (UE) 2017/2158 al Comisiei din 20 noiembrie 2017 de stabilire a măsurilor de diminuare și a nivelurilor de referință pentru reducerea prezenței acrilamidei în produsele alimentare (
  1
  )

1

24

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2159 al Comisiei din 20 noiembrie 2017 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 255/2010 în ceea ce privește anumite trimiteri la dispoziții ale OACI (
  1
  )

1

45

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2160 al Comisiei din 20 noiembrie 2017 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1079/2012 în ceea ce privește anumite trimiteri la dispoziții ale OACI (
  1
  )

1

47

DECIZII

*

Decizia (PESC) 2017/2161 a Consiliului din 20 noiembrie 2017 de modificare a Deciziei 2014/486/PESC privind misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina)

48

*

Decizia (PESC) 2017/2162 a Consiliului din 20 noiembrie 2017 de modificare a Deciziei 2013/233/PESC privind Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya)

50

*

Decizia (PESC) 2017/2163 a Consiliului din 20 noiembrie 2017 de modificare a Deciziei 2014/145/PESC privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

51

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2164 a Comisiei din 17 noiembrie 2017 privind recunoașterea sistemului voluntar RTRS EU RED pentru demonstrarea conformității cu criteriile de durabilitate în temeiul Directivelor 98/70/CE și 2009/28/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului

53

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2165 a Comisiei din 17 noiembrie 2017 de aprobare a planului de eradicare a pestei porcine africane la porcii sălbatici din anumite zone din Republica Cehă
  [notificată cu numărul C(2017) 7536]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2017) 7536]

1

55

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2166 a Comisiei din 17 noiembrie 2017 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2017) 7540]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2017) 7540]

1

57

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/141 al Comisiei din 26 ianuarie 2017 de instituire a unor taxe antidumping definitive la importurile de anumite accesorii de țevărie pentru sudat cap la cap, din oțel inoxidabil, chiar finisate, originare din Republica Populară Chineză și Taiwan ( JO L 22, 27.1.2017 ) | 69 |
| | * | Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/659 al Comisiei din 6 aprilie 2017 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/141 de instituire a unor taxe antidumping definitive vizând importurile de anumite accesorii de țevărie pentru sudat cap la cap, din oțel inoxidabil, finisate sau nefinisate, originare din Republica Populară Chineză și din Taiwan ( JO L 94, 7.4.2017 ) | 69 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/141 al Comisiei din 26 ianuarie 2017 de instituire a unor taxe antidumping definitive la importurile de anumite accesorii de țevărie pentru sudat cap la cap, din oțel inoxidabil, chiar finisate, originare din Republica Populară Chineză și Taiwan ( JO L 22, 27.1.2017 )

( JO L 22, 27.1.2017 )

69

*

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/659 al Comisiei din 6 aprilie 2017 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/141 de instituire a unor taxe antidumping definitive vizând importurile de anumite accesorii de țevărie pentru sudat cap la cap, din oțel inoxidabil, finisate sau nefinisate, originare din Republica Populară Chineză și din Taiwan ( JO L 94, 7.4.2017 )

( JO L 94, 7.4.2017 )

69

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte legislative

DECIZII

| 21.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 304/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 304/1

---

DECIZIA (UE) 2017/2152 A CONSILIULUI

din 15 noiembrie 2017

de modificare a Deciziei nr. 189/2014/UE de autorizare a Franței să aplice o rată redusă a anumitor taxe indirecte pentru romul „tradițional” produs în Guadelupa, în Guyana Franceză, în Martinica și în Réunion

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 349,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Parlamentului European (1),

hotărând în conformitate cu o procedură legislativă specială,

întrucât:

| (1) | Articolul 1 din Decizia nr. 189/2014/UE a Consiliului (2) autorizează Franța să prelungească aplicarea, în Franța metropolitană, în cazul romului „tradițional” produs în Guadelupa, în Guyana Franceză, în Martinica și în Réunion, a unei rate a accizei pentru alcool inferioare ratei integrale a accizei stabilită la articolul 3 din Directiva 92/84/CEE a Consiliului (3) și să aplice o rată a taxei denumite „cotisation sur les boissons alcooliques” (VSS) mai mică decât rata integrală aplicabilă în conformitate cu legislația națională franceză în cazul romului „tradițional”. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 1 din Decizia nr. 189/2014/UE a Consiliului (2) autorizează Franța să prelungească aplicarea, în Franța metropolitană, în cazul romului „tradițional” produs în Guadelupa, în Guyana Franceză, în Martinica și în Réunion, a unei rate a accizei pentru alcool inferioare ratei integrale a accizei stabilită la articolul 3 din Directiva 92/84/CEE a Consiliului (3) și să aplice o rată a taxei denumite „cotisation sur les boissons alcooliques” (VSS) mai mică decât rata integrală aplicabilă în conformitate cu legislația națională franceză în cazul romului „tradițional”.

| (2) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din Decizia nr. 189/2014/UE, ratele reduse ale accizei și ale VSS aplicabile romului „tradițional” sunt limitate la un contingent anual de 120 000 de hectolitri de alcool pur (hlap). |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din Decizia nr. 189/2014/UE, ratele reduse ale accizei și ale VSS aplicabile romului „tradițional” sunt limitate la un contingent anual de 120 000 de hectolitri de alcool pur (hlap).

| (3) | La 22 septembrie 2016, autoritățile franceze au cerut Comisiei să prezinte o propunere de adaptare tehnică care prevede majorarea contingentului anual de la 120 000 hlap la 144 000 hlap. Cererea era însoțită de un raport care conținea informațiile de justificare a adaptării cerute. Producătorii de rom „tradițional” nu au putut beneficia de un acces suficient la piața din Franța metropolitană în 2016. Ratele de creștere preconizate necesitau un contingent de 144 400 hlap, iar acest volum a fost atins la sfârșitul anului 2016. Contingentul anual de 120 000 hlap ar trebui deci să fie majorat la 144 000 hlap. |
| --- | --- |

(3)

La 22 septembrie 2016, autoritățile franceze au cerut Comisiei să prezinte o propunere de adaptare tehnică care prevede majorarea contingentului anual de la 120 000 hlap la 144 000 hlap. Cererea era însoțită de un raport care conținea informațiile de justificare a adaptării cerute. Producătorii de rom „tradițional” nu au putut beneficia de un acces suficient la piața din Franța metropolitană în 2016. Ratele de creștere preconizate necesitau un contingent de 144 400 hlap, iar acest volum a fost atins la sfârșitul anului 2016. Contingentul anual de 120 000 hlap ar trebui deci să fie majorat la 144 000 hlap.

| (4) | Măsurile autorizate de Decizia nr. 189/2014/UE vor face obiectul unei analize și al unei evaluări mai aprofundate a întregului sistem. Această analiză va ține seama de raportul Franței prevăzut în articolul 4 din Decizia nr. 189/2014/UE. |
| --- | --- |

(4)

Măsurile autorizate de Decizia nr. 189/2014/UE vor face obiectul unei analize și al unei evaluări mai aprofundate a întregului sistem. Această analiză va ține seama de raportul Franței prevăzut în articolul 4 din Decizia nr. 189/2014/UE.

| (5) | Contingentul de 120 000 hlap pentru 2016 a fost epuizat înainte de sfârșitul anului 2016. Fără o majorare retroactivă a acestui contingent începând de la 1 ianuarie 2016, prejudiciile pentru producătorii de rom„tradițional” ar fi majore și probabil ireparabile. Relațiile dintre producătorii de rom „tradițional” și sectorul marii distribuții din Franța sunt reglementate de contracte anuale care includ angajamente privind volumele livrate, prețurile de achiziție, precum și eventualele reduceri și promoții. Expirarea contingentului a generat o creștere imprevizibilă și a posteriori a fiscalității pentru cantitățile care depășesc contingentul, iar producătorii de rom „tradițional” nu au putut să prevadă, încă de la începutul anului, atunci când contractele au fost semnate, probabilitatea unei depășiri, și nici amploarea acesteia. Fără majorarea retroactivă a contingentului, producătorii de rom „tradițional” vor suferi pierderi majore pentru cantitățile care depășesc contingentul. Prin urmare, ar trebui autorizată majorarea retroactivă a contingentului începând de la 1 ianuarie 2016. |
| --- | --- |

(5)

Contingentul de 120 000 hlap pentru 2016 a fost epuizat înainte de sfârșitul anului 2016. Fără o majorare retroactivă a acestui contingent începând de la 1 ianuarie 2016, prejudiciile pentru producătorii de rom„tradițional” ar fi majore și probabil ireparabile. Relațiile dintre producătorii de rom „tradițional” și sectorul marii distribuții din Franța sunt reglementate de contracte anuale care includ angajamente privind volumele livrate, prețurile de achiziție, precum și eventualele reduceri și promoții. Expirarea contingentului a generat o creștere imprevizibilă și a posteriori a fiscalității pentru cantitățile care depășesc contingentul, iar producătorii de rom „tradițional” nu au putut să prevadă, încă de la începutul anului, atunci când contractele au fost semnate, probabilitatea unei depășiri, și nici amploarea acesteia. Fără majorarea retroactivă a contingentului, producătorii de rom „tradițional” vor suferi pierderi majore pentru cantitățile care depășesc contingentul. Prin urmare, ar trebui autorizată majorarea retroactivă a contingentului începând de la 1 ianuarie 2016.

| (6) | Ceilalți parametri ai Deciziei nr. 189/2014/UE rămân neschimbați, iar un studiu economic independent efectuat de serviciile Comisiei și care a fost încheiat în iulie 2016 a confirmat că importurile în Franța de rom „tradițional” provenit din Guadelupa, Guyana Franceză, Martinica și Réunion nu vizează decât o mică parte din consumul total de alcool din Franța. Din acest motiv, existența unei rate reduse nu poate produce denaturări ale concurenței pe piața romului din Franța și cu atât mai mult pe piața unică. |
| --- | --- |

(6)

Ceilalți parametri ai Deciziei nr. 189/2014/UE rămân neschimbați, iar un studiu economic independent efectuat de serviciile Comisiei și care a fost încheiat în iulie 2016 a confirmat că importurile în Franța de rom „tradițional” provenit din Guadelupa, Guyana Franceză, Martinica și Réunion nu vizează decât o mică parte din consumul total de alcool din Franța. Din acest motiv, existența unei rate reduse nu poate produce denaturări ale concurenței pe piața romului din Franța și cu atât mai mult pe piața unică.

| (7) | Prezenta decizie nu aduce atingere eventualei aplicări a articolelor 107 și 108 din tratat. |
| --- | --- |

(7)

Prezenta decizie nu aduce atingere eventualei aplicări a articolelor 107 și 108 din tratat.

| (8) | Prin urmare, Decizia nr. 189/2014/UE ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, Decizia nr. 189/2014/UE ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia nr. 189/2014/UE se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 3, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Ratele reduse ale accizei și ale VSS menționate la articolul 1 și aplicabile romului menționat la articolul 2 sunt limitate la:






  (a) | un contingent anual de 120 000 de hectolitri de alcool pur pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2015; și |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 3, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Ratele reduse ale accizei și ale VSS menționate la articolul 1 și aplicabile romului menționat la articolul 2 sunt limitate la:

(a)

un contingent anual de 120 000 de hectolitri de alcool pur pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2015; și

| (b) | un contingent anual de 144 000 de hectolitri de alcool pur pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2016 și 31 decembrie 2020.” |
| --- | --- |

(b)

un contingent anual de 144 000 de hectolitri de alcool pur pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2016 și 31 decembrie 2020.”

| 2. | Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 5
  Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2014 până la 31 decembrie 2020, cu excepția:






  (a) | articolului 1, a articolului 3 alineatul (1) litera (a) și a articolului 3 alineatul (2), care se aplică începând cu 1 ianuarie 2012; și |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 5

Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2014 până la 31 decembrie 2020, cu excepția:

(a)

articolului 1, a articolului 3 alineatul (1) litera (a) și a articolului 3 alineatul (2), care se aplică începând cu 1 ianuarie 2012; și

| (b) | articolului 3 alineatul (1) litera (b), care se aplică începând cu 1 ianuarie 2016.” |
| --- | --- |

(b)

articolului 3 alineatul (1) litera (b), care se aplică începând cu 1 ianuarie 2016.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 15 noiembrie 2017.

Pentru Consiliu

Președintele

J. AAB

---

(1)  Avizul din 24 octombrie 2017 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  Decizia nr. 189/2014/UE a Consiliului din 20 februarie 2014 de autorizare a Franței să aplice o rată redusă a anumitor taxe indirecte pentru romul „tradițional” produs în Guadelupa, în Guyana Franceză, în Martinica și în Réunion și de abrogare a Deciziei 2007/659/CE (JO L 59, 28.2.2014, p. 1).

2

(3)  Directiva 92/84/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind apropierea ratelor accizelor la alcool și băuturi alcoolice (JO L 316, 31.10.1992, p. 29).

3

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 21.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 304/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 304/3

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/2153 AL CONSILIULUI

din 20 noiembrie 2017

privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 269/2014 privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului din 17 martie 2014 privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei (1), în special articolul 14 alineatul (1),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 17 martie 2014, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 269/2014. |
| --- | --- |

(1)

La 17 martie 2014, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 269/2014.

| (2) | În urma organizării de către Federația Rusă, la 10 septembrie 2017, a alegerilor pentru funcția de guvernator în orașul Sevastopol, anexat în mod ilegal, Consiliul consideră că o persoană ar trebui adăugată pe lista persoanelor, entităților și organismelor cărora li se aplică măsuri restrictive, astfel cum figurează în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 269/2014. |
| --- | --- |

(2)

În urma organizării de către Federația Rusă, la 10 septembrie 2017, a alegerilor pentru funcția de guvernator în orașul Sevastopol, anexat în mod ilegal, Consiliul consideră că o persoană ar trebui adăugată pe lista persoanelor, entităților și organismelor cărora li se aplică măsuri restrictive, astfel cum figurează în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 269/2014.

| (3) | Prin urmare, anexa I la Regulamentul (UE) nr. 269/2014 ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, anexa I la Regulamentul (UE) nr. 269/2014 ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Persoana care figurează pe lista din anexa la prezentul regulament se adaugă pe lista prevăzută în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 269/2014.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 noiembrie 2017.

Pentru Consiliu

Președintele

M. REPS

---

(1)  
  JO L 78, 17.3.2014, p. 6.

1

---

ANEXĂ

Lista persoanelor menționate la articolul 1

| | Nume | Date de identificare | Motive | Data includerii pe listă |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „161. | Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV
  (Дмитрий Владимирович Овсянников) | Data nașterii: 21.2.1977
  Locul nașterii: Omsk, URSS | «Guvernator al Sevastopolului».
  Ovsyannikov a fost ales «Guvernator al Sevastopolului» în urma alegerilor din 10 septembrie 2017 organizate de Federația Rusă în orașul Sevastopol, anexat în mod ilegal.
  La 28 iulie 2016, președintele Putin l-a numit în calitatea de «Guvernator al Sevastopolului» interimar. În această calitate, a depus eforturi în direcția unei integrări sporite a peninsulei Crimeea, anexată în mod ilegal, în Federația Rusă și, ca atare, este responsabil de sprijinirea în mod activ sau de punerea în aplicare a unor acțiuni sau politici care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei.
  În 2017, Ovsyannikov a făcut declarații publice de sprijinire a anexării ilegale a Crimeei și a Sevastopolului și cu ocazia aniversării «referendumului din Crimeea» ilegal. Acesta a comemorat veteranii așa-numitelor «unități de autoapărare» care au facilitat desfășurarea de forțe ruse în peninsula Crimeea în perioada premergătoare anexării ilegale a acesteia de către Federația Rusă și a solicitat ca Sevastopol să devină capitala de sud a Federației Ruse. | 21.11.2017” |

Nume

Date de identificare

Motive

Data includerii pe listă

„161.

Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV

(Дмитрий Владимирович Овсянников)

Data nașterii: 21.2.1977

Locul nașterii: Omsk, URSS

«Guvernator al Sevastopolului».

Ovsyannikov a fost ales «Guvernator al Sevastopolului» în urma alegerilor din 10 septembrie 2017 organizate de Federația Rusă în orașul Sevastopol, anexat în mod ilegal.

La 28 iulie 2016, președintele Putin l-a numit în calitatea de «Guvernator al Sevastopolului» interimar. În această calitate, a depus eforturi în direcția unei integrări sporite a peninsulei Crimeea, anexată în mod ilegal, în Federația Rusă și, ca atare, este responsabil de sprijinirea în mod activ sau de punerea în aplicare a unor acțiuni sau politici care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei.

În 2017, Ovsyannikov a făcut declarații publice de sprijinire a anexării ilegale a Crimeei și a Sevastopolului și cu ocazia aniversării «referendumului din Crimeea» ilegal. Acesta a comemorat veteranii așa-numitelor «unități de autoapărare» care au facilitat desfășurarea de forțe ruse în peninsula Crimeea în perioada premergătoare anexării ilegale a acesteia de către Federația Rusă și a solicitat ca Sevastopol să devină capitala de sud a Federației Ruse.

21.11.2017”

---

| 21.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 304/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 304/6

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/2154 AL COMISIEI

din 22 septembrie 2017

de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare pentru acordurile de compensare indirectă

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (1), în special articolul 30 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Acordurile de compensare indirectă nu ar trebui să expună contrapărțile centrale (CPC), membrii compensatori, clienții, clienții indirecți sau straturile suplimentare de clienți indirecți la un risc de contraparte mai ridicat, iar activele și pozițiile clienților indirecți ar trebui să beneficieze de un nivel adecvat de protecție. Prin urmare, este esențial ca orice tip de acord de compensare indirectă să respecte condițiile minime pentru asigurarea siguranței acestora. În acest scop, părțile implicate în acorduri de compensare indirectă ar trebui să facă obiectul unor obligații specifice, iar acordurile de compensare indirectă ar trebui să fie permise numai dacă îndeplinesc condițiile definite în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(1)

Acordurile de compensare indirectă nu ar trebui să expună contrapărțile centrale (CPC), membrii compensatori, clienții, clienții indirecți sau straturile suplimentare de clienți indirecți la un risc de contraparte mai ridicat, iar activele și pozițiile clienților indirecți ar trebui să beneficieze de un nivel adecvat de protecție. Prin urmare, este esențial ca orice tip de acord de compensare indirectă să respecte condițiile minime pentru asigurarea siguranței acestora. În acest scop, părțile implicate în acorduri de compensare indirectă ar trebui să facă obiectul unor obligații specifice, iar acordurile de compensare indirectă ar trebui să fie permise numai dacă îndeplinesc condițiile definite în prezentul regulament.

| (2) | Având în vedere că activele și pozițiile contrapărții căreia îi sunt furnizate servicii de compensare indirectă ar trebui să beneficieze de o protecție cu efect echivalent celei menționate la articolele 39 și 48 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (2), diferitele concepte de client indirect sunt esențiale pentru prezentul regulament și ar trebui să fie definite în acesta. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere că activele și pozițiile contrapărții căreia îi sunt furnizate servicii de compensare indirectă ar trebui să beneficieze de o protecție cu efect echivalent celei menționate la articolele 39 și 48 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (2), diferitele concepte de client indirect sunt esențiale pentru prezentul regulament și ar trebui să fie definite în acesta.

| (3) | Ținând seama de faptul că membrii compensatori ar trebui să poată fi considerați participanți în sensul Directivei 98/26/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și pentru a se asigura că clienții indirecți beneficiază de un nivel de protecție echivalent celui acordat clienților în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 648/2012, clienții care furnizează servicii de compensare indirectă ar trebui să fie instituții de credit, firme de investiții sau entități din țări terțe echivalente cu instituțiile de credit sau firmele de investiții. |
| --- | --- |

(3)

Ținând seama de faptul că membrii compensatori ar trebui să poată fi considerați participanți în sensul Directivei 98/26/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și pentru a se asigura că clienții indirecți beneficiază de un nivel de protecție echivalent celui acordat clienților în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 648/2012, clienții care furnizează servicii de compensare indirectă ar trebui să fie instituții de credit, firme de investiții sau entități din țări terțe echivalente cu instituțiile de credit sau firmele de investiții.

| (4) | Numărul mai mare de activități de intermediere între CPC și diferitele straturi de clienți indirecți necesită măsuri operaționale suplimentare, conturi suplimentare, precum și soluții tehnologice și fluxuri de procesare mai complexe. Acest lucru face ca acordurile de compensare indirectă să aibă un nivel mai ridicat de complexitate decât acordurile de compensare pentru clienți. Prin urmare, gradul mai mare de intermediere ar trebui să fie atenuat prin cerințe privind structuri de conturi alternative care să fie mai simple din punct de vedere operațional pentru acordurile de compensare indirectă decât pentru acordurile de compensare pentru clienți. |
| --- | --- |

(4)

Numărul mai mare de activități de intermediere între CPC și diferitele straturi de clienți indirecți necesită măsuri operaționale suplimentare, conturi suplimentare, precum și soluții tehnologice și fluxuri de procesare mai complexe. Acest lucru face ca acordurile de compensare indirectă să aibă un nivel mai ridicat de complexitate decât acordurile de compensare pentru clienți. Prin urmare, gradul mai mare de intermediere ar trebui să fie atenuat prin cerințe privind structuri de conturi alternative care să fie mai simple din punct de vedere operațional pentru acordurile de compensare indirectă decât pentru acordurile de compensare pentru clienți.

| (5) | În cazul acordurilor de compensare pentru clienți se impune oferirea de conturi segregate individual. Cu toate acestea, în cazul acordurilor de compensare indirectă, o structură de cont indirect omnibus brut care să conțină un mecanism de transfer al marjei solicitate și, dacă se convine astfel, al marjei care depășește marja solicitată, de la un client indirect până la CPC, fără a permite nicio compensare între pozițiile diferiților clienți indirecți în cadrul aceluiași cont indirect omnibus brut, ar trebui să fie singura structură de cont care să trebuiască să fie oferită ca alternativă la conturile indirecte omnibus care permit o astfel de compensare. Acest mecanism permite identificarea, într-un mod echivalent conturilor segregate individual, a garanțiilor reale și pozițiilor deținute pentru contul unui anumit client indirect, pe de o parte, și a garanțiilor reale și pozițiilor deținute pentru contul clientului sau al altor clienți indirecți, pe de altă parte. |
| --- | --- |

(5)

În cazul acordurilor de compensare pentru clienți se impune oferirea de conturi segregate individual. Cu toate acestea, în cazul acordurilor de compensare indirectă, o structură de cont indirect omnibus brut care să conțină un mecanism de transfer al marjei solicitate și, dacă se convine astfel, al marjei care depășește marja solicitată, de la un client indirect până la CPC, fără a permite nicio compensare între pozițiile diferiților clienți indirecți în cadrul aceluiași cont indirect omnibus brut, ar trebui să fie singura structură de cont care să trebuiască să fie oferită ca alternativă la conturile indirecte omnibus care permit o astfel de compensare. Acest mecanism permite identificarea, într-un mod echivalent conturilor segregate individual, a garanțiilor reale și pozițiilor deținute pentru contul unui anumit client indirect, pe de o parte, și a garanțiilor reale și pozițiilor deținute pentru contul clientului sau al altor clienți indirecți, pe de altă parte.

| (6) | În plus, chiar dacă activele și pozițiile deținute într-o structură de cont omnibus brut pentru acorduri de compensare indirectă ar putea fi în continuare expuse pierderilor suportate de un alt client indirect deoarece activele și pozițiile respective sunt amestecate într-un singur cont, viteza cu care pot fi identificate aceste active și poziții atunci când este necesară lichidarea lor în urma unei situații de neîndeplinire a obligațiilor contribuie la minimizarea pierderilor potențiale respective. |
| --- | --- |

(6)

În plus, chiar dacă activele și pozițiile deținute într-o structură de cont omnibus brut pentru acorduri de compensare indirectă ar putea fi în continuare expuse pierderilor suportate de un alt client indirect deoarece activele și pozițiile respective sunt amestecate într-un singur cont, viteza cu care pot fi identificate aceste active și poziții atunci când este necesară lichidarea lor în urma unei situații de neîndeplinire a obligațiilor contribuie la minimizarea pierderilor potențiale respective.

| (7) | Acest mecanism permite, în același timp, o structură de cont mult mai simplă care reduce costurile și complexitatea în comparație cu conturile segregate individual, permițând totodată diferențierea între garanțiile reale și pozițiile diferiților clienți indirecți și asigurând, astfel, un nivel de protecție echivalent nivelului de protecție oferit de un cont segregat individual. Obligația de a oferi conturi indirecte omnibus brute nu ar trebui să excludă însă posibilitatea de a oferi clienților indirecți conturi indirecte segregate individual în cadrul acordurilor de compensare care cuprind o CPC, un membru compensator, un client și un singur strat de clienți indirecți. |
| --- | --- |

(7)

Acest mecanism permite, în același timp, o structură de cont mult mai simplă care reduce costurile și complexitatea în comparație cu conturile segregate individual, permițând totodată diferențierea între garanțiile reale și pozițiile diferiților clienți indirecți și asigurând, astfel, un nivel de protecție echivalent nivelului de protecție oferit de un cont segregat individual. Obligația de a oferi conturi indirecte omnibus brute nu ar trebui să excludă însă posibilitatea de a oferi clienților indirecți conturi indirecte segregate individual în cadrul acordurilor de compensare care cuprind o CPC, un membru compensator, un client și un singur strat de clienți indirecți.

| (8) | Pentru a facilita accesul la compensarea centrală, prin raționalizarea serviciilor de compensare și prin simplificarea relațiilor comerciale dintre membrii compensatori, clienți și clienți indirecți, unele grupuri oferă servicii de compensare utilizând două entități din același grup care acționează ca intermediari pentru furnizarea serviciilor respective. Din motive similare, grupul clientului utilizează uneori o entitate care tratează direct cu membrul compensator și o altă entitate care tratează direct cu clientul indirect, de obicei pentru că această a doua entitate este stabilită în aceeași țară ca și clientul indirect. În aceste cazuri, serviciile de compensare sunt raționalizate în cadrul diferitelor activități economice ale grupului, iar relația comercială dintre membrii compensatori, clienți și clienți indirecți este, de asemenea, simplificată. Aceste tipuri de acorduri ar trebui permise sub rezerva îndeplinirii anumitor condiții care să garanteze că nu se mărește riscul de contraparte și că se asigură un nivel adecvat de protecție în cazul compensării indirecte. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a facilita accesul la compensarea centrală, prin raționalizarea serviciilor de compensare și prin simplificarea relațiilor comerciale dintre membrii compensatori, clienți și clienți indirecți, unele grupuri oferă servicii de compensare utilizând două entități din același grup care acționează ca intermediari pentru furnizarea serviciilor respective. Din motive similare, grupul clientului utilizează uneori o entitate care tratează direct cu membrul compensator și o altă entitate care tratează direct cu clientul indirect, de obicei pentru că această a doua entitate este stabilită în aceeași țară ca și clientul indirect. În aceste cazuri, serviciile de compensare sunt raționalizate în cadrul diferitelor activități economice ale grupului, iar relația comercială dintre membrii compensatori, clienți și clienți indirecți este, de asemenea, simplificată. Aceste tipuri de acorduri ar trebui permise sub rezerva îndeplinirii anumitor condiții care să garanteze că nu se mărește riscul de contraparte și că se asigură un nivel adecvat de protecție în cazul compensării indirecte.

| (9) | În cazul lanțurilor de compensare indirectă care cuprind mai mult de o CPC, un membru compensator, un client și un singur strat de clienți indirecți, utilizarea conturilor segregate individual ar putea duce la dificultăți tehnice neprevăzute deoarece ar trebui gestionate situațiile potențiale de neîndeplinire a obligațiilor uneia sau mai multor contrapărți din cadrul lanțului, precum și o multitudine de conturi segregate individual. Oferirea de conturi segregate individual în cazul acestor lanțuri mai lungi ar putea induce în eroare contrapărțile care vizează nivelul de protecție pe care îl oferă în mod normal conturile segregate individual deoarece s-ar putea ca acest nivel de protecție să nu fie obținut în unele dintre aceste lanțuri mai lungi. Pentru a se evita riscurile care decurg din această prezumție falsă, în cazul lanțurilor mai lungi de compensare indirectă ar trebui să se permită numai utilizarea conturilor segregate omnibus, cu condiția ca contrapărțile care efectuează compensarea prin intermediul acestor acorduri să fie pe deplin informate cu privire la nivelul de segregare și la riscurile aferente acestui tip de cont. |
| --- | --- |

(9)

În cazul lanțurilor de compensare indirectă care cuprind mai mult de o CPC, un membru compensator, un client și un singur strat de clienți indirecți, utilizarea conturilor segregate individual ar putea duce la dificultăți tehnice neprevăzute deoarece ar trebui gestionate situațiile potențiale de neîndeplinire a obligațiilor uneia sau mai multor contrapărți din cadrul lanțului, precum și o multitudine de conturi segregate individual. Oferirea de conturi segregate individual în cazul acestor lanțuri mai lungi ar putea induce în eroare contrapărțile care vizează nivelul de protecție pe care îl oferă în mod normal conturile segregate individual deoarece s-ar putea ca acest nivel de protecție să nu fie obținut în unele dintre aceste lanțuri mai lungi. Pentru a se evita riscurile care decurg din această prezumție falsă, în cazul lanțurilor mai lungi de compensare indirectă ar trebui să se permită numai utilizarea conturilor segregate omnibus, cu condiția ca contrapărțile care efectuează compensarea prin intermediul acestor acorduri să fie pe deplin informate cu privire la nivelul de segregare și la riscurile aferente acestui tip de cont.

| (10) | Pentru a se asigura că, în cadrul unei structuri de cont indirect omnibus brut, cuantumul marjei solicitate este identic cu cel al marjei care ar fi fost solicitată dacă s-ar fi recurs la un cont de compensare indirectă segregat individual, o CPC ar trebui să primească informații privind pozițiile deținute pentru contul clientului indirect, astfel încât să poată calcula, pentru fiecare client indirect în parte, apelul în marjă aferent acestuia. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a se asigura că, în cadrul unei structuri de cont indirect omnibus brut, cuantumul marjei solicitate este identic cu cel al marjei care ar fi fost solicitată dacă s-ar fi recurs la un cont de compensare indirectă segregat individual, o CPC ar trebui să primească informații privind pozițiile deținute pentru contul clientului indirect, astfel încât să poată calcula, pentru fiecare client indirect în parte, apelul în marjă aferent acestuia.

| (11) | Pentru a se asigura echivalența cu compensarea pentru clienți, membrii compensatori ar trebui să dispună de proceduri care să faciliteze transferul pozițiilor clienților indirecți către un alt client în caz de neîndeplinire a obligațiilor unui client care furnizează servicii de compensare indirectă. Din același motiv, membrii compensatori ar trebui să dispună, de asemenea, de proceduri pentru a lichida pozițiile și activele clienților indirecți și, atunci când acești clienți indirecți sunt cunoscuți, pentru a le returna veniturile obținute din lichidare. În cazul în care, din orice motiv, veniturile obținute din lichidare nu pot fi returnate direct clienților indirecți în cauză, acestea ar trebui să fie returnate clientului aflat în situație de neîndeplinire a obligațiilor pentru contul clienților săi indirecți. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a se asigura echivalența cu compensarea pentru clienți, membrii compensatori ar trebui să dispună de proceduri care să faciliteze transferul pozițiilor clienților indirecți către un alt client în caz de neîndeplinire a obligațiilor unui client care furnizează servicii de compensare indirectă. Din același motiv, membrii compensatori ar trebui să dispună, de asemenea, de proceduri pentru a lichida pozițiile și activele clienților indirecți și, atunci când acești clienți indirecți sunt cunoscuți, pentru a le returna veniturile obținute din lichidare. În cazul în care, din orice motiv, veniturile obținute din lichidare nu pot fi returnate direct clienților indirecți în cauză, acestea ar trebui să fie returnate clientului aflat în situație de neîndeplinire a obligațiilor pentru contul clienților săi indirecți.

| (12) | Ar trebui instituite proceduri astfel încât, în caz de neîndeplinire a obligațiilor unui client, identitatea clienților indirecți să poată fi cunoscută, iar membrul compensator să poată identifica activele și pozițiile care aparțin fiecărui client indirect în parte. |
| --- | --- |

(12)

Ar trebui instituite proceduri astfel încât, în caz de neîndeplinire a obligațiilor unui client, identitatea clienților indirecți să poată fi cunoscută, iar membrul compensator să poată identifica activele și pozițiile care aparțin fiecărui client indirect în parte.

| (13) | Un client care furnizează servicii de compensare indirectă ar trebui să ofere clienților indirecți posibilitatea de a alege o structură de cont. Cu toate acestea, este posibil ca un client indirect să nu comunice clientului, într-un interval rezonabil, opțiunea aleasă. În acest caz, clientul ar trebui să poată furniza clientului indirect respectiv servicii de compensare indirectă utilizând orice structură de cont, cu condiția ca clientul să informeze clientul indirect cu privire la structura de cont utilizată, riscurile asociate acestui cont și nivelul său de segregare, precum și cu privire la posibilitatea de a schimba structura de cont în orice moment. |
| --- | --- |

(13)

Un client care furnizează servicii de compensare indirectă ar trebui să ofere clienților indirecți posibilitatea de a alege o structură de cont. Cu toate acestea, este posibil ca un client indirect să nu comunice clientului, într-un interval rezonabil, opțiunea aleasă. În acest caz, clientul ar trebui să poată furniza clientului indirect respectiv servicii de compensare indirectă utilizând orice structură de cont, cu condiția ca clientul să informeze clientul indirect cu privire la structura de cont utilizată, riscurile asociate acestui cont și nivelul său de segregare, precum și cu privire la posibilitatea de a schimba structura de cont în orice moment.

| (14) | Acordurile de compensare indirectă pot da naștere unor riscuri specifice. Prin urmare, este necesar ca toate părțile implicate în acorduri de compensare indirectă, inclusiv membri compensatori și CPC, să identifice, să monitorizeze și să gestioneze în permanență orice riscuri semnificative care decurg din aceste acorduri. Schimbul adecvat de informații între clienți și membrii compensatori este deosebit de important în acest scop. Cu toate acestea, membrii compensatori ar trebui să se asigure că informațiile respective sunt utilizate numai pentru gestionarea riscurilor și stabilirea marjelor și că informațiile sensibile din punct de vedere comercial nu sunt utilizate în mod abuziv. |
| --- | --- |

(14)

Acordurile de compensare indirectă pot da naștere unor riscuri specifice. Prin urmare, este necesar ca toate părțile implicate în acorduri de compensare indirectă, inclusiv membri compensatori și CPC, să identifice, să monitorizeze și să gestioneze în permanență orice riscuri semnificative care decurg din aceste acorduri. Schimbul adecvat de informații între clienți și membrii compensatori este deosebit de important în acest scop. Cu toate acestea, membrii compensatori ar trebui să se asigure că informațiile respective sunt utilizate numai pentru gestionarea riscurilor și stabilirea marjelor și că informațiile sensibile din punct de vedere comercial nu sunt utilizate în mod abuziv.

| (15) | Din motive de coerență și pentru a se asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prezentului regulament și dispozițiile relevante ale Regulamentului (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată. |
| --- | --- |

(15)

Din motive de coerență și pentru a se asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prezentului regulament și dispozițiile relevante ale Regulamentului (UE) nr. 600/2014 să se aplice de la aceeași dată.

| (16) | Prezentul regulament se bazează pe proiectul de standarde tehnice de reglementare înaintat Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA). |
| --- | --- |

(16)

Prezentul regulament se bazează pe proiectul de standarde tehnice de reglementare înaintat Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA).

| (17) | În conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (4), ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectul de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor înființat în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, |
| --- | --- |

(17)

În conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (4), ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectul de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor înființat în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „client” înseamnă un client astfel cum este definit la articolul 2 punctul 15 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012; |
| --- | --- |

(a)

„client” înseamnă un client astfel cum este definit la articolul 2 punctul 15 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012;

| (b) | „client indirect” înseamnă un client al unui client astfel cum este definit la litera (a); |
| --- | --- |

(b)

„client indirect” înseamnă un client al unui client astfel cum este definit la litera (a);

| (c) | „acorduri de compensare indirectă” înseamnă un set de relații contractuale între furnizorii și beneficiarii de servicii de compensare indirectă furnizate de un client, de un client indirect sau de un client indirect de rangul doi; |
| --- | --- |

(c)

„acorduri de compensare indirectă” înseamnă un set de relații contractuale între furnizorii și beneficiarii de servicii de compensare indirectă furnizate de un client, de un client indirect sau de un client indirect de rangul doi;

| (d) | „client indirect de rangul doi” înseamnă un client al unui client indirect astfel cum este definit la litera (b); |
| --- | --- |

(d)

„client indirect de rangul doi” înseamnă un client al unui client indirect astfel cum este definit la litera (b);

| (e) | „client indirect de rangul trei” înseamnă un client al unui client indirect de rangul doi astfel cum este definit la litera (d). |
| --- | --- |

(e)

„client indirect de rangul trei” înseamnă un client al unui client indirect de rangul doi astfel cum este definit la litera (d).

Articolul 2

Cerințe pentru furnizarea de servicii de compensare indirectă de către clienți

(1)   Un client poate furniza clienților indirecți servicii de compensare indirectă numai dacă sunt îndeplinite toate condițiile de mai jos:

| (a) | clientul este o instituție de credit sau o firmă de investiții autorizată ori o entitate stabilită într-o țară terță care ar fi considerată instituție de credit sau firmă de investiții dacă entitatea în cauză ar fi stabilită în Uniune; |
| --- | --- |

(a)

clientul este o instituție de credit sau o firmă de investiții autorizată ori o entitate stabilită într-o țară terță care ar fi considerată instituție de credit sau firmă de investiții dacă entitatea în cauză ar fi stabilită în Uniune;

| (b) | clientul furnizează servicii de compensare indirectă în condiții comerciale rezonabile și publică clauzele și condițiile generale de furnizare a serviciilor respective; |
| --- | --- |

(b)

clientul furnizează servicii de compensare indirectă în condiții comerciale rezonabile și publică clauzele și condițiile generale de furnizare a serviciilor respective;

| (c) | membrul compensator a fost de acord cu clauzele și condițiile generale menționate la prezentul alineat litera (b). |
| --- | --- |

(c)

membrul compensator a fost de acord cu clauzele și condițiile generale menționate la prezentul alineat litera (b).

(2)   Clientul menționat la alineatul (1) și clientul indirect încheie, în scris, un acord de compensare indirectă. Acordul de compensare indirectă include cel puțin următoarele clauze contractuale:

| (a) | clauzele și condițiile generale menționate la alineatul (1) litera (b); |
| --- | --- |

(a)

clauzele și condițiile generale menționate la alineatul (1) litera (b);

| (b) | angajamentul clientului de a onora toate obligațiile pe care clientul indirect le are față de membrul compensator în ceea ce privește tranzacțiile acoperite de acordul de compensare indirectă. |
| --- | --- |

(b)

angajamentul clientului de a onora toate obligațiile pe care clientul indirect le are față de membrul compensator în ceea ce privește tranzacțiile acoperite de acordul de compensare indirectă.

Toate aspectele legate de acordul de compensare indirectă trebuie documentate în mod clar.

(3)   CPC nu trebuie să împiedice încheierea de acorduri de compensare indirectă încheiate în condiții comerciale rezonabile.

Articolul 3

Obligațiile CPC

(1)   CPC deschid și mențin oricare dintre conturile prevăzute la articolul 4 alineatul (4) în conformitate cu cererea membrului compensator.

(2)   CPC care deține activele și pozițiile mai multor clienți indirecți într-un cont de tipul celui menționat la articolul 4 alineatul (4) litera (b) ține evidențe separate pentru pozițiile fiecărui client indirect, calculează marjele pentru fiecare client indirect și colectează suma acestor marje la valoarea brută, pe baza informațiilor menționate la articolul 4 alineatul (3).

(3)   CPC identifică, monitorizează și gestionează orice riscuri semnificative care decurg din furnizarea de servicii de compensare indirectă care ar putea afecta reziliența CPC la evoluțiile negative ale pieței.

Articolul 4

Obligațiile membrilor compensatori

(1)   Un membru compensator care furnizează servicii de compensare indirectă face acest lucru în condiții comerciale rezonabile și publică clauzele și condițiile generale de furnizare a serviciilor respective.

Clauzele și condițiile generale menționate la primul paragraf includ cerințele minime privind resursele financiare și capacitatea operațională aplicabile clienților care furnizează servicii de compensare indirectă.

(2)   Un membru compensator care furnizează servicii de compensare indirectă deschide și menține cel puțin următoarele conturi în conformitate cu cererea clientului:

| (a) | un cont omnibus cu activele și pozițiile deținute de clientul respectiv pentru contul clienților săi indirecți; |
| --- | --- |

(a)

un cont omnibus cu activele și pozițiile deținute de clientul respectiv pentru contul clienților săi indirecți;

| (b) | un cont omnibus cu activele și pozițiile deținute de clientul respectiv pentru contul clienților săi indirecți, în care membrul compensator se asigură că nu se realizează nicio compensare între pozițiile clientului indirect și pozițiile unui alt client indirect și că activele unui client indirect nu pot fi utilizate pentru a acoperi pozițiile unui alt client indirect. |
| --- | --- |

(b)

un cont omnibus cu activele și pozițiile deținute de clientul respectiv pentru contul clienților săi indirecți, în care membrul compensator se asigură că nu se realizează nicio compensare între pozițiile clientului indirect și pozițiile unui alt client indirect și că activele unui client indirect nu pot fi utilizate pentru a acoperi pozițiile unui alt client indirect.

(3)   Un membru compensator care deține într-un cont de tipul celui menționat la alineatul (2) litera (b) active și poziții pentru contul mai multor clienți indirecți transmite zilnic CPC toate informațiile de care are nevoie CPC pentru a identifica pozițiile deținute pentru contul fiecărui client indirect. Aceste informații se bazează pe informațiile menționate la articolul 5 alineatul (4).

(4)   Un membru compensator care furnizează servicii de compensare indirectă deschide și menține la CPC cel puțin următoarele conturi în conformitate cu cererea clientului:

| (a) | un cont segregat destinat exclusiv păstrării activelor și pozițiilor clienților indirecți deținute de membrul compensator într-un cont de tipul celui menționat la alineatul (2) litera (a); |
| --- | --- |

(a)

un cont segregat destinat exclusiv păstrării activelor și pozițiilor clienților indirecți deținute de membrul compensator într-un cont de tipul celui menționat la alineatul (2) litera (a);

| (b) | un cont segregat destinat exclusiv păstrării activelor și pozițiilor clienților indirecți ai fiecărui client deținute de membrul compensator într-un cont de tipul celui menționat la alineatul (2) litera (b). |
| --- | --- |

(b)

un cont segregat destinat exclusiv păstrării activelor și pozițiilor clienților indirecți ai fiecărui client deținute de membrul compensator într-un cont de tipul celui menționat la alineatul (2) litera (b).

(5)   Membrii compensatori instituie proceduri pentru gestionarea situației de neîndeplinire a obligațiilor unui client care furnizează servicii de compensare indirectă.

(6)   Un membru compensator care deține activele și pozițiile clienților indirecți într-un cont de tipul celui menționat la alineatul (2) litera (a):

| (a) | se asigură că procedurile menționate la alineatul (5) permit lichidarea promptă a activelor și a pozițiilor respective în caz de neîndeplinire a obligațiilor unui client, inclusiv lichidarea activelor și a pozițiilor respective la nivelul CPC, precum și că acestea includ o procedură detaliată prin care clienții indirecți să fie informați cu privire la situația de neîndeplinire a obligațiilor clientului și la perioada de timp preconizată pentru lichidarea activelor și a pozițiilor lor; |
| --- | --- |

(a)

se asigură că procedurile menționate la alineatul (5) permit lichidarea promptă a activelor și a pozițiilor respective în caz de neîndeplinire a obligațiilor unui client, inclusiv lichidarea activelor și a pozițiilor respective la nivelul CPC, precum și că acestea includ o procedură detaliată prin care clienții indirecți să fie informați cu privire la situația de neîndeplinire a obligațiilor clientului și la perioada de timp preconizată pentru lichidarea activelor și a pozițiilor lor;

| (b) | după încheierea procesului de gestionare a situației de neîndeplinire a obligațiilor unui client, restituie imediat clientului respectiv, pentru contul clienților indirecți, orice sold datorat ca urmare a lichidării activelor și pozițiilor respective. |
| --- | --- |

(b)

după încheierea procesului de gestionare a situației de neîndeplinire a obligațiilor unui client, restituie imediat clientului respectiv, pentru contul clienților indirecți, orice sold datorat ca urmare a lichidării activelor și pozițiilor respective.

(7)   Un membru compensator care deține active și poziții ale clienților indirecți într-un cont de tipul celui menționat la alineatul (2) litera (b):

| (a) | include în procedurile menționate la alineatul (5):






  (i) | măsurile care permit transferul activelor și pozițiilor deținute de un client aflat în situație de neîndeplinire a obligațiilor pentru contul clienților săi indirecți către un alt client sau către un membru compensator; |
| --- | --- | --- |

(a)

include în procedurile menționate la alineatul (5):

(i)

măsurile care permit transferul activelor și pozițiilor deținute de un client aflat în situație de neîndeplinire a obligațiilor pentru contul clienților săi indirecți către un alt client sau către un membru compensator;

| (ii) | măsurile care permit să se plătească fiecărui client indirect veniturile din lichidarea activelor și pozițiilor clientului indirect în cauză; |
| --- | --- |

(ii)

măsurile care permit să se plătească fiecărui client indirect veniturile din lichidarea activelor și pozițiilor clientului indirect în cauză;

| (iii) | o procedură detaliată prin care clienții indirecți sunt informați cu privire la situația de neîndeplinire a obligațiilor clientului și la perioada de timp preconizată pentru lichidarea activelor și a pozițiilor lor; |
| --- | --- |

(iii)

o procedură detaliată prin care clienții indirecți sunt informați cu privire la situația de neîndeplinire a obligațiilor clientului și la perioada de timp preconizată pentru lichidarea activelor și a pozițiilor lor;

| (b) | se angajează prin contract să declanșeze procedurile pentru transferul activelor și pozițiilor deținute de un client aflat în situație de neîndeplinire a obligațiilor pentru contul clienților săi indirecți către un alt client sau către un membru compensator desemnat de respectivii clienți indirecți ai clientului aflat în situație de neîndeplinire a obligațiilor, la cererea clienților indirecți în cauză și fără a obține acordul clientului aflat în situație de neîndeplinire a obligațiilor. Acest alt client sau membru compensator este obligat să accepte activele și pozițiile respective numai dacă a stabilit în prealabil o relație contractuală cu clienții indirecți respectivi prin care își asumă obligații în acest sens; |
| --- | --- |

(b)

se angajează prin contract să declanșeze procedurile pentru transferul activelor și pozițiilor deținute de un client aflat în situație de neîndeplinire a obligațiilor pentru contul clienților săi indirecți către un alt client sau către un membru compensator desemnat de respectivii clienți indirecți ai clientului aflat în situație de neîndeplinire a obligațiilor, la cererea clienților indirecți în cauză și fără a obține acordul clientului aflat în situație de neîndeplinire a obligațiilor. Acest alt client sau membru compensator este obligat să accepte activele și pozițiile respective numai dacă a stabilit în prealabil o relație contractuală cu clienții indirecți respectivi prin care își asumă obligații în acest sens;

| (c) | se asigură că procedurile menționate la alineatul (5) permit lichidarea promptă a activelor și a pozițiilor respective în caz de neîndeplinire a obligațiilor unui client, inclusiv lichidarea activelor și a pozițiilor respective la nivelul CPC, în cazul în care transferul menționat la litera (b) nu s-a produs, din orice motiv, într-o perioadă de timp prestabilită prevăzută în acordul de compensare indirectă; |
| --- | --- |

(c)

se asigură că procedurile menționate la alineatul (5) permit lichidarea promptă a activelor și a pozițiilor respective în caz de neîndeplinire a obligațiilor unui client, inclusiv lichidarea activelor și a pozițiilor respective la nivelul CPC, în cazul în care transferul menționat la litera (b) nu s-a produs, din orice motiv, într-o perioadă de timp prestabilită prevăzută în acordul de compensare indirectă;

| (d) | în urma lichidării activelor și pozițiilor respective, se angajează prin contract să declanșeze procedurile prin care veniturile din lichidare sunt plătite fiecărui client indirect; |
| --- | --- |

(d)

în urma lichidării activelor și pozițiilor respective, se angajează prin contract să declanșeze procedurile prin care veniturile din lichidare sunt plătite fiecărui client indirect;

| (e) | în cazul în care membrul compensator nu a fost în măsură să identifice clienții indirecți sau să efectueze plata veniturilor din lichidare menționate la litera (d) către fiecare client indirect, restituie imediat clientului, pentru contul clienților indirecți, orice sold datorat ca urmare a lichidării activelor și pozițiilor respective. |
| --- | --- |

(e)

în cazul în care membrul compensator nu a fost în măsură să identifice clienții indirecți sau să efectueze plata veniturilor din lichidare menționate la litera (d) către fiecare client indirect, restituie imediat clientului, pentru contul clienților indirecți, orice sold datorat ca urmare a lichidării activelor și pozițiilor respective.

(8)   Un membru compensator identifică, monitorizează și gestionează orice riscuri semnificative care decurg din furnizarea de servicii de compensare indirectă care i-ar putea afecta reziliența la evoluțiile negative ale pieței. Membrul compensator instituie proceduri interne care să garanteze că informațiile menționate la articolul 5 alineatul (8) nu pot fi utilizate în scopuri comerciale.

Articolul 5

Obligațiile clienților

(1)   Un client care furnizează servicii de compensare indirectă oferă clienților indirecți posibilitatea de a alege cel puțin între tipurile de conturi menționate la articolul 4 alineatul (2) și se asigură că clienții indirecți sunt pe deplin informați cu privire la diferitele niveluri de segregare și riscuri aferente fiecărui tip de cont.

(2)   Clientul menționat la alineatul (1) atribuie unul dintre tipurile de conturi menționate la articolul 4 alineatul (2) clienților indirecți care nu și-au exprimat opțiunea pentru un anumit cont într-un termen rezonabil stabilit de către client. Clientul informează fără întârziere clientul indirect cu privire la riscurile legate de tipul de cont care i-a fost atribuit. Clientul indirect poate alege, în orice moment, un tip de cont diferit printr-o solicitare adresată în scris clientului.

(3)   Clienții care furnizează servicii de compensare indirectă țin evidențe și conturi separate, care să le permită să deosebească între propriile active și poziții și cele deținute pentru contul clienților lor indirecți.

(4)   Atunci când activele și pozițiile mai multor clienți indirecți sunt deținute de membrul compensator într-un cont de tipul celui menționat la articolul 4 alineatul (2) litera (b), clientul transmite zilnic membrului compensator toate informațiile de care are nevoie acesta din urmă pentru a identifica pozițiile deținute pentru contul fiecărui client indirect.

(5)   Un client care furnizează servicii de compensare indirectă solicită membrului compensator, în conformitate cu opțiunea aleasă de clienții săi indirecți, să deschidă și să mențină la CPC conturile menționate la articolul 4 alineatul (4).

(6)   Clientul transmite clienților săi indirecți informații suficiente pentru a permite acestora să identifice CPC și membrul compensator prin intermediul cărora se realizează compensarea pozițiilor lor.

(7)   Atunci când activele și pozițiile unuia sau mai multor clienți indirecți sunt deținute de membrul compensator într-un cont de tipul celui menționat la articolul 4 alineatul (2) litera (b), clientul include în acordul de compensare indirectă cu clienții săi indirecți toate modalitățile și condițiile care asigură că, în caz de neîndeplinire a obligațiilor clientului respectiv, membrul compensator poate să restituie imediat clienților indirecți veniturile din lichidarea pozițiilor și activelor deținute pentru contul clienților indirecți respectivi în conformitate cu articolul 4 alineatul (7).

(8)   Clientul transmite membrului compensator informații suficiente pentru a identifica, a monitoriza și a gestiona orice riscuri semnificative care decurg din furnizarea de servicii de compensare indirectă care ar putea afecta reziliența membrului compensator.

(9)   Clientul instituie măsuri pentru a se asigura că, în cazul în care ajunge în situația de neîndeplinire a obligațiilor, toate informațiile pe care le deține cu privire la clienții săi indirecți, inclusiv identitatea clienților indirecți, astfel cum se menționează la articolul 5 alineatul (4), sunt puse imediat la dispoziția membrului compensator.

Articolul 6

Cerințe pentru furnizarea de servicii de compensare indirectă de către clienții indirecți

(1)   Un client indirect poate furniza servicii de compensare indirectă clienților indirecți de rangul doi numai dacă părțile la acordurile de compensare indirectă îndeplinesc una dintre cerințele stabilite la alineatul (2) și dacă sunt îndeplinite toate condițiile de mai jos:

| (a) | clientul indirect este o instituție de credit sau o firmă de investiții autorizată ori o entitate stabilită într-o țară terță care ar fi considerată instituție de credit sau firmă de investiții dacă entitatea în cauză ar fi stabilită în Uniune; |
| --- | --- |

(a)

clientul indirect este o instituție de credit sau o firmă de investiții autorizată ori o entitate stabilită într-o țară terță care ar fi considerată instituție de credit sau firmă de investiții dacă entitatea în cauză ar fi stabilită în Uniune;

| (b) | clientul indirect și clientul indirect de rangul doi încheie, în scris, un acord de compensare indirectă. Acordul de compensare indirectă include cel puțin următoarele clauze contractuale:






  (i) | clauzele și condițiile generale menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (b); |
| --- | --- | --- |

(b)

clientul indirect și clientul indirect de rangul doi încheie, în scris, un acord de compensare indirectă. Acordul de compensare indirectă include cel puțin următoarele clauze contractuale:

(i)

clauzele și condițiile generale menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (b);

| (ii) | angajamentul clientului indirect de a onora toate obligațiile pe care clientul indirect de rangul doi le are față de client în ceea ce privește tranzacțiile acoperite de acordul de compensare indirectă; |
| --- | --- |

(ii)

angajamentul clientului indirect de a onora toate obligațiile pe care clientul indirect de rangul doi le are față de client în ceea ce privește tranzacțiile acoperite de acordul de compensare indirectă;

| (c) | activele și pozițiile clientului indirect de rangul doi sunt deținute de membrul compensator într-un cont de tipul celui menționat la articolul 4 alineatul (2) litera (a). |
| --- | --- |

(c)

activele și pozițiile clientului indirect de rangul doi sunt deținute de membrul compensator într-un cont de tipul celui menționat la articolul 4 alineatul (2) litera (a).

Toate aspectele legate de acordul de compensare indirectă menționat la litera (b) trebuie documentate în mod clar.

(2)   În sensul alineatului (1), părțile la acordurile de compensare indirectă îndeplinesc una dintre următoarele cerințe:

| (a) | membrul compensator și clientul fac parte din același grup, însă clientul indirect nu face parte din grupul respectiv; |
| --- | --- |

(a)

membrul compensator și clientul fac parte din același grup, însă clientul indirect nu face parte din grupul respectiv;

| (b) | clientul și clientul indirect fac parte din același grup, însă nici membrul compensator, nici clientul indirect de rangul doi nu face parte din grupul respectiv. |
| --- | --- |

(b)

clientul și clientul indirect fac parte din același grup, însă nici membrul compensator, nici clientul indirect de rangul doi nu face parte din grupul respectiv.

(3)   Pentru acordurile de compensare indirectă încheiate de părți aflate în situația menționată la alineatul (2) litera (a):

| (a) | articolul 4 alineatele (1), (5), (6) și (8) se aplică clientului ca și când clientul respectiv ar fi un membru compensator; |
| --- | --- |

(a)

articolul 4 alineatele (1), (5), (6) și (8) se aplică clientului ca și când clientul respectiv ar fi un membru compensator;

| (b) | articolul 2 alineatul (1) litera (b) și articolul 5 alineatele (2), (3), (6), (8) și (9) se aplică clientului indirect ca și când clientul indirect respectiv ar fi un client. |
| --- | --- |

(b)

articolul 2 alineatul (1) litera (b) și articolul 5 alineatele (2), (3), (6), (8) și (9) se aplică clientului indirect ca și când clientul indirect respectiv ar fi un client.

(4)   Pentru acordurile de compensare indirectă încheiate de părți aflate în situația menționată la alineatul (2) litera (b):

| (a) | articolul 4 alineatele (5) și (6) se aplică clientului ca și când clientul respectiv ar fi un membru compensator; |
| --- | --- |

(a)

articolul 4 alineatele (5) și (6) se aplică clientului ca și când clientul respectiv ar fi un membru compensator;

| (b) | articolul 2 alineatul (1) litera (b) și articolul 5 alineatele (2), (3), (6), (8) și (9) se aplică clientului indirect ca și când clientul indirect respectiv ar fi un client. |
| --- | --- |

(b)

articolul 2 alineatul (1) litera (b) și articolul 5 alineatele (2), (3), (6), (8) și (9) se aplică clientului indirect ca și când clientul indirect respectiv ar fi un client.

Articolul 7

Cerințe pentru furnizarea de servicii de compensare indirectă de către clienții indirecți de rangul doi

(1)   Un client indirect de rangul doi poate furniza servicii de compensare indirectă clienților indirecți de rangul trei numai dacă sunt îndeplinite toate condițiile de mai jos:

| (a) | clientul indirect și clientul indirect de rangul doi sunt instituții de credit sau firme de investiții autorizate ori entități stabilite într-o țară terță care ar fi considerate instituții de credit sau firme de investiții dacă entitățile în cauză ar fi stabilite în Uniune; |
| --- | --- |

(a)

clientul indirect și clientul indirect de rangul doi sunt instituții de credit sau firme de investiții autorizate ori entități stabilite într-o țară terță care ar fi considerate instituții de credit sau firme de investiții dacă entitățile în cauză ar fi stabilite în Uniune;

| (b) | membrul compensator și clientul fac parte din același grup, însă clientul indirect nu face parte din grupul respectiv; |
| --- | --- |

(b)

membrul compensator și clientul fac parte din același grup, însă clientul indirect nu face parte din grupul respectiv;

| (c) | clientul indirect și clientul indirect de rangul doi fac parte din același grup, însă clientul indirect de rangul trei nu face parte din grupul respectiv; |
| --- | --- |

(c)

clientul indirect și clientul indirect de rangul doi fac parte din același grup, însă clientul indirect de rangul trei nu face parte din grupul respectiv;

| (d) | clientul indirect de rangul doi și clientul indirect de rangul trei încheie, în scris, un acord de compensare indirectă. Acordul de compensare indirectă include cel puțin următoarele clauze contractuale:






  (i) | clauzele și condițiile generale menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (b); |
| --- | --- | --- |

(d)

clientul indirect de rangul doi și clientul indirect de rangul trei încheie, în scris, un acord de compensare indirectă. Acordul de compensare indirectă include cel puțin următoarele clauze contractuale:

(i)

clauzele și condițiile generale menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (b);

| (ii) | angajamentul clientului indirect de rangul doi de a onora toate obligațiile pe care clientul indirect de rangul trei le are față de clientul indirect în ceea ce privește tranzacțiile acoperite de acordul de compensare indirectă; |
| --- | --- |

(ii)

angajamentul clientului indirect de rangul doi de a onora toate obligațiile pe care clientul indirect de rangul trei le are față de clientul indirect în ceea ce privește tranzacțiile acoperite de acordul de compensare indirectă;

| (e) | activele și pozițiile clientului indirect de rangul trei sunt deținute de membrul compensator într-un cont de tipul celui menționat la articolul 4 alineatul (2) litera (a). |
| --- | --- |

(e)

activele și pozițiile clientului indirect de rangul trei sunt deținute de membrul compensator într-un cont de tipul celui menționat la articolul 4 alineatul (2) litera (a).

Toate aspectele legate de acordul de compensare indirectă menționat la litera (d) de la primul paragraf trebuie documentate în mod clar.

(2)   Atunci când clienții indirecți de rangul doi furnizează servicii de compensare indirectă în conformitate cu alineatul (1):

| (a) | articolul 4 alineatele (1), (5), (6) și (8) se aplică atât clientului, cât și clientului indirect ca și când aceștia ar fi membri compensatori; |
| --- | --- |

(a)

articolul 4 alineatele (1), (5), (6) și (8) se aplică atât clientului, cât și clientului indirect ca și când aceștia ar fi membri compensatori;

| (b) | articolul 2 alineatul (1) litera (b) și articolul 5 alineatele (2), (3), (6), (8) și (9) se aplică atât clientului indirect, cât și clientului indirect de rangul doi ca și când aceștia ar fi clienți. |
| --- | --- |

(b)

articolul 2 alineatul (1) litera (b) și articolul 5 alineatele (2), (3), (6), (8) și (9) se aplică atât clientului indirect, cât și clientului indirect de rangul doi ca și când aceștia ar fi clienți.

Articolul 8

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 3 ianuarie 2018.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 septembrie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 84.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (JO L 201, 27.7.2012, p. 1).

2

(3)  Directiva 98/26/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 1998 privind caracterul definitiv al decontării în sistemele de plăți și de decontare a titlurilor de valoare (JO L 166, 11.6.1998, p. 45).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

4

---

| 21.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 304/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 304/13

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/2155 AL COMISIEI

din 22 septembrie 2017

de modificare a Regulamentului delegat (UE) nr. 149/2013 în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la dispozițiile în materie de compensare indirectă

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (1), în special articolul 4 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Acordurile de compensare indirectă nu ar trebui să expună contrapărțile centrale (CPC), membrii compensatori, clienții, clienții indirecți sau straturile suplimentare de clienți indirecți la un risc de contraparte mai ridicat, iar activele și pozițiile clienților indirecți ar trebui să beneficieze de un nivel adecvat de protecție. Prin urmare, este esențial ca orice tip de acord de compensare indirectă să respecte condițiile minime pentru asigurarea siguranței acestora. În acest scop, părțile implicate în acorduri de compensare indirectă ar trebui să facă obiectul unor obligații specifice, iar acordurile de compensare indirectă ar trebui să fie permise numai dacă îndeplinesc condițiile definite în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(1)

Acordurile de compensare indirectă nu ar trebui să expună contrapărțile centrale (CPC), membrii compensatori, clienții, clienții indirecți sau straturile suplimentare de clienți indirecți la un risc de contraparte mai ridicat, iar activele și pozițiile clienților indirecți ar trebui să beneficieze de un nivel adecvat de protecție. Prin urmare, este esențial ca orice tip de acord de compensare indirectă să respecte condițiile minime pentru asigurarea siguranței acestora. În acest scop, părțile implicate în acorduri de compensare indirectă ar trebui să facă obiectul unor obligații specifice, iar acordurile de compensare indirectă ar trebui să fie permise numai dacă îndeplinesc condițiile definite în prezentul regulament.

| (2) | Având în vedere că activele și pozițiile contrapărții căreia îi sunt furnizate servicii de compensare indirectă ar trebui să beneficieze de o protecție cu efect echivalent celei menționate la articolele 39 și 48 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, diferitele concepte de client indirect sunt esențiale pentru prezentul regulament și ar trebui să fie definite în acesta. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere că activele și pozițiile contrapărții căreia îi sunt furnizate servicii de compensare indirectă ar trebui să beneficieze de o protecție cu efect echivalent celei menționate la articolele 39 și 48 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, diferitele concepte de client indirect sunt esențiale pentru prezentul regulament și ar trebui să fie definite în acesta.

| (3) | Ținând seama de faptul că membrii compensatori ar trebui să poată fi considerați participanți în sensul Directivei 98/26/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) și pentru a se asigura că clienții indirecți beneficiază de un nivel de protecție echivalent celui acordat clienților în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 648/2012, clienții care furnizează servicii de compensare indirectă ar trebui să fie instituții de credit, firme de investiții sau entități din țări terțe echivalente cu instituțiile de credit sau firmele de investiții. |
| --- | --- |

(3)

Ținând seama de faptul că membrii compensatori ar trebui să poată fi considerați participanți în sensul Directivei 98/26/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) și pentru a se asigura că clienții indirecți beneficiază de un nivel de protecție echivalent celui acordat clienților în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 648/2012, clienții care furnizează servicii de compensare indirectă ar trebui să fie instituții de credit, firme de investiții sau entități din țări terțe echivalente cu instituțiile de credit sau firmele de investiții.

| (4) | Numărul mai mare de activități de intermediere între CPC și diferitele straturi de clienți indirecți necesită măsuri operaționale suplimentare, conturi suplimentare, precum și soluții tehnologice și fluxuri de procesare mai complexe. Acest lucru face ca acordurile de compensare indirectă să aibă un nivel mai ridicat de complexitate decât acordurile de compensare pentru clienți. Prin urmare, gradul mai mare de intermediere ar trebui să fie atenuat prin cerințe privind structuri de conturi alternative care să fie mai simple din punct de vedere operațional pentru acordurile de compensare indirectă decât pentru acordurile de compensare pentru clienți. |
| --- | --- |

(4)

Numărul mai mare de activități de intermediere între CPC și diferitele straturi de clienți indirecți necesită măsuri operaționale suplimentare, conturi suplimentare, precum și soluții tehnologice și fluxuri de procesare mai complexe. Acest lucru face ca acordurile de compensare indirectă să aibă un nivel mai ridicat de complexitate decât acordurile de compensare pentru clienți. Prin urmare, gradul mai mare de intermediere ar trebui să fie atenuat prin cerințe privind structuri de conturi alternative care să fie mai simple din punct de vedere operațional pentru acordurile de compensare indirectă decât pentru acordurile de compensare pentru clienți.

| (5) | În cazul acordurilor de compensare pentru clienți se impune oferirea de conturi segregate individual. Cu toate acestea, în cazul acordurilor de compensare indirectă, o structură de cont indirect omnibus brut care să conțină un mecanism de transfer al marjei solicitate și, dacă se convine astfel, al marjei care depășește marja solicitată, de la un client indirect până la CPC, fără a permite nicio compensare între pozițiile diferiților clienți indirecți în cadrul aceluiași cont indirect omnibus brut, ar trebui să fie singura structură de cont care să trebuiască să fie oferită ca alternativă la conturile indirecte omnibus care permit o astfel de compensare. Acest mecanism permite identificarea, într-un mod echivalent conturilor segregate individual, a garanțiilor reale și pozițiilor deținute pentru contul unui anumit client indirect, pe de o parte, și a garanțiilor reale și pozițiilor deținute pentru contul clientului sau al altor clienți indirecți, pe de altă parte. |
| --- | --- |

(5)

În cazul acordurilor de compensare pentru clienți se impune oferirea de conturi segregate individual. Cu toate acestea, în cazul acordurilor de compensare indirectă, o structură de cont indirect omnibus brut care să conțină un mecanism de transfer al marjei solicitate și, dacă se convine astfel, al marjei care depășește marja solicitată, de la un client indirect până la CPC, fără a permite nicio compensare între pozițiile diferiților clienți indirecți în cadrul aceluiași cont indirect omnibus brut, ar trebui să fie singura structură de cont care să trebuiască să fie oferită ca alternativă la conturile indirecte omnibus care permit o astfel de compensare. Acest mecanism permite identificarea, într-un mod echivalent conturilor segregate individual, a garanțiilor reale și pozițiilor deținute pentru contul unui anumit client indirect, pe de o parte, și a garanțiilor reale și pozițiilor deținute pentru contul clientului sau al altor clienți indirecți, pe de altă parte.

| (6) | În plus, chiar dacă activele și pozițiile deținute într-o structură de cont omnibus brut pentru acorduri de compensare indirectă ar putea fi în continuare expuse pierderilor suportate de un alt client indirect deoarece activele și pozițiile respective sunt amestecate într-un singur cont, viteza cu care pot fi identificate aceste active și poziții atunci când este necesară lichidarea lor în urma unei situații de neîndeplinire a obligațiilor contribuie la minimizarea pierderilor potențiale respective. |
| --- | --- |

(6)

În plus, chiar dacă activele și pozițiile deținute într-o structură de cont omnibus brut pentru acorduri de compensare indirectă ar putea fi în continuare expuse pierderilor suportate de un alt client indirect deoarece activele și pozițiile respective sunt amestecate într-un singur cont, viteza cu care pot fi identificate aceste active și poziții atunci când este necesară lichidarea lor în urma unei situații de neîndeplinire a obligațiilor contribuie la minimizarea pierderilor potențiale respective.

| (7) | Acest mecanism permite, în același timp, o structură de cont mult mai simplă care reduce costurile și complexitatea în comparație cu conturile segregate individual, permițând totodată diferențierea între garanțiile reale și pozițiile diferiților clienți indirecți și asigurând, astfel, un nivel de protecție echivalent nivelului de protecție oferit de un cont segregat individual. Obligația de a oferi conturi indirecte omnibus brute nu ar trebui să excludă însă posibilitatea de a oferi clienților indirecți conturi indirecte segregate individual în cadrul acordurilor de compensare care cuprind o CPC, un membru compensator, un client și un singur strat de clienți indirecți. |
| --- | --- |

(7)

Acest mecanism permite, în același timp, o structură de cont mult mai simplă care reduce costurile și complexitatea în comparație cu conturile segregate individual, permițând totodată diferențierea între garanțiile reale și pozițiile diferiților clienți indirecți și asigurând, astfel, un nivel de protecție echivalent nivelului de protecție oferit de un cont segregat individual. Obligația de a oferi conturi indirecte omnibus brute nu ar trebui să excludă însă posibilitatea de a oferi clienților indirecți conturi indirecte segregate individual în cadrul acordurilor de compensare care cuprind o CPC, un membru compensator, un client și un singur strat de clienți indirecți.

| (8) | Pentru a facilita accesul la compensarea centrală, prin raționalizarea serviciilor de compensare și prin simplificarea relațiilor comerciale dintre membrii compensatori, clienți și clienți indirecți, unele grupuri oferă servicii de compensare utilizând două entități din același grup care acționează ca intermediari pentru furnizarea serviciilor respective. Din motive similare, grupul clientului utilizează uneori o entitate care tratează direct cu membrul compensator și o altă entitate care tratează direct cu clientul indirect, de obicei pentru că această a doua entitate este stabilită în aceeași țară ca și clientul indirect. În aceste cazuri, serviciile de compensare sunt raționalizate în cadrul diferitelor activități economice ale grupului, iar relația comercială dintre membrii compensatori, clienți și clienți indirecți este, de asemenea, simplificată. Aceste tipuri de acorduri ar trebui permise sub rezerva îndeplinirii anumitor condiții care să garanteze că nu se mărește riscul de contraparte și că se asigură un nivel adecvat de protecție în cazul compensării indirecte. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a facilita accesul la compensarea centrală, prin raționalizarea serviciilor de compensare și prin simplificarea relațiilor comerciale dintre membrii compensatori, clienți și clienți indirecți, unele grupuri oferă servicii de compensare utilizând două entități din același grup care acționează ca intermediari pentru furnizarea serviciilor respective. Din motive similare, grupul clientului utilizează uneori o entitate care tratează direct cu membrul compensator și o altă entitate care tratează direct cu clientul indirect, de obicei pentru că această a doua entitate este stabilită în aceeași țară ca și clientul indirect. În aceste cazuri, serviciile de compensare sunt raționalizate în cadrul diferitelor activități economice ale grupului, iar relația comercială dintre membrii compensatori, clienți și clienți indirecți este, de asemenea, simplificată. Aceste tipuri de acorduri ar trebui permise sub rezerva îndeplinirii anumitor condiții care să garanteze că nu se mărește riscul de contraparte și că se asigură un nivel adecvat de protecție în cazul compensării indirecte.

| (9) | În cazul lanțurilor de compensare indirectă care cuprind mai mult de o CPC, un membru compensator, un client și un singur strat de clienți indirecți, utilizarea conturilor segregate individual ar putea duce la dificultăți tehnice neprevăzute deoarece ar trebui gestionate situațiile potențiale de neîndeplinire a obligațiilor uneia sau mai multor contrapărți din cadrul lanțului, precum și o multitudine de conturi segregate individual. Oferirea de conturi segregate individual în cazul acestor lanțuri mai lungi ar putea induce în eroare contrapărțile care vizează nivelul de protecție pe care îl oferă în mod normal conturile segregate individual deoarece s-ar putea ca acest nivel de protecție să nu fie obținut în unele dintre aceste lanțuri mai lungi. Pentru a se evita riscurile care decurg din această prezumție falsă, în cazul lanțurilor mai lungi de compensare indirectă ar trebui să se permită numai utilizarea conturilor segregate omnibus, cu condiția ca contrapărțile care efectuează compensarea prin intermediul acestor acorduri să fie pe deplin informate cu privire la nivelul de segregare și la riscurile aferente acestui tip de cont. |
| --- | --- |

(9)

În cazul lanțurilor de compensare indirectă care cuprind mai mult de o CPC, un membru compensator, un client și un singur strat de clienți indirecți, utilizarea conturilor segregate individual ar putea duce la dificultăți tehnice neprevăzute deoarece ar trebui gestionate situațiile potențiale de neîndeplinire a obligațiilor uneia sau mai multor contrapărți din cadrul lanțului, precum și o multitudine de conturi segregate individual. Oferirea de conturi segregate individual în cazul acestor lanțuri mai lungi ar putea induce în eroare contrapărțile care vizează nivelul de protecție pe care îl oferă în mod normal conturile segregate individual deoarece s-ar putea ca acest nivel de protecție să nu fie obținut în unele dintre aceste lanțuri mai lungi. Pentru a se evita riscurile care decurg din această prezumție falsă, în cazul lanțurilor mai lungi de compensare indirectă ar trebui să se permită numai utilizarea conturilor segregate omnibus, cu condiția ca contrapărțile care efectuează compensarea prin intermediul acestor acorduri să fie pe deplin informate cu privire la nivelul de segregare și la riscurile aferente acestui tip de cont.

| (10) | Pentru a se asigura că, în cadrul unei structuri de cont indirect omnibus brut, cuantumul marjei solicitate este identic cu cel al marjei care ar fi fost solicitată dacă s-ar fi recurs la un cont de compensare indirectă segregat individual, o CPC ar trebui să primească informații privind pozițiile deținute pentru contul clientului indirect, astfel încât să poată calcula, pentru fiecare client indirect în parte, apelul în marjă aferent acestuia. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a se asigura că, în cadrul unei structuri de cont indirect omnibus brut, cuantumul marjei solicitate este identic cu cel al marjei care ar fi fost solicitată dacă s-ar fi recurs la un cont de compensare indirectă segregat individual, o CPC ar trebui să primească informații privind pozițiile deținute pentru contul clientului indirect, astfel încât să poată calcula, pentru fiecare client indirect în parte, apelul în marjă aferent acestuia.

| (11) | Pentru a se asigura echivalența cu compensarea pentru clienți, membrii compensatori ar trebui să dispună de proceduri care să faciliteze transferul pozițiilor clienților indirecți către un alt client în caz de neîndeplinire a obligațiilor unui client care furnizează servicii de compensare indirectă. Din același motiv, membrii compensatori ar trebui să dispună, de asemenea, de proceduri pentru a lichida pozițiile și activele clienților indirecți și, atunci când acești clienți indirecți sunt cunoscuți, pentru le a returna veniturile obținute din lichidare. În cazul în care, din orice motiv, veniturile obținute din lichidare nu pot fi returnate direct clienților indirecți în cauză, acestea ar trebui să fie returnate clientului aflat în situație de neîndeplinire a obligațiilor pentru contul clienților săi indirecți. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a se asigura echivalența cu compensarea pentru clienți, membrii compensatori ar trebui să dispună de proceduri care să faciliteze transferul pozițiilor clienților indirecți către un alt client în caz de neîndeplinire a obligațiilor unui client care furnizează servicii de compensare indirectă. Din același motiv, membrii compensatori ar trebui să dispună, de asemenea, de proceduri pentru a lichida pozițiile și activele clienților indirecți și, atunci când acești clienți indirecți sunt cunoscuți, pentru le a returna veniturile obținute din lichidare. În cazul în care, din orice motiv, veniturile obținute din lichidare nu pot fi returnate direct clienților indirecți în cauză, acestea ar trebui să fie returnate clientului aflat în situație de neîndeplinire a obligațiilor pentru contul clienților săi indirecți.

| (12) | Ar trebui instituite proceduri astfel încât, în caz de neîndeplinire a obligațiilor unui client, identitatea clienților indirecți să poată fi cunoscută, iar membrul compensator să poată identifica activele și pozițiile care aparțin fiecărui client indirect în parte. |
| --- | --- |

(12)

Ar trebui instituite proceduri astfel încât, în caz de neîndeplinire a obligațiilor unui client, identitatea clienților indirecți să poată fi cunoscută, iar membrul compensator să poată identifica activele și pozițiile care aparțin fiecărui client indirect în parte.

| (13) | Un client care furnizează servicii de compensare indirectă ar trebui să ofere clienților indirecți posibilitatea de a alege o structură de cont. Cu toate acestea, este posibil ca un client indirect să nu comunice clientului, într-un interval rezonabil, opțiunea aleasă. În acest caz, clientul ar trebui să poată furniza clientului indirect respectiv servicii de compensare indirectă utilizând orice structură de cont, cu condiția ca clientul să informeze clientul indirect cu privire la structura de cont utilizată, riscurile asociate acestui cont și nivelul său de segregare, precum și cu privire la posibilitatea de a schimba structura de cont în orice moment. |
| --- | --- |

(13)

Un client care furnizează servicii de compensare indirectă ar trebui să ofere clienților indirecți posibilitatea de a alege o structură de cont. Cu toate acestea, este posibil ca un client indirect să nu comunice clientului, într-un interval rezonabil, opțiunea aleasă. În acest caz, clientul ar trebui să poată furniza clientului indirect respectiv servicii de compensare indirectă utilizând orice structură de cont, cu condiția ca clientul să informeze clientul indirect cu privire la structura de cont utilizată, riscurile asociate acestui cont și nivelul său de segregare, precum și cu privire la posibilitatea de a schimba structura de cont în orice moment.

| (14) | Acordurile de compensare indirectă pot da naștere unor riscuri specifice. Prin urmare, este necesar ca toate părțile implicate în acorduri de compensare indirectă, inclusiv membri compensatori și CPC, să identifice, să monitorizeze și să gestioneze în permanență orice riscuri semnificative care decurg din aceste acorduri. Schimbul adecvat de informații între clienți și membrii compensatori este deosebit de important în acest scop. Cu toate acestea, membrii compensatori ar trebui să se asigure că informațiile respective sunt utilizate numai pentru gestionarea riscurilor și stabilirea marjelor și că informațiile sensibile din punct de vedere comercial nu sunt utilizate în mod abuziv. |
| --- | --- |

(14)

Acordurile de compensare indirectă pot da naștere unor riscuri specifice. Prin urmare, este necesar ca toate părțile implicate în acorduri de compensare indirectă, inclusiv membri compensatori și CPC, să identifice, să monitorizeze și să gestioneze în permanență orice riscuri semnificative care decurg din aceste acorduri. Schimbul adecvat de informații între clienți și membrii compensatori este deosebit de important în acest scop. Cu toate acestea, membrii compensatori ar trebui să se asigure că informațiile respective sunt utilizate numai pentru gestionarea riscurilor și stabilirea marjelor și că informațiile sensibile din punct de vedere comercial nu sunt utilizate în mod abuziv.

| (15) | Din motive de coerență și pentru a se asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prezentului regulament și dispozițiile adoptate în temeiul articolului 30 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (3) să se aplice de la aceeași dată. |
| --- | --- |

(15)

Din motive de coerență și pentru a se asigura buna funcționare a piețelor financiare, este necesar ca dispozițiile prezentului regulament și dispozițiile adoptate în temeiul articolului 30 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (3) să se aplice de la aceeași dată.

| (16) | Prezentul regulament se bazează pe proiectul de standarde tehnice de reglementare înaintat Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA). |
| --- | --- |

(16)

Prezentul regulament se bazează pe proiectul de standarde tehnice de reglementare înaintat Comisiei de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA).

| (17) | În conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (4), ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectul de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor înființat în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, |
| --- | --- |

(17)

În conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (4), ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectul de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor înființat în temeiul articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010,

| (18) | Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 al Comisiei (5) ar trebui modificat, |
| --- | --- |

(18)

Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 al Comisiei (5) ar trebui modificat,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificarea Regulamentului delegat (UE) nr. 149/2013 al Comisiei

Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 al Comisiei se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 1, litera (b) se înlocuiește cu textul următor:






  „(b) | «acorduri de compensare indirectă» înseamnă un set de relații contractuale între furnizorii și beneficiarii de servicii de compensare indirectă furnizate de un client, de un client indirect sau de un client indirect de rangul doi;”. |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 1, litera (b) se înlocuiește cu textul următor:

„(b)

«acorduri de compensare indirectă» înseamnă un set de relații contractuale între furnizorii și beneficiarii de servicii de compensare indirectă furnizate de un client, de un client indirect sau de un client indirect de rangul doi;”.

| 2. | La articolul 1, se adaugă literele (d) și (e), după cum urmează:






  „(d) | «client indirect de rangul doi» înseamnă un client al unui client indirect; |
| --- | --- | --- |

2.

La articolul 1, se adaugă literele (d) și (e), după cum urmează:

„(d)

«client indirect de rangul doi» înseamnă un client al unui client indirect;

| (e) | «client indirect de rangul trei» înseamnă un client al unui client indirect de rangul doi.” |
| --- | --- |

(e)

«client indirect de rangul trei» înseamnă un client al unui client indirect de rangul doi.”

| 3. | Articolul 2 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 2
  Cerințe pentru furnizarea de servicii de compensare indirectă de către clienți

  (1)   Un client poate furniza clienților indirecți servicii de compensare indirectă numai dacă sunt îndeplinite toate condițiile de mai jos:






  (a) | clientul este o instituție de credit sau o firmă de investiții autorizată ori o entitate stabilită într-o țară terță care ar fi considerată instituție de credit sau firmă de investiții dacă entitatea în cauză ar fi stabilită în Uniune; |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 2 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 2

Cerințe pentru furnizarea de servicii de compensare indirectă de către clienți

(1)   Un client poate furniza clienților indirecți servicii de compensare indirectă numai dacă sunt îndeplinite toate condițiile de mai jos:

(a)

clientul este o instituție de credit sau o firmă de investiții autorizată ori o entitate stabilită într-o țară terță care ar fi considerată instituție de credit sau firmă de investiții dacă entitatea în cauză ar fi stabilită în Uniune;

| (b) | clientul furnizează servicii de compensare indirectă în condiții comerciale rezonabile și publică clauzele și condițiile generale de furnizare a serviciilor respective; |
| --- | --- |

(b)

clientul furnizează servicii de compensare indirectă în condiții comerciale rezonabile și publică clauzele și condițiile generale de furnizare a serviciilor respective;

| (c) | membrul compensator a fost de acord cu clauzele și condițiile generale menționate la prezentul alineat litera (b). |
| --- | --- |

(c)

membrul compensator a fost de acord cu clauzele și condițiile generale menționate la prezentul alineat litera (b).

(2)   Clientul menționat la alineatul (1) și clientul indirect încheie, în scris, un acord de compensare indirectă. Acordul de compensare indirectă include cel puțin următoarele clauze contractuale:

| (a) | clauzele și condițiile generale menționate la alineatul (1) litera (b); |
| --- | --- |

(a)

clauzele și condițiile generale menționate la alineatul (1) litera (b);

| (b) | angajamentul clientului de a onora toate obligațiile pe care clientul indirect le are față de membrul compensator în ceea ce privește tranzacțiile acoperite de acordul de compensare indirectă. |
| --- | --- |

(b)

angajamentul clientului de a onora toate obligațiile pe care clientul indirect le are față de membrul compensator în ceea ce privește tranzacțiile acoperite de acordul de compensare indirectă.

Toate aspectele legate de acordul de compensare indirectă trebuie documentate în mod clar.

(3)   CPC nu trebuie să împiedice încheierea de acorduri de compensare indirectă încheiate în condiții comerciale rezonabile.”

| 4. | Articolul 3 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 3
  Obligațiile CPC

  (1)   CPC deschid și mențin oricare dintre conturile prevăzute la articolul 4 alineatul (4) în conformitate cu cererea membrului compensator.


  (2)   CPC care deține activele și pozițiile mai multor clienți indirecți într-un cont de tipul celui menționat la articolul 4 alineatul (4) litera (b) ține evidențe separate pentru pozițiile fiecărui client indirect, calculează marjele pentru fiecare client indirect și colectează suma acestor marje la valoarea brută, pe baza informațiilor menționate la articolul 4 alineatul (3).


  (3)   CPC identifică, monitorizează și gestionează orice riscuri semnificative care decurg din furnizarea de servicii de compensare indirectă care ar putea afecta reziliența CPC la evoluțiile negative ale pieței.” |
| --- | --- |

4.

Articolul 3 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 3

Obligațiile CPC

(1)   CPC deschid și mențin oricare dintre conturile prevăzute la articolul 4 alineatul (4) în conformitate cu cererea membrului compensator.

(2)   CPC care deține activele și pozițiile mai multor clienți indirecți într-un cont de tipul celui menționat la articolul 4 alineatul (4) litera (b) ține evidențe separate pentru pozițiile fiecărui client indirect, calculează marjele pentru fiecare client indirect și colectează suma acestor marje la valoarea brută, pe baza informațiilor menționate la articolul 4 alineatul (3).

(3)   CPC identifică, monitorizează și gestionează orice riscuri semnificative care decurg din furnizarea de servicii de compensare indirectă care ar putea afecta reziliența CPC la evoluțiile negative ale pieței.”

| 5. | Articolul 4 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 4
  Obligațiile membrilor compensatori

  (1)   Un membru compensator care furnizează servicii de compensare indirectă face acest lucru în condiții comerciale rezonabile și publică clauzele și condițiile generale de furnizare a serviciilor respective.
  Clauzele și condițiile generale menționate la primul paragraf includ cerințele minime privind resursele financiare și capacitatea operațională aplicabile clienților care furnizează servicii de compensare indirectă.


  (2)   Un membru compensator care furnizează servicii de compensare indirectă deschide și menține cel puțin următoarele conturi în conformitate cu cererea clientului:






  (a) | un cont omnibus cu activele și pozițiile deținute de clientul respectiv pentru contul clienților săi indirecți; |
| --- | --- | --- |

5.

Articolul 4 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 4

Obligațiile membrilor compensatori

(1)   Un membru compensator care furnizează servicii de compensare indirectă face acest lucru în condiții comerciale rezonabile și publică clauzele și condițiile generale de furnizare a serviciilor respective.

Clauzele și condițiile generale menționate la primul paragraf includ cerințele minime privind resursele financiare și capacitatea operațională aplicabile clienților care furnizează servicii de compensare indirectă.

(2)   Un membru compensator care furnizează servicii de compensare indirectă deschide și menține cel puțin următoarele conturi în conformitate cu cererea clientului:

(a)

un cont omnibus cu activele și pozițiile deținute de clientul respectiv pentru contul clienților săi indirecți;

| (b) | un cont omnibus cu activele și pozițiile deținute de clientul respectiv pentru contul clienților săi indirecți, în care membrul compensator se asigură că nu se realizează nicio compensare între pozițiile clientului indirect și pozițiile unui alt client indirect și că activele unui client indirect nu pot fi utilizate pentru a acoperi pozițiile unui alt client indirect. |
| --- | --- |

(b)

un cont omnibus cu activele și pozițiile deținute de clientul respectiv pentru contul clienților săi indirecți, în care membrul compensator se asigură că nu se realizează nicio compensare între pozițiile clientului indirect și pozițiile unui alt client indirect și că activele unui client indirect nu pot fi utilizate pentru a acoperi pozițiile unui alt client indirect.

(3)   Un membru compensator care deține într-un cont de tipul celui menționat la alineatul (2) litera (b) active și poziții pentru contul mai multor clienți indirecți transmite zilnic CPC toate informațiile de care are nevoie CPC pentru a identifica pozițiile deținute pentru contul fiecărui client indirect. Aceste informații se bazează pe informațiile menționate la articolul 5 alineatul (4).

(4)   Un membru compensator care furnizează servicii de compensare indirectă deschide și menține la CPC cel puțin următoarele conturi în conformitate cu cererea clientului:

| (a) | un cont segregat destinat exclusiv păstrării activelor și pozițiilor clienților indirecți deținute de membrul compensator într-un cont de tipul celui menționat la alineatul (2) litera (a); |
| --- | --- |

(a)

un cont segregat destinat exclusiv păstrării activelor și pozițiilor clienților indirecți deținute de membrul compensator într-un cont de tipul celui menționat la alineatul (2) litera (a);

| (b) | un cont segregat destinat exclusiv păstrării activelor și pozițiilor clienților indirecți ai fiecărui client deținute de membrul compensator într-un cont de tipul celui menționat la alineatul (2) litera (b); |
| --- | --- |

(b)

un cont segregat destinat exclusiv păstrării activelor și pozițiilor clienților indirecți ai fiecărui client deținute de membrul compensator într-un cont de tipul celui menționat la alineatul (2) litera (b);

(5)   Membrii compensatori instituie proceduri pentru gestionarea situației de neîndeplinire a obligațiilor unui client care furnizează servicii de compensare indirectă.

(6)   Un membru compensator care deține activele și pozițiile clienților indirecți într-un cont de tipul celui menționat la alineatul (2) litera (a):

| (a) | se asigură că procedurile menționate la alineatul (5) permit lichidarea promptă a activelor și a pozițiilor respective în caz de neîndeplinire a obligațiilor un client, inclusiv lichidarea activelor și a pozițiilor respective la nivelul CPC, precum și că acestea includ o procedură detaliată prin care clienții indirecți să fie informați cu privire la situația de neîndeplinire a obligațiilor clientului și la perioada de timp preconizată pentru lichidarea activelor și a pozițiilor lor; |
| --- | --- |

(a)

se asigură că procedurile menționate la alineatul (5) permit lichidarea promptă a activelor și a pozițiilor respective în caz de neîndeplinire a obligațiilor un client, inclusiv lichidarea activelor și a pozițiilor respective la nivelul CPC, precum și că acestea includ o procedură detaliată prin care clienții indirecți să fie informați cu privire la situația de neîndeplinire a obligațiilor clientului și la perioada de timp preconizată pentru lichidarea activelor și a pozițiilor lor;

| (b) | după încheierea procesului de gestionare a situației de neîndeplinire a obligațiilor unui client, restituie imediat clientului respectiv, pentru contul clienților indirecți, orice sold datorat ca urmare a lichidării activelor și pozițiilor respective. |
| --- | --- |

(b)

după încheierea procesului de gestionare a situației de neîndeplinire a obligațiilor unui client, restituie imediat clientului respectiv, pentru contul clienților indirecți, orice sold datorat ca urmare a lichidării activelor și pozițiilor respective.

(7)   Un membru compensator care deține active și poziții ale clienților indirecți într-un cont de tipul celui menționat la alineatul (2) litera (b):

| (a) | include în procedurile menționate la alineatul (5):






  (i) | măsurile care permit transferul activelor și pozițiilor deținute de un client aflat în situație de neîndeplinire a obligațiilor pentru contul clienților săi indirecți către un alt client sau către un membru compensator; |
| --- | --- | --- |

(a)

include în procedurile menționate la alineatul (5):

(i)

măsurile care permit transferul activelor și pozițiilor deținute de un client aflat în situație de neîndeplinire a obligațiilor pentru contul clienților săi indirecți către un alt client sau către un membru compensator;

| (ii) | măsurile care permit să se plătească fiecărui client indirect veniturile din lichidarea activelor și pozițiilor clientului indirect în cauză; |
| --- | --- |

(ii)

măsurile care permit să se plătească fiecărui client indirect veniturile din lichidarea activelor și pozițiilor clientului indirect în cauză;

| (iii) | o procedură detaliată prin care clienții indirecți sunt informați cu privire la situația de neîndeplinire a obligațiilor clientului și la perioada de timp preconizată pentru lichidarea activelor și a pozițiilor lor; |
| --- | --- |

(iii)

o procedură detaliată prin care clienții indirecți sunt informați cu privire la situația de neîndeplinire a obligațiilor clientului și la perioada de timp preconizată pentru lichidarea activelor și a pozițiilor lor;

| (b) | se angajează prin contract să declanșeze procedurile pentru transferul activelor și pozițiilor deținute de un client aflat în situație de neîndeplinire a obligațiilor pentru contul clienților săi indirecți către un alt client sau către un membru compensator desemnat de respectivii clienți indirecți ai clientului aflat în situație de neîndeplinire a obligațiilor, la cererea clienților indirecți în cauză și fără a obține acordul clientului aflat în situație de neîndeplinire a obligațiilor. Acest alt client sau membru compensator este obligat să accepte activele și pozițiile respective numai dacă a stabilit în prealabil o relație contractuală cu clienții indirecți respectivi prin care își asumă obligații în acest sens; |
| --- | --- |

(b)

se angajează prin contract să declanșeze procedurile pentru transferul activelor și pozițiilor deținute de un client aflat în situație de neîndeplinire a obligațiilor pentru contul clienților săi indirecți către un alt client sau către un membru compensator desemnat de respectivii clienți indirecți ai clientului aflat în situație de neîndeplinire a obligațiilor, la cererea clienților indirecți în cauză și fără a obține acordul clientului aflat în situație de neîndeplinire a obligațiilor. Acest alt client sau membru compensator este obligat să accepte activele și pozițiile respective numai dacă a stabilit în prealabil o relație contractuală cu clienții indirecți respectivi prin care își asumă obligații în acest sens;

| (c) | se asigură că procedurile menționate la alineatul (5) permit lichidarea promptă a activelor și a pozițiilor respective în caz de neîndeplinire a obligațiilor unui client, inclusiv lichidarea activelor și a pozițiilor respective la nivelul CPC, în cazul în care transferul menționat la litera (b) nu s-a produs, din orice motiv, într-o perioadă de timp prestabilită prevăzută în acordul de compensare indirectă; |
| --- | --- |

(c)

se asigură că procedurile menționate la alineatul (5) permit lichidarea promptă a activelor și a pozițiilor respective în caz de neîndeplinire a obligațiilor unui client, inclusiv lichidarea activelor și a pozițiilor respective la nivelul CPC, în cazul în care transferul menționat la litera (b) nu s-a produs, din orice motiv, într-o perioadă de timp prestabilită prevăzută în acordul de compensare indirectă;

| (d) | în urma lichidării activelor și pozițiilor respective, se angajează prin contract să declanșeze procedurile prin care veniturile din lichidare sunt plătite fiecărui client indirect; |
| --- | --- |

(d)

în urma lichidării activelor și pozițiilor respective, se angajează prin contract să declanșeze procedurile prin care veniturile din lichidare sunt plătite fiecărui client indirect;

| (e) | în cazul în care membrul compensator nu a fost în măsură să identifice clienții indirecți sau să efectueze plata veniturilor din lichidare menționate la litera (d) către fiecare client indirect, restituie imediat clientului, pentru contul clienților indirecți, orice sold datorat ca urmare a lichidării activelor și pozițiilor respective. |
| --- | --- |

(e)

în cazul în care membrul compensator nu a fost în măsură să identifice clienții indirecți sau să efectueze plata veniturilor din lichidare menționate la litera (d) către fiecare client indirect, restituie imediat clientului, pentru contul clienților indirecți, orice sold datorat ca urmare a lichidării activelor și pozițiilor respective.

(8)   Un membru compensator identifică, monitorizează și gestionează orice riscuri semnificative care decurg din furnizarea de servicii de compensare indirectă care i-ar putea afecta reziliența la evoluțiile negative ale pieței. Membrul compensator instituie proceduri interne care să garanteze că informațiile menționate la articolul 5 alineatul (8) nu pot fi utilizate în scopuri comerciale.”

| 6. | Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 5
  Obligațiile clienților

  (1)   Un client care furnizează servicii de compensare indirectă oferă clienților indirecți posibilitatea de a alege cel puțin între tipurile de conturi menționate la articolul 4 alineatul (2) și se asigură că clienții indirecți sunt pe deplin informați cu privire la diferitele niveluri de segregare și riscuri aferente fiecărui tip de cont.


  (2)   Clientul menționat la alineatul (1) atribuie unul dintre tipurile de conturi menționate la articolul 4 alineatul (2) clienților indirecți care nu și-au exprimat opțiunea pentru un anumit cont într-un termen rezonabil stabilit de către client. Clientul informează fără întârziere clientul indirect cu privire la riscurile legate de tipul de cont care i-a fost atribuit. Clientul indirect poate alege, în orice moment, un tip de cont diferit printr-o solicitare adresată în scris clientului.


  (3)   Clienții care furnizează servicii de compensare indirectă țin evidențe și conturi separate, care să le permită să deosebească între propriile active și poziții și cele deținute pentru contul clienților lor indirecți.


  (4)   Atunci când activele și pozițiile mai multor clienți indirecți sunt deținute de membrul compensator într-un cont de tipul celui menționat la articolul 4 alineatul (2) litera (b), clientul transmite zilnic membrului compensator toate informațiile de care are nevoie acesta din urmă pentru a identifica pozițiile deținute pentru contul fiecărui client indirect.


  (5)   Un client care furnizează servicii de compensare indirectă solicită membrului compensator, în conformitate cu opțiunea aleasă de clienții săi indirecți, să deschidă și să mențină la CPC conturile menționate la articolul 4 alineatul (4).


  (6)   Clientul transmite clienților săi indirecți informații suficiente pentru a permite acestora să identifice CPC și membrul compensator prin intermediul cărora se realizează compensarea pozițiilor lor.


  (7)   Atunci când activele și pozițiile unuia sau mai multor clienți indirecți sunt deținute de membrul compensator într-un cont de tipul celui menționat la articolul 4 alineatul (2) litera (b), clientul include în acordul de compensare indirectă cu clienții săi indirecți toate modalitățile și condițiile care asigură că, în caz de neîndeplinire a obligațiilor clientului respectiv, membrul compensator poate să restituie imediat clienților indirecți veniturile din lichidarea pozițiilor și activelor deținute pentru contul clienților indirecți respectivi în conformitate cu articolul 4 alineatul (7).


  (8)   Clientul transmite membrului compensator informații suficiente pentru a identifica, a monitoriza și a gestiona orice riscuri semnificative care decurg din furnizarea de servicii de compensare indirectă care ar putea afecta reziliența membrului compensator.


  (9)   Clientul instituie măsuri pentru a se asigura că, în cazul în care ajunge în situația de neîndeplinire a obligațiilor, toate informațiile pe care le deține cu privire la clienții săi indirecți, inclusiv identitatea clienților indirecți, astfel cum se menționează la articolul 5 alineatul (4), sunt puse imediat la dispoziția membrului compensator.” |
| --- | --- |

6.

Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 5

Obligațiile clienților

(1)   Un client care furnizează servicii de compensare indirectă oferă clienților indirecți posibilitatea de a alege cel puțin între tipurile de conturi menționate la articolul 4 alineatul (2) și se asigură că clienții indirecți sunt pe deplin informați cu privire la diferitele niveluri de segregare și riscuri aferente fiecărui tip de cont.

(2)   Clientul menționat la alineatul (1) atribuie unul dintre tipurile de conturi menționate la articolul 4 alineatul (2) clienților indirecți care nu și-au exprimat opțiunea pentru un anumit cont într-un termen rezonabil stabilit de către client. Clientul informează fără întârziere clientul indirect cu privire la riscurile legate de tipul de cont care i-a fost atribuit. Clientul indirect poate alege, în orice moment, un tip de cont diferit printr-o solicitare adresată în scris clientului.

(3)   Clienții care furnizează servicii de compensare indirectă țin evidențe și conturi separate, care să le permită să deosebească între propriile active și poziții și cele deținute pentru contul clienților lor indirecți.

(4)   Atunci când activele și pozițiile mai multor clienți indirecți sunt deținute de membrul compensator într-un cont de tipul celui menționat la articolul 4 alineatul (2) litera (b), clientul transmite zilnic membrului compensator toate informațiile de care are nevoie acesta din urmă pentru a identifica pozițiile deținute pentru contul fiecărui client indirect.

(5)   Un client care furnizează servicii de compensare indirectă solicită membrului compensator, în conformitate cu opțiunea aleasă de clienții săi indirecți, să deschidă și să mențină la CPC conturile menționate la articolul 4 alineatul (4).

(6)   Clientul transmite clienților săi indirecți informații suficiente pentru a permite acestora să identifice CPC și membrul compensator prin intermediul cărora se realizează compensarea pozițiilor lor.

(7)   Atunci când activele și pozițiile unuia sau mai multor clienți indirecți sunt deținute de membrul compensator într-un cont de tipul celui menționat la articolul 4 alineatul (2) litera (b), clientul include în acordul de compensare indirectă cu clienții săi indirecți toate modalitățile și condițiile care asigură că, în caz de neîndeplinire a obligațiilor clientului respectiv, membrul compensator poate să restituie imediat clienților indirecți veniturile din lichidarea pozițiilor și activelor deținute pentru contul clienților indirecți respectivi în conformitate cu articolul 4 alineatul (7).

(8)   Clientul transmite membrului compensator informații suficiente pentru a identifica, a monitoriza și a gestiona orice riscuri semnificative care decurg din furnizarea de servicii de compensare indirectă care ar putea afecta reziliența membrului compensator.

(9)   Clientul instituie măsuri pentru a se asigura că, în cazul în care ajunge în situația de neîndeplinire a obligațiilor, toate informațiile pe care le deține cu privire la clienții săi indirecți, inclusiv identitatea clienților indirecți, astfel cum se menționează la articolul 5 alineatul (4), sunt puse imediat la dispoziția membrului compensator.”

| 7. | Se introduce următorul articol 5a:

  „Articolul 5a
  Cerințe pentru furnizarea de servicii de compensare indirectă de către clienții indirecți

  (1)   Un client indirect poate furniza servicii de compensare indirectă clienților indirecți de rangul doi numai dacă părțile la acordurile de compensare indirectă îndeplinesc una dintre cerințele stabilite la alineatul (2) și dacă sunt îndeplinite toate condițiile de mai jos:






  (a) | clientul indirect este o instituție de credit sau o firmă de investiții autorizată ori o entitate stabilită într-o țară terță care ar fi considerată instituție de credit sau firmă de investiții dacă entitatea în cauză ar fi stabilită în Uniune; |
| --- | --- | --- |

7.

Se introduce următorul articol 5a:

„Articolul 5a

Cerințe pentru furnizarea de servicii de compensare indirectă de către clienții indirecți

(1)   Un client indirect poate furniza servicii de compensare indirectă clienților indirecți de rangul doi numai dacă părțile la acordurile de compensare indirectă îndeplinesc una dintre cerințele stabilite la alineatul (2) și dacă sunt îndeplinite toate condițiile de mai jos:

(a)

clientul indirect este o instituție de credit sau o firmă de investiții autorizată ori o entitate stabilită într-o țară terță care ar fi considerată instituție de credit sau firmă de investiții dacă entitatea în cauză ar fi stabilită în Uniune;

| (b) | clientul indirect și clientul indirect de rangul doi încheie, în scris, un acord de compensare indirectă. Acordul de compensare indirectă include cel puțin următoarele clauze contractuale:






  (i) | clauzele și condițiile generale menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (b); |
| --- | --- | --- |

(b)

clientul indirect și clientul indirect de rangul doi încheie, în scris, un acord de compensare indirectă. Acordul de compensare indirectă include cel puțin următoarele clauze contractuale:

(i)

clauzele și condițiile generale menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (b);

| (ii) | angajamentul clientului indirect de a onora toate obligațiile pe care clientul indirect de rangul doi le are față de client în ceea ce privește tranzacțiile acoperite de acordul de compensare indirectă; |
| --- | --- |

(ii)

angajamentul clientului indirect de a onora toate obligațiile pe care clientul indirect de rangul doi le are față de client în ceea ce privește tranzacțiile acoperite de acordul de compensare indirectă;

| (c) | activele și pozițiile clientului indirect de rangul doi sunt deținute de membrul compensator într-un cont de tipul celui menționat la articolul 4 alineatul (2) litera (a). |
| --- | --- |

(c)

activele și pozițiile clientului indirect de rangul doi sunt deținute de membrul compensator într-un cont de tipul celui menționat la articolul 4 alineatul (2) litera (a).

Toate aspectele legate de acordul de compensare indirectă menționat la litera (b) trebuie documentate în mod clar.

(2)   În sensul alineatului (1), părțile la acordurile de compensare indirectă îndeplinesc una dintre următoarele cerințe:

| (a) | membrul compensator și clientul fac parte din același grup, însă clientul indirect nu face parte din grupul respectiv; |
| --- | --- |

(a)

membrul compensator și clientul fac parte din același grup, însă clientul indirect nu face parte din grupul respectiv;

| (b) | clientul și clientul indirect fac parte din același grup, însă nici membrul compensator, nici clientul indirect de rangul doi nu face parte din grupul respectiv. |
| --- | --- |

(b)

clientul și clientul indirect fac parte din același grup, însă nici membrul compensator, nici clientul indirect de rangul doi nu face parte din grupul respectiv.

(3)   Pentru acordurile de compensare indirectă încheiate de părți aflate în situația menționată la alineatul (2) litera (a):

| (a) | articolul 4 alineatele (1), (5), (6) și (8) se aplică clientului ca și când clientul respectiv ar fi un membru compensator; |
| --- | --- |

(a)

articolul 4 alineatele (1), (5), (6) și (8) se aplică clientului ca și când clientul respectiv ar fi un membru compensator;

| (b) | articolul 2 alineatul (1) litera (b) și articolul 5 alineatele (2), (3), (6), (8) și (9) se aplică clientului indirect ca și când clientul indirect respectiv ar fi un client. |
| --- | --- |

(b)

articolul 2 alineatul (1) litera (b) și articolul 5 alineatele (2), (3), (6), (8) și (9) se aplică clientului indirect ca și când clientul indirect respectiv ar fi un client.

(4)   Pentru acordurile de compensare indirectă încheiate de părți aflate în situația menționată la alineatul (2) litera (b):

| (a) | articolul 4 alineatele (5) și (6) se aplică clientului ca și când clientul respectiv ar fi un membru compensator; |
| --- | --- |

(a)

articolul 4 alineatele (5) și (6) se aplică clientului ca și când clientul respectiv ar fi un membru compensator;

| (b) | articolul 2 alineatul (1) litera (b) și articolul 5 alineatele (2), (3), (6), (8) și (9) se aplică clientului indirect ca și când clientul indirect respectiv ar fi un client.” |
| --- | --- |

(b)

articolul 2 alineatul (1) litera (b) și articolul 5 alineatele (2), (3), (6), (8) și (9) se aplică clientului indirect ca și când clientul indirect respectiv ar fi un client.”

| 8. | Se introduce următorul articol 5b:

  „Articolul 5b
  Cerințe pentru furnizarea de servicii de compensare indirectă de către clienții indirecți de rangul doi

  (1)   Un client indirect de rangul doi poate furniza servicii de compensare indirectă clienților indirecți de rangul trei numai dacă sunt îndeplinite toate condițiile de mai jos:






  (a) | clientul indirect și clientul indirect de rangul doi sunt instituții de credit sau firme de investiții autorizate ori entități stabilite într-o țară terță care ar fi considerate instituții de credit sau firme de investiții dacă entitățile în cauză ar fi stabilite în Uniune; |
| --- | --- | --- |

8.

Se introduce următorul articol 5b:

„Articolul 5b

Cerințe pentru furnizarea de servicii de compensare indirectă de către clienții indirecți de rangul doi

(1)   Un client indirect de rangul doi poate furniza servicii de compensare indirectă clienților indirecți de rangul trei numai dacă sunt îndeplinite toate condițiile de mai jos:

(a)

clientul indirect și clientul indirect de rangul doi sunt instituții de credit sau firme de investiții autorizate ori entități stabilite într-o țară terță care ar fi considerate instituții de credit sau firme de investiții dacă entitățile în cauză ar fi stabilite în Uniune;

| (b) | membrul compensator și clientul fac parte din același grup, însă clientul indirect nu face parte din grupul respectiv; |
| --- | --- |

(b)

membrul compensator și clientul fac parte din același grup, însă clientul indirect nu face parte din grupul respectiv;

| (c) | clientul indirect și clientul indirect de rangul doi fac parte din același grup, însă clientul indirect de rangul trei nu face parte din grupul respectiv; |
| --- | --- |

(c)

clientul indirect și clientul indirect de rangul doi fac parte din același grup, însă clientul indirect de rangul trei nu face parte din grupul respectiv;

| (d) | clientul indirect de rangul doi și clientul indirect de rangul trei încheie, în scris, un acord de compensare indirectă. Acordul de compensare indirectă include cel puțin următoarele clauze contractuale:






  (i) | clauzele și condițiile generale menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (b); |
| --- | --- | --- |

(d)

clientul indirect de rangul doi și clientul indirect de rangul trei încheie, în scris, un acord de compensare indirectă. Acordul de compensare indirectă include cel puțin următoarele clauze contractuale:

(i)

clauzele și condițiile generale menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (b);

| (ii) | angajamentul clientului indirect de rangul doi de a onora toate obligațiile pe care clientul indirect de rangul trei le are față de clientul indirect în ceea ce privește tranzacțiile acoperite de acordul de compensare indirectă; |
| --- | --- |

(ii)

angajamentul clientului indirect de rangul doi de a onora toate obligațiile pe care clientul indirect de rangul trei le are față de clientul indirect în ceea ce privește tranzacțiile acoperite de acordul de compensare indirectă;

| (e) | activele și pozițiile clientului indirect de rangul trei sunt deținute de membrul compensator într-un cont de tipul celui menționat la articolul 4 alineatul (2) litera (a). |
| --- | --- |

(e)

activele și pozițiile clientului indirect de rangul trei sunt deținute de membrul compensator într-un cont de tipul celui menționat la articolul 4 alineatul (2) litera (a).

Toate aspectele legate de acordul de compensare indirectă menționat la litera (d) de la primul paragraf trebuie documentate în mod clar.

(2)   Atunci când clienții indirecți de rangul doi furnizează servicii de compensare indirectă în conformitate cu alineatul (1):

| (a) | articolul 4 alineatele (1), (5), (6) și (8) se aplică atât clientului, cât și clientului indirect ca și când aceștia ar fi membri compensatori; |
| --- | --- |

(a)

articolul 4 alineatele (1), (5), (6) și (8) se aplică atât clientului, cât și clientului indirect ca și când aceștia ar fi membri compensatori;

| (b) | articolul 2 alineatul (1) litera (b) și articolul 5 alineatele (2), (3), (6), (8) și (9) se aplică atât clientului indirect, cât și clientului indirect de rangul doi ca și când aceștia ar fi clienți.” |
| --- | --- |

(b)

articolul 2 alineatul (1) litera (b) și articolul 5 alineatele (2), (3), (6), (8) și (9) se aplică atât clientului indirect, cât și clientului indirect de rangul doi ca și când aceștia ar fi clienți.”

Articolul 2

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 3 ianuarie 2018.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 septembrie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 201, 27.7.2012, p. 1.

1

(2)  Directiva 98/26/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 1998 privind caracterul definitiv al decontării în sistemele de plăți și de decontare a titlurilor de valoare (JO L 166, 11.6.1998, p. 45).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 173, 12.6.2014, p. 84).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

4

(5)  Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 al Comisiei din 19 decembrie 2012 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la dispozițiile în materie de compensare indirectă, obligația de compensare, registrul public, accesul la un loc de tranzacționare, contrapărțile nefinanciare și tehnicile de atenuare a riscurilor pentru contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate prin CPC (JO L 52, 23.2.2013, p. 11).

5

---

| 21.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 304/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 304/20

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/2156 AL COMISIEI

din 7 noiembrie 2017

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [„Kiełbasa piaszczańska” (IGP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Kiełbasa piaszczańska”, depusă de Polonia, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Kiełbasa piaszczańska”, depusă de Polonia, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2).

| (2) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Kiełbasa piaszczańska” ar trebui, prin urmare, înregistrată, |
| --- | --- |

(2)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Kiełbasa piaszczańska” ar trebui, prin urmare, înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea „Kiełbasa piaszczańska” (IGP).

Denumirea menționată la primul paragraf identifică un produs din Clasa 1.2. Produse din carne (preparate, sărate, afumate etc.) din anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (3).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 noiembrie 2017.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  
  JO C 205, 29.6.2017, p. 70.

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 36).

3

---

| 21.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 304/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 304/21

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/2157 AL COMISIEI

din 16 noiembrie 2017

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 211/2012 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

Având în vedere Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (1), în special articolul 57 alineatul (4) și articolul 58 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Pentru a se asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate (denumită în continuare „NC”), care figurează în anexa la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului (2), este necesar să se adopte măsuri privind clasificarea anumitor mărfuri. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a se asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate (denumită în continuare „NC”), care figurează în anexa la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului (2), este necesar să se adopte măsuri privind clasificarea anumitor mărfuri.

| (2) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 211/2012 al Comisiei (3), un produs constând într-un amestec de alcool etilic (70 % din greutate) și benzină (benzină pentru autovehicule) conformă cu standardul EN 228 (30 % din greutate) a fost clasificat la codul NC 2207 20 00. |
| --- | --- |

(2)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 211/2012 al Comisiei (3), un produs constând într-un amestec de alcool etilic (70 % din greutate) și benzină (benzină pentru autovehicule) conformă cu standardul EN 228 (30 % din greutate) a fost clasificat la codul NC 2207 20 00.

| (3) | Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2014 (4), Comisia a introdus nota complementară 12 la capitolul 22 din partea a doua a Nomenclaturii combinate. Motivele pentru clasificarea produsului vizat de Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 211/2012 la codul NC 2207 20 00 ar trebui aliniate la normele stabilite în această notă complementară, pentru a se evita posibilele discrepanțe în clasificarea tarifară a anumitor amestecuri de alcool etilic cu alte substanțe și pentru a se asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate în Uniunea Europeană. Descrierea produsului prevăzută în anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 211/2012 ar trebui, de asemenea, să clarifice faptul că produsul se utilizează ca materie primă pentru producerea de combustibili pentru autovehicule. |
| --- | --- |

(3)

Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2014 (4), Comisia a introdus nota complementară 12 la capitolul 22 din partea a doua a Nomenclaturii combinate. Motivele pentru clasificarea produsului vizat de Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 211/2012 la codul NC 2207 20 00 ar trebui aliniate la normele stabilite în această notă complementară, pentru a se evita posibilele discrepanțe în clasificarea tarifară a anumitor amestecuri de alcool etilic cu alte substanțe și pentru a se asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate în Uniunea Europeană. Descrierea produsului prevăzută în anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 211/2012 ar trebui, de asemenea, să clarifice faptul că produsul se utilizează ca materie primă pentru producerea de combustibili pentru autovehicule.

| (4) | Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 211/2012 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 211/2012 ar trebui modificat în consecință.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului vamal, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului vamal,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 211/2012 se înlocuiește cu textul prevăzut în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 noiembrie 2017.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Stephen QUEST

Director General

Direcția Generală Impozitare și Uniune Vamală

---

(1)  
  JO L 269, 10.10.2013, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (JO L 256, 7.9.1987, p. 1).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 211/2012 al Comisiei din 12 martie 2012 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată (JO L 73, 13.3.2012, p. 1).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2014 al Comisiei din 10 iunie 2014 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (JO L 174, 13.6.2014, p. 26).

4

---

ANEXĂ

„ANEXĂ

| Descrierea mărfurilor | Clasificare (Cod NC) | Motive |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Produs care are următoarea compoziție (% din greutate):







  — | alcool etilic | 70 |
| — | benzină (benzină pentru autovehicule) conformă cu standardul EN 228 | 30 |

Descrierea mărfurilor

Clasificare (Cod NC)

Motive

(1)

(2)

(3)

Produs care are următoarea compoziție (% din greutate):

—

alcool etilic

70

—

benzină (benzină pentru autovehicule) conformă cu standardul EN 228

30

Produsul este utilizat ca materie primă pentru producerea de combustibili pentru autovehicule.

Este transportat în vrac.

2207 20 00

Clasificarea se stabilește pe baza regulilor generale 1 și 6 de interpretare a Nomenclaturii combinate, a notei complementare 12 la capitolul 22, precum și a textelor codurilor NC 2207 și 2207 20 00 .

Produsul este un amestec de alcool etilic și benzină (benzină pentru autovehicule). Procentajul de benzină (benzină pentru autovehicule) din conținutul produsului îl face impropriu consumului uman, însă nu împiedică utilizarea produsului în scopuri industriale (a se vedea notele explicative ale Sistemului armonizat aferente poziției 2207 , al patrulea paragraf).

Prin urmare, produsul trebuie clasificat la codul NC 2207 20 00 ca alcool etilic denaturat.

---

| 21.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 304/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 304/24

---

REGULAMENTUL (UE) 2017/2158 AL COMISIEI

din 20 noiembrie 2017

de stabilire a măsurilor de diminuare și a nivelurilor de referință pentru reducerea prezenței acrilamidei în produsele alimentare

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind igiena produselor alimentare (1), în special articolul 4 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 852/2004 are scopul de a asigura un nivel înalt de protecție a consumatorilor în ceea ce privește siguranța alimentară. El definește „igiena produselor alimentare” ca un set de măsuri și condiții necesare pentru a controla pericolele și a asigura adecvarea pentru consumul uman a unui produs alimentar ținând cont de utilizarea sa preconizată. Pericolele la adresa siguranței produselor alimentare apar atunci când produsele alimentare sunt expuse unor agenți periculoși care duc la contaminarea produsului alimentar respectiv. Pericolele asociate produselor alimentare pot fi biologice, chimice sau fizice. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 852/2004 are scopul de a asigura un nivel înalt de protecție a consumatorilor în ceea ce privește siguranța alimentară. El definește „igiena produselor alimentare” ca un set de măsuri și condiții necesare pentru a controla pericolele și a asigura adecvarea pentru consumul uman a unui produs alimentar ținând cont de utilizarea sa preconizată. Pericolele la adresa siguranței produselor alimentare apar atunci când produsele alimentare sunt expuse unor agenți periculoși care duc la contaminarea produsului alimentar respectiv. Pericolele asociate produselor alimentare pot fi biologice, chimice sau fizice.

| (2) | Acrilamida este un contaminant, astfel cum este definit în Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului (2) și, prin urmare, reprezintă un pericol de natură chimică în lanțul alimentar. |
| --- | --- |

(2)

Acrilamida este un contaminant, astfel cum este definit în Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului (2) și, prin urmare, reprezintă un pericol de natură chimică în lanțul alimentar.

| (3) | Acrilamida este un compus organic cu greutate moleculară mică, foarte hidrosolubil, care ia naștere din constituenții naturali asparagină și zaharuri în anumite produse alimentare atunci când sunt preparate la temperaturi în mod tipic mai mari de 120 °C și în condiții de umiditate redusă. Ea apare în principal în alimentele bogate în carbohidrați coapte sau prăjite, în cazul în care materiile prime conțin precursorii ei, cum ar fi cerealele, cartofii și boabele de cafea. |
| --- | --- |

(3)

Acrilamida este un compus organic cu greutate moleculară mică, foarte hidrosolubil, care ia naștere din constituenții naturali asparagină și zaharuri în anumite produse alimentare atunci când sunt preparate la temperaturi în mod tipic mai mari de 120 °C și în condiții de umiditate redusă. Ea apare în principal în alimentele bogate în carbohidrați coapte sau prăjite, în cazul în care materiile prime conțin precursorii ei, cum ar fi cerealele, cartofii și boabele de cafea.

| (4) | Întrucât nivelurile de acrilamidă din anumite produse alimentare par să fie semnificativ mai mari decât cele din produse comparabile din aceeași categorie de produse, Recomandarea 2013/647/UE a Comisiei (3) a invitat autoritățile competente ale statelor membre să efectueze investigații vizând metodele de producție și de prelucrare utilizate de operatorii din sectorul alimentar în cazul în care nivelul de acrilamidă constatat într-un produs alimentar specific depășește valorile orientative stabilite în anexa la respectiva recomandare. |
| --- | --- |

(4)

Întrucât nivelurile de acrilamidă din anumite produse alimentare par să fie semnificativ mai mari decât cele din produse comparabile din aceeași categorie de produse, Recomandarea 2013/647/UE a Comisiei (3) a invitat autoritățile competente ale statelor membre să efectueze investigații vizând metodele de producție și de prelucrare utilizate de operatorii din sectorul alimentar în cazul în care nivelul de acrilamidă constatat într-un produs alimentar specific depășește valorile orientative stabilite în anexa la respectiva recomandare.

| (5) | În 2015, Grupul științific pentru contaminanții din lanțul alimentar (CONTAM) din cadrul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară („autoritatea”) a adoptat un aviz privind acrilamida în produsele alimentare (4). Pe baza studiilor efectuate pe animale, autoritatea confirmă evaluările anterioare care indică faptul că acrilamida din produsele alimentare poate crește riscul de a dezvolta cancer pentru consumatori din toate grupele de vârstă. Având în vedere că acrilamida este prezentă într-o gamă cuprinzătoare de alimente consumate zi de zi, această atenționare se aplică tuturor consumatorilor, dar copiii reprezintă cea mai expusă grupă de vârstă pe baza greutății corporale. Posibilele efecte nocive ale acrilamidei asupra sistemului nervos, asupra dezvoltării prenatale și postnatale și asupra reproducerii masculine nu au fost considerate a fi un motiv de îngrijorare, pe baza nivelurilor actuale de expunere alimentară. Nivelurile actuale ale expunerii prin alimentație la acrilamidă a tuturor grupelor de vârstă indică o îngrijorare în ceea ce privește efectele sale cancerigene. |
| --- | --- |

(5)

În 2015, Grupul științific pentru contaminanții din lanțul alimentar (CONTAM) din cadrul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară („autoritatea”) a adoptat un aviz privind acrilamida în produsele alimentare (4). Pe baza studiilor efectuate pe animale, autoritatea confirmă evaluările anterioare care indică faptul că acrilamida din produsele alimentare poate crește riscul de a dezvolta cancer pentru consumatori din toate grupele de vârstă. Având în vedere că acrilamida este prezentă într-o gamă cuprinzătoare de alimente consumate zi de zi, această atenționare se aplică tuturor consumatorilor, dar copiii reprezintă cea mai expusă grupă de vârstă pe baza greutății corporale. Posibilele efecte nocive ale acrilamidei asupra sistemului nervos, asupra dezvoltării prenatale și postnatale și asupra reproducerii masculine nu au fost considerate a fi un motiv de îngrijorare, pe baza nivelurilor actuale de expunere alimentară. Nivelurile actuale ale expunerii prin alimentație la acrilamidă a tuturor grupelor de vârstă indică o îngrijorare în ceea ce privește efectele sale cancerigene.

| (6) | Având în vedere concluziile autorității cu privire la efectele cancerigene ale acrilamidei și în absența oricăror măsuri coerente și obligatorii care să fie aplicate de întreprinderile din sectorul alimentar pentru a reduce nivelurile de acrilamidă, este necesar să se asigure siguranța alimentară și să se reducă prezența acrilamidei în produsele alimentare în cazul în care materiile prime conțin precursorii ei prin stabilirea unor măsuri adecvate de diminuare. Nivelurile de acrilamidă pot fi reduse prin metoda diminuării, cum ar fi punerea în aplicare a unei bune practici de igienă și aplicarea unor proceduri bazate pe principiile analizei riscurilor și punctelor critice de control (HACCP). |
| --- | --- |

(6)

Având în vedere concluziile autorității cu privire la efectele cancerigene ale acrilamidei și în absența oricăror măsuri coerente și obligatorii care să fie aplicate de întreprinderile din sectorul alimentar pentru a reduce nivelurile de acrilamidă, este necesar să se asigure siguranța alimentară și să se reducă prezența acrilamidei în produsele alimentare în cazul în care materiile prime conțin precursorii ei prin stabilirea unor măsuri adecvate de diminuare. Nivelurile de acrilamidă pot fi reduse prin metoda diminuării, cum ar fi punerea în aplicare a unei bune practici de igienă și aplicarea unor proceduri bazate pe principiile analizei riscurilor și punctelor critice de control (HACCP).

| (7) | În conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 852/2004, operatorii din sectorul alimentar trebuie să urmeze procedurile necesare pentru atingerea țintelor în vederea realizării obiectivelor regulamentului respectiv și să utilizeze eșantionarea și analizarea, după necesități, pentru a menține propria lor performanță. În această privință, stabilirea de obiective, cum ar fi niveluri de referință, poate orienta punerea în aplicare a normelor de igienă, asigurând, în același timp, reducerea nivelului de expunere la anumite pericole. Măsurile de diminuare ar reduce prezența acrilamidei în produsele alimentare. În scopul verificării conformității cu nivelurile de referință, eficacitatea măsurilor de diminuare ar trebui să fie verificată prin eșantionare și analizare. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 852/2004, operatorii din sectorul alimentar trebuie să urmeze procedurile necesare pentru atingerea țintelor în vederea realizării obiectivelor regulamentului respectiv și să utilizeze eșantionarea și analizarea, după necesități, pentru a menține propria lor performanță. În această privință, stabilirea de obiective, cum ar fi niveluri de referință, poate orienta punerea în aplicare a normelor de igienă, asigurând, în același timp, reducerea nivelului de expunere la anumite pericole. Măsurile de diminuare ar reduce prezența acrilamidei în produsele alimentare. În scopul verificării conformității cu nivelurile de referință, eficacitatea măsurilor de diminuare ar trebui să fie verificată prin eșantionare și analizare.

| (8) | Prin urmare, este adecvat să se stabilească măsuri de diminuare care identifică etapele de prelucrare a produselor alimentare care sunt susceptibile la formarea acrilamidei în produsele alimentare și să se stabilească activități de reducere a nivelurilor de acrilamidă din produsele alimentare respective. |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, este adecvat să se stabilească măsuri de diminuare care identifică etapele de prelucrare a produselor alimentare care sunt susceptibile la formarea acrilamidei în produsele alimentare și să se stabilească activități de reducere a nivelurilor de acrilamidă din produsele alimentare respective.

| (9) | Măsurile de diminuare stabilite în prezentul regulament se bazează pe cunoștințele științifice și tehnice actuale și ele s-au dovedit a avea ca rezultat niveluri mai mici de acrilamidă fără a afecta în mod negativ calitatea și siguranța microbiană a produsului. Respectivele măsuri de diminuare au fost stabilite în urma unei consultări ample a organizațiilor reprezentând operatorii din sectorul alimentar, consumatorii și experții relevanți din partea autorităților competente ale statelor membre. În cazurile în care măsurile de diminuare includ utilizarea aditivilor alimentari și a altor substanțe, aditivii alimentari și respectivele alte substanțe se utilizează în conformitate cu autorizația lor de utilizare. |
| --- | --- |

(9)

Măsurile de diminuare stabilite în prezentul regulament se bazează pe cunoștințele științifice și tehnice actuale și ele s-au dovedit a avea ca rezultat niveluri mai mici de acrilamidă fără a afecta în mod negativ calitatea și siguranța microbiană a produsului. Respectivele măsuri de diminuare au fost stabilite în urma unei consultări ample a organizațiilor reprezentând operatorii din sectorul alimentar, consumatorii și experții relevanți din partea autorităților competente ale statelor membre. În cazurile în care măsurile de diminuare includ utilizarea aditivilor alimentari și a altor substanțe, aditivii alimentari și respectivele alte substanțe se utilizează în conformitate cu autorizația lor de utilizare.

| (10) | Nivelurile de referință sunt indicatorii de performanță utilizați pentru a verifica eficacitatea măsurilor de diminuare și se bazează pe experiență și pe prezența substanței în categorii cuprinzătoare de produse alimentare. Nivelurile de referință ar trebui să fie stabilite la un nivel cât se poate de mic, care poate fi atins în mod rezonabil prin aplicarea tuturor măsurilor de diminuare relevante. Nivelurile de referință ar trebui stabilite ținând cont de cele mai recente date referitoare la prezența substanței din baza de date a autorității, în condițiile în care se presupune că, într-o categorie cuprinzătoare de produse alimentare, nivelul de acrilamidă în 10-15 % din producția cu cele mai înalte niveluri poate fi redus în mod uzual prin aplicarea bunelor practici. Este recunoscut faptul că, în anumite cazuri, categoriile de alimente specificate sunt cuprinzătoare și că pentru produse alimentare specifice din cadrul unor astfel de categorii cuprinzătoare de produse alimentare pot exista condiții specifice de producție, geografice sau sezoniere sau caracteristici ale produsului pentru care nu este posibil să se atingă nivelurile de referință în pofida aplicării tuturor măsurilor de diminuare. În astfel de situații, operatorul din sectorul alimentar ar trebui să fie în măsură să prezinte dovezi că a aplicat măsurile de diminuare relevante. |
| --- | --- |

(10)

Nivelurile de referință sunt indicatorii de performanță utilizați pentru a verifica eficacitatea măsurilor de diminuare și se bazează pe experiență și pe prezența substanței în categorii cuprinzătoare de produse alimentare. Nivelurile de referință ar trebui să fie stabilite la un nivel cât se poate de mic, care poate fi atins în mod rezonabil prin aplicarea tuturor măsurilor de diminuare relevante. Nivelurile de referință ar trebui stabilite ținând cont de cele mai recente date referitoare la prezența substanței din baza de date a autorității, în condițiile în care se presupune că, într-o categorie cuprinzătoare de produse alimentare, nivelul de acrilamidă în 10-15 % din producția cu cele mai înalte niveluri poate fi redus în mod uzual prin aplicarea bunelor practici. Este recunoscut faptul că, în anumite cazuri, categoriile de alimente specificate sunt cuprinzătoare și că pentru produse alimentare specifice din cadrul unor astfel de categorii cuprinzătoare de produse alimentare pot exista condiții specifice de producție, geografice sau sezoniere sau caracteristici ale produsului pentru care nu este posibil să se atingă nivelurile de referință în pofida aplicării tuturor măsurilor de diminuare. În astfel de situații, operatorul din sectorul alimentar ar trebui să fie în măsură să prezinte dovezi că a aplicat măsurile de diminuare relevante.

| (11) | Nivelurile de referință ar trebui să fie revizuite cu regularitate de către Comisie cu scopul de a stabili niveluri mai mici, care să reflecte reducerea continuă a prezenței acrilamidei în produsele alimentare. |
| --- | --- |

(11)

Nivelurile de referință ar trebui să fie revizuite cu regularitate de către Comisie cu scopul de a stabili niveluri mai mici, care să reflecte reducerea continuă a prezenței acrilamidei în produsele alimentare.

| (12) | Operatorii din sectorul alimentar care produc produse alimentare care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament și care efectuează activități de vânzare cu amănuntul și/sau aprovizionează direct numai unități locale de vânzare cu amănuntul sunt, de regulă, operatorii de mici dimensiuni. Prin urmare, măsurile de diminuare sunt adaptate în funcție de natura activității lor. Cu toate acestea, operatorii din sectorul alimentar care fac parte dintr-o operațiune interconectată mai amplă sau care activează în regim de franciză într-o astfel de operațiune și care sunt aprovizionați în mod centralizat ar trebui să aplice măsuri de diminuare suplimentare care să fie practice pentru întreprinderi mai mari – întrucât respectivele măsuri reduc suplimentar prezența acrilamidei în produsele alimentare și pot fi aplicate de astfel de întreprinderi. |
| --- | --- |

(12)

Operatorii din sectorul alimentar care produc produse alimentare care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament și care efectuează activități de vânzare cu amănuntul și/sau aprovizionează direct numai unități locale de vânzare cu amănuntul sunt, de regulă, operatorii de mici dimensiuni. Prin urmare, măsurile de diminuare sunt adaptate în funcție de natura activității lor. Cu toate acestea, operatorii din sectorul alimentar care fac parte dintr-o operațiune interconectată mai amplă sau care activează în regim de franciză într-o astfel de operațiune și care sunt aprovizionați în mod centralizat ar trebui să aplice măsuri de diminuare suplimentare care să fie practice pentru întreprinderi mai mari – întrucât respectivele măsuri reduc suplimentar prezența acrilamidei în produsele alimentare și pot fi aplicate de astfel de întreprinderi.

| (13) | Eficacitatea măsurilor de diminuare care vizează reducerea conținutului de acrilamidă ar trebui verificată prin eșantionare și analizare. Este adecvat să se stabilească cerințe pentru eșantionare și analizare care trebuie efectuate de către operatorii din sectorul alimentar. În ceea ce privește eșantionarea, ar trebui stabilite cerințe analitice și frecvența de eșantionare pentru a se asigura că rezultatele analitice obținute sunt reprezentative pentru producția lor. Operatorii din sectorul alimentar care produc produse alimentare care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament și care efectuează activități de vânzare cu amănuntul și/sau aprovizionează direct numai unități locale de vânzare cu amănuntul sunt scutiți de la obligația de eșantionare și analizare a producției lor în vederea depistării prezenței acrilamidei întrucât o astfel de cerință ar genera o presiune disproporționată asupra activităților lor. |
| --- | --- |

(13)

Eficacitatea măsurilor de diminuare care vizează reducerea conținutului de acrilamidă ar trebui verificată prin eșantionare și analizare. Este adecvat să se stabilească cerințe pentru eșantionare și analizare care trebuie efectuate de către operatorii din sectorul alimentar. În ceea ce privește eșantionarea, ar trebui stabilite cerințe analitice și frecvența de eșantionare pentru a se asigura că rezultatele analitice obținute sunt reprezentative pentru producția lor. Operatorii din sectorul alimentar care produc produse alimentare care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament și care efectuează activități de vânzare cu amănuntul și/sau aprovizionează direct numai unități locale de vânzare cu amănuntul sunt scutiți de la obligația de eșantionare și analizare a producției lor în vederea depistării prezenței acrilamidei întrucât o astfel de cerință ar genera o presiune disproporționată asupra activităților lor.

| (14) | În plus față de eșantionarea și analizarea realizate de către operatorii economici, Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (5) impune statelor membre obligația de a efectua în mod regulat controale oficiale pentru a asigura conformitatea cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare. Eșantionarea și analizarea efectuate de către statele membre în contextul controalelor oficiale ar trebui să respecte procedurile de eșantionare și criteriile analitice stabilite în aplicarea Regulamentului (CE) nr. 882/2004. |
| --- | --- |

(14)

În plus față de eșantionarea și analizarea realizate de către operatorii economici, Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (5) impune statelor membre obligația de a efectua în mod regulat controale oficiale pentru a asigura conformitatea cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare. Eșantionarea și analizarea efectuate de către statele membre în contextul controalelor oficiale ar trebui să respecte procedurile de eșantionare și criteriile analitice stabilite în aplicarea Regulamentului (CE) nr. 882/2004.

| (15) | Complementar măsurilor prevăzute în prezentul regulament, stabilirea unor niveluri maxime pentru acrilamidă în anumite produse alimentare ar trebui luată în considerare în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 315/93 după intrarea în vigoare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(15)

Complementar măsurilor prevăzute în prezentul regulament, stabilirea unor niveluri maxime pentru acrilamidă în anumite produse alimentare ar trebui luată în considerare în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 315/93 după intrarea în vigoare a prezentului regulament.

| (16) | Punerea în aplicare a măsurilor de diminuare de către operatorii din sectorul alimentar ar putea implica schimbări în procesul lor de producție actual și, prin urmare, este adecvat să se prevadă o perioadă de tranziție înainte ca măsurile prevăzute în prezentul regulament să se aplice. |
| --- | --- |

(16)

Punerea în aplicare a măsurilor de diminuare de către operatorii din sectorul alimentar ar putea implica schimbări în procesul lor de producție actual și, prin urmare, este adecvat să se prevadă o perioadă de tranziție înainte ca măsurile prevăzute în prezentul regulament să se aplice.

| (17) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(17)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Domeniu de aplicare

(1)   Fără a aduce atingere dispozițiilor aplicabile ale legislației Uniunii în domeniul alimentar, operatorii din sectorul alimentar care produc și introduc pe piață produse alimentare menționate la alineatul (2) aplică, în conformitate cu articolul 2, măsurile de diminuare prevăzute în anexele I și II, cu scopul de a atinge niveluri de acrilamidă cât se poate de mici și care să fie sub nivelurile de referință stabilite în anexa IV.

(2)   Produsele alimentare menționate la alineatul (1) sunt următoarele:

| (a) | Cartofi prăjiți, alte produse tăiate (prăjite prin imersiune în ulei) și felii subțiri de cartofi (chipsuri) din cartofi proaspeți; |
| --- | --- |

(a)

Cartofi prăjiți, alte produse tăiate (prăjite prin imersiune în ulei) și felii subțiri de cartofi (chipsuri) din cartofi proaspeți;

| (b) | chipsuri de cartofi, gustări, biscuiți crocanți și alte produse din cartofi realizate din aluat de cartofi; |
| --- | --- |

(b)

chipsuri de cartofi, gustări, biscuiți crocanți și alte produse din cartofi realizate din aluat de cartofi;

| (c) | pâine; |
| --- | --- |

(c)

pâine;

| (d) | cereale pentru micul dejun (cu excepția porridge-ului); |
| --- | --- |

(d)

cereale pentru micul dejun (cu excepția porridge-ului);

| (e) | produse fine de panificație: prăjiturele, biscuiți, pesmet, batoane din cereale, pogăcele, cornete, napolitane, gogoși și turtă dulce, precum și biscuiți crocanți, rondele din pâine și înlocuitori de pâine. În această categorie un biscuit crocant este un biscuit uscat (un produs de panificație pe bază de făină din cereale); |
| --- | --- |

(e)

produse fine de panificație: prăjiturele, biscuiți, pesmet, batoane din cereale, pogăcele, cornete, napolitane, gogoși și turtă dulce, precum și biscuiți crocanți, rondele din pâine și înlocuitori de pâine. În această categorie un biscuit crocant este un biscuit uscat (un produs de panificație pe bază de făină din cereale);

| (f) | cafea:






  (i) | cafea prăjită; |
| --- | --- | --- |

(f)

cafea:

(i)

cafea prăjită;

| (ii) | cafea instant (solubilă); |
| --- | --- |

(ii)

cafea instant (solubilă);

| (g) | înlocuitori de cafea; |
| --- | --- |

(g)

înlocuitori de cafea;

| (h) | produse alimentare destinate sugarilor și produse alimentare prelucrate pe bază de cereale destinate copiilor de vârstă mică, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 609/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (6). |
| --- | --- |

(h)

produse alimentare destinate sugarilor și produse alimentare prelucrate pe bază de cereale destinate copiilor de vârstă mică, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 609/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (6).

Articolul 2

Măsuri de diminuare

(1)   Operatorii din sectorul alimentar care produc și introduc pe piață produse alimentare menționate la articolul 1 alineatul (2) aplică măsurile de diminuare prevăzute în anexa I.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), operatorii din sectorul alimentar care produc produse alimentare menționate la articolul 1 alineatul (2), care desfășoară activități de vânzare cu amănuntul și/sau care aprovizionează direct doar unități locale de vânzare cu amănuntul aplică măsurile de diminuare prevăzute în partea A din anexa II.

(3)   Operatorii din sectorul alimentar menționați la alineatul (2) care funcționează în unități aflate sub control direct și care funcționează sub o denumire comercială sau în baza unei autorizații comerciale, ca parte a unei operațiuni interconectate mai ample sau în regim de franciză pentru o astfel de operațiune, și în baza instrucțiunilor operatorului din sectorul alimentar care furnizează în mod centralizat produsele alimentare menționate la articolul 1 alineatul (2), aplică măsuri de diminuare suplimentare stabilite în partea B din anexa II.

(4)   În cazurile în care nivelurile de referință sunt depășite, operatorii din sectorul alimentar revizuiesc măsurile de diminuare aplicate și ajustează procesele și controalele cu scopul de a atinge niveluri de acrilamidă cât se poate de mici și situate sub nivelurile de referință stabilite în anexa IV. Operatorii din sectorul alimentar țin seama în acest sens de siguranța produselor alimentare, de condițiile specifice de producție și geografice sau de caracteristicile produsului.

Articolul 3

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | definițiile pentru „produs alimentar”, „operator din sectorul alimentar”, „comerț cu amănuntul”, „introducere pe piață” și „consumator final” prevăzute la articolele 2 și 3 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (7). |
| --- | --- |

1.

definițiile pentru „produs alimentar”, „operator din sectorul alimentar”, „comerț cu amănuntul”, „introducere pe piață” și „consumator final” prevăzute la articolele 2 și 3 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (7).

7

| 2. | „niveluri de referință” înseamnă indicatorii de performanță utilizați pentru a verifica eficacitatea măsurilor de diminuare și se bazează pe experiență și pe prezența substanței în categorii cuprinzătoare de produse alimentare. |
| --- | --- |

2.

„niveluri de referință” înseamnă indicatorii de performanță utilizați pentru a verifica eficacitatea măsurilor de diminuare și se bazează pe experiență și pe prezența substanței în categorii cuprinzătoare de produse alimentare.

Articolul 4

Eșantionarea și analizarea

(1)   Operatorii din sectorul alimentar menționați la articolul 2 alineatul (1) stabilesc un program propriu de eșantionare și analizare a nivelurilor de acrilamidă din produsele alimentare menționate la articolul 1 alineatul (2).

(2)   Operatorii din sectorul alimentar menționați la articolul 2 alineatul (1) păstrează o evidență a măsurilor de diminuare aplicate stabilite în anexa I.

(3)   Operatorii din sectorul alimentar menționați la articolul 2 alineatul (3) păstrează o evidență a măsurilor de diminuare aplicate stabilite în partea A și B din anexa II.

(4)   Operatorii din sectorul alimentar menționați la articolul 2 alineatul (1) și la articolul 2 alineatul (3) efectuează eșantionarea și analizarea pentru a determina nivelul de acrilamidă din produsele alimentare în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa III și înregistrează rezultatele eșantionării și ale analizării.

(5)   În cazul în care rezultatele eșantionării și analizării indică faptul că nivelurile nu sunt inferioare nivelurilor de referință pentru acrilamidă stabilite în anexa IV, operatorii din sectorul alimentar menționați la articolul 2 alineatul (1) și la articolul 2 alineatul (3) revizuiesc fără întârziere măsurile de diminuare în conformitate cu articolul 2 alineatul (4).

(6)   Prin derogare, prezentul articol nu se aplică operatorilor din sectorul alimentar menționați la articolul 2 alineatul (2). Respectivii operatori din sectorul alimentar sunt în măsură să furnizeze dovezi cu privire la aplicarea măsurilor de diminuare prevăzute în partea A din anexa II.

Articolul 5

Revizuirea nivelurilor de acrilamidă

Nivelurile de referință pentru prezența acrilamidei în produsele alimentare care figurează în anexa IV se revizuiesc de Comisie la fiecare trei ani, iar prima dată în termen de trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

Revizuirea nivelurilor de referință se bazează pe datele referitoare la acrilamidă din baza de date a autorității, care vizează perioada de revizuire și care au fost furnizate bazei de date a autorității de către autoritățile competente și operatorii din sectorul alimentar.

Articolul 6

Intrare în vigoare și aplicare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 11 aprilie 2018.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 noiembrie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 139, 30.4.2004, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului din 8 februarie 1993 de stabilire a procedurilor comunitare privind contaminanții din alimente (JO L 37, 13.2.1993, p. 1).

2

(3)  Recomandarea 2013/647/UE a Comisiei din 8 noiembrie 2013 privind analizele nivelurilor de acrilamidă din alimente (JO L 301, 12.11.2013, p. 15).

3

(4)  
  EFSA Journal 2015;13(6):4104.

4

EFSA Journal

(5)  Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (JO L 165, 30.4.2004, p. 1).

5

(6)  Regulamentul (UE) nr. 609/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 iunie 2013 privind alimentele destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică, alimentele destinate unor scopuri medicale speciale și înlocuitorii unei diete totale pentru controlul greutății și de abrogare a Directivei 92/52/CEE a Consiliului, a Directivelor 96/8/CE, 1999/21/CE, 2006/125/CE și 2006/141/CE ale Comisiei, a Directivei 2009/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Regulamentelor (CE) nr. 41/2009 și (CE) nr. 953/2009 ale Comisiei (JO L 181, 29.6.2013, p. 35).

6

(7)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

7

---

ANEXA I

MĂSURI DE DIMINUARE MENȚIONATE LA ARTICOLUL 2 ALINEATUL (1)

În cazul în care măsurile de diminuare din prezenta anexă includ utilizarea de aditivi alimentari și a altor substanțe, aditivii alimentari și respectivele alte substanțe se utilizează în conformitate cu dispozițiile din Regulamentele (CE) nr. 1332/2008 (1) și (CE) nr. 1333/2008 (2) ale Parlamentului European și ale Consiliului și din Regulamentul (UE) nr. 231/2012 al Comisiei (3).

I.   PRODUSE PE BAZĂ DE CARTOFI CRUZI

Selectarea soiurilor adecvate de cartofi

| 1. | Operatorii din sectorul alimentar (denumiți în continuare „OSA”) identifică și utilizează soiurile de cartofi care sunt adecvate tipului de produs și în care conținutul de precursori de acrilamidă, cum ar fi zaharurile reducătoare (fructoză și glucoză) și asparagina, este cel mai mic pentru condițiile regionale. |
| --- | --- |

1.

| 2. | OSA utilizează soiurile de cartofi care au fost depozitate în condiții care sunt aplicabile unui soi specific de cartof și pentru perioada de depozitare stabilită pentru un soi specific. Cartofii depozitați se utilizează în cursul perioadei lor optime de depozitare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | OSA identifică soiurile de cartofi cu un potențial mai mic de formare de acrilamidă în cursul cultivării, depozitării și al prelucrării alimentelor. Rezultatele se documentează. |
| --- | --- |

3.

Criterii de acceptare

| 1. | OSA specifică în acordul lor de aprovizionare cu cartofi conținutul maxim de zaharuri reducătoare din cartofi și, de asemenea, cantitatea maximă de cartofi loviți, pătați sau deteriorați. |
| --- | --- |

1.

| 2. | În cazul în care conținutul specificat de zaharuri reducătoare din cartofi și cantitatea de cartofi loviți, pătați sau deteriorați sunt depășite, OSA pot accepta aprovizionarea cu cartofi prin specificarea unor măsuri de diminuare disponibile suplimentare care trebuie luate pentru a se asigura că prezența acrilamidei în produsul finit este cât se poate de redusă și situată sub nivelul de referință stabilit în anexa IV. |
| --- | --- |

2.

Depozitarea și transportul cartofilor

| 1. | În cazul în care OSA operează propriile echipamente de depozitare:






  — | temperatura este adecvată soiului de cartofi depozitați și trebuie să fie mai mare de 6 °C; |
| --- | --- | --- |

1.

—

temperatura este adecvată soiului de cartofi depozitați și trebuie să fie mai mare de 6 °C;

| — | nivelul de umiditate este de așa natură încât să reducă la minimum îndulcirea prin senescență; |
| --- | --- |

—

nivelul de umiditate este de așa natură încât să reducă la minimum îndulcirea prin senescență;

| — | germinarea se elimină la cartofii depozitați pe termen lung acolo unde este permisă, utilizând agenți adecvați; |
| --- | --- |

—

germinarea se elimină la cartofii depozitați pe termen lung acolo unde este permisă, utilizând agenți adecvați;

| — | în timpul depozitării, nivelul de zaharuri reducătoare din cartofi se testează. |
| --- | --- |

—

în timpul depozitării, nivelul de zaharuri reducătoare din cartofi se testează.

| 2. | Loturile de cartofi se monitorizează pentru stabilirea nivelului de zaharuri reducătoare în momentul recoltării. |
| --- | --- |

2.

| 3. | OSA specifică condițiile de transport al cartofilor în ceea ce privește temperatura și durata, în special în cazul în care temperaturile exterioare sunt semnificativ mai mici decât regimul de temperatură aplicat în cursul depozitării, pentru a se asigura faptul că temperatura din timpul transportului de cartofi nu este mai mică decât regimul de temperatură aplicat în cursul depozitării. Aceste specificații se susțin cu documente. |
| --- | --- |

3.

(a)   FELII SUBȚIRI DE CARTOFI (CHIPSURI)

Concepția rețetei și a produsului

| 1. | Pentru fiecare concepție a unui produs, OSA specifică temperaturile uleiului de prăjit la ieșirea din friteuză. Aceste temperaturi sunt cât mai mici posibil pe o linie specifică și pentru produsul specific, în conformitate cu standardele referitoare la calitatea și siguranța alimentară și luând în considerare factori relevanți cum ar fi producătorul friteuzei, tipul de friteuză, soiul de cartofi, cantitatea totală de materie solidă, dimensiunea cartofilor, condițiile de cultivare, conținutul de zaharuri, sezonalitatea și conținutul de umiditate preconizat al produsului. |
| --- | --- |

1.

| 2. | În cazul în care temperatura uleiului de prăjit la ieșirea din friteuză este mai mare de 168 °C din cauza unui produs specific ori a unei concepții sau tehnologii specifice, OSA furnizează date care să demonstreze că nivelul de acrilamidă în produsul finit este cât se poate de mic și că nivelul de referință prevăzut în anexa IV este respectat. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pentru fiecare concepție a unui produs, OSA specifică conținutul de umiditate după prăjire care se stabilește cât mai mare posibil pentru o linie specifică de producție și pentru un produs specific, în conformitate cu standardele preconizate referitoare la calitate și la siguranța alimentară și luând în considerare factori relevanți cum ar fi soiul de cartof, sezonalitatea, dimensiunile tuberculilor, precum și temperatura de ieșire din friteuză. Conținutul minim de umiditate nu este mai mic de 1 %. |
| --- | --- |

3.

| 4. | OSA utilizează sortarea culorii în linie (manuală și/sau optic-electronic) pentru chipsurile de cartofi după prăjire. |
| --- | --- |

4.

(b)   CARTOFI PRĂJIȚI ȘI ALTE PRODUSE DIN CARTOFI TĂIAȚI, PRĂJIȚI PRIN IMERSIUNE ÎN ULEI SAU PRĂJIȚI ÎN CUPTOR

Concepția rețetei și a procesului

| 1. | Cartofii sunt testați pentru a se stabili nivelul de zaharuri reducătoare înainte de utilizare. Această testare poate fi realizată prin testarea prăjirii folosind culori ca indicator al conținutului potențial mare de zaharuri reducătoare: prăjire indicativă pentru a testa 20-25 de bucăți tăiate pai centrale, care sunt prăjite pentru a evalua culorile de prăjire ale cartofilor pai în raport cu specificația culorii utilizând panoul de culori USDA/Munsell sau panouri calibrate specifice întreprinderilor pentru operatorii mici. Alternativ, culoarea generală finită a prăjirii poate fi măsurată prin echipamente specifice (de exemplu, Agtron). |
| --- | --- |

1.

| 2. | OSA elimină tuberculii imaturi având o greutate în ud mică și niveluri mari de zaharuri reducătoare. Eliminarea se poate realiza prin trecerea tuberculilor printr-o soluție salină sau prin sisteme similare care fac ca tuberculii imaturi să plutească sau prin prespălarea cartofilor pentru a detecta tuberculii deteriorați. |
| --- | --- |

2.

| 3. | OSA elimină feliile prea subțiri imediat după tăiere pentru a evita ca bucățile arse să fie prezente în produsul preparat finit. |
| --- | --- |

3.

| 4. | OSA albesc cartofii pai pentru a elimina o parte din zaharurile reducătoare din partea exterioară a cartofilor pai. |
| --- | --- |

4.

| 5. | OSA adaptează regimurile de blanșare la proprietățile calitative specifice ale materiilor prime primite, iar ele rămân în interiorul limitelor specificațiilor pentru culoarea produsului finit. |
| --- | --- |

5.

| 6. | OSA previn modificarea (enzimatică) a culorii și înnegrirea după preparare a produselor din cartofi. Aceasta se poate realiza prin aplicarea de difosfat disodic (E 450), care reduce și nivelul pH-ului din apa de spălare și inhibă reacția de apariție a culorii brune. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Utilizarea de zaharuri reducătoare ca agent de conferire a culorii brune se evită. Ele pot fi utilizate numai la nevoie, pentru a rămâne în mod constant în cadrul limitelor specificate. OSA controlează culoarea produsului finit prin efectuarea de verificări ale culorii pe produsul finit preparat. Dacă este necesar după blanșare, adăugarea controlată de dextroză permite îndeplinirea specificației referitoare la culoarea produsului finit. Adăugarea controlată de dextroză după blanșare determină reducerea nivelurilor de acrilamidă în produsul finit preparat la aceeași culoare cu cea observată la produsele nealbite care nu aveau decât zaharuri reducătoare acumulate în mod natural. |
| --- | --- |

7.

Informații pentru utilizatorii finali

| 1. | Pentru utilizatorii finali, OSA indică metodele de preparare recomandate care specifică timpul, temperatura, cantitatea pentru cuptor/friteuză/tigaie pe ambalaj și/sau prin intermediul altor canale de comunicare. În ceea ce îi privește pe consumatori, instrucțiunile recomandate de preparare se afișează în mod vizibil pe toate ambalajele produselor în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (4) privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare.
  Metodele de preparare recomandate sunt în acord cu cerințele clienților și cu specificațiile utilizatorilor finali profesionali și trebuie să fie validate pe tip de produs pentru a se asigura că produsele au o calitate senzorială optimă la culoarea deschisă cea mai acceptabilă, pentru fiecare metodă de preparare specificată (de exemplu, friteuză, cuptor) și că au niveluri de acrilamidă sub nivelul de referință stabilit în anexa IV.
  OSA recomandă utilizatorilor finali, alții decât consumatorii, să dispună de instrumente pentru operatori (de exemplu, bucătarii) pentru a asigura o calitate bună a metodelor de preparare și, de asemenea, să furnizeze echipamente calibrate [de exemplu, cronometre, curbe de prăjire, panouri de gradare a culorilor (de exemplu, USDA/Munsell)] și, cel puțin, fotografii clare cu culori preconizate ale produsului finit preparat. |
| --- | --- |

1.

Metodele de preparare recomandate sunt în acord cu cerințele clienților și cu specificațiile utilizatorilor finali profesionali și trebuie să fie validate pe tip de produs pentru a se asigura că produsele au o calitate senzorială optimă la culoarea deschisă cea mai acceptabilă, pentru fiecare metodă de preparare specificată (de exemplu, friteuză, cuptor) și că au niveluri de acrilamidă sub nivelul de referință stabilit în anexa IV.

OSA recomandă utilizatorilor finali, alții decât consumatorii, să dispună de instrumente pentru operatori (de exemplu, bucătarii) pentru a asigura o calitate bună a metodelor de preparare și, de asemenea, să furnizeze echipamente calibrate [de exemplu, cronometre, curbe de prăjire, panouri de gradare a culorilor (de exemplu, USDA/Munsell)] și, cel puțin, fotografii clare cu culori preconizate ale produsului finit preparat.

| 2. | OSA recomandă utilizatorilor finali, în special:






  — | să mențină o temperatură între 160 °C și 175 °C atunci când prăjesc și 180-220 °C atunci când utilizează un cuptor. O temperatură inferioară poate fi utilizată atunci când ventilatorul este pornit; |
| --- | --- | --- |

2.

—

să mențină o temperatură între 160 °C și 175 °C atunci când prăjesc și 180-220 °C atunci când utilizează un cuptor. O temperatură inferioară poate fi utilizată atunci când ventilatorul este pornit;

| — | să preîncălzească dispozitivul de preparat (de exemplu, cuptor, friteuză cu aer) la temperatura corectă între 180 °C și 220 °C în conformitate cu instrucțiunile de preparare din ambalaj, în funcție de specificațiile produselor și de cerințele locale; |
| --- | --- |

—

să preîncălzească dispozitivul de preparat (de exemplu, cuptor, friteuză cu aer) la temperatura corectă între 180 °C și 220 °C în conformitate cu instrucțiunile de preparare din ambalaj, în funcție de specificațiile produselor și de cerințele locale;

| — | să prepare cartofii până apare o culoare galben-aurie; |
| --- | --- |

—

să prepare cartofii până apare o culoare galben-aurie;

| — | să nu prelungească inutil procesul de preparare; |
| --- | --- |

—

să nu prelungească inutil procesul de preparare;

| — | să întoarcă produsele fabricate în cuptor după 10 minute sau la jumătatea timpului total de preparare; |
| --- | --- |

—

să întoarcă produsele fabricate în cuptor după 10 minute sau la jumătatea timpului total de preparare;

| — | să urmeze instrucțiunile de preparare recomandate, astfel cum sunt furnizate de producător; |
| --- | --- |

—

să urmeze instrucțiunile de preparare recomandate, astfel cum sunt furnizate de producător;

| — | atunci când se prepară cantități mai mici de cartofi decât cele indicate pe ambalaj, să reducă timpul de preparare, pentru a evita apariția culorii brune pe produs; |
| --- | --- |

—

atunci când se prepară cantități mai mici de cartofi decât cele indicate pe ambalaj, să reducă timpul de preparare, pentru a evita apariția culorii brune pe produs;

| — | să nu umple excesiv coșul de prăjire; să umple coșul până la marcajul jumătății pentru a evita absorbția excesivă de ulei prin prelungirea timpilor de prăjire. |
| --- | --- |

—

să nu umple excesiv coșul de prăjire; să umple coșul până la marcajul jumătății pentru a evita absorbția excesivă de ulei prin prelungirea timpilor de prăjire.

II.   CHIPSURI, GUSTĂRI, PRODUSE CROCANTE DIN CARTOFI PE BAZĂ DE ALUAT ȘI ALTE PRODUSE DIN CARTOFI PE BAZĂ DE ALUAT

Materii prime

| 1. | Pentru fiecare produs, OSA specifică valorile-țintă pentru zaharurile reducătoare din ingredientele cartofilor deshidratați. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Valoarea-țintă a zaharurilor reducătoare din produsele în cauză se stabilește la un nivel cât mai mic posibil, ținând seama de toți factorii relevanți în concepția și fabricarea produsului finit, cum ar fi cantitatea de ingrediente de cartofi în rețeta produsului, posibile măsuri suplimentare de diminuare, prelucrarea suplimentară a aluatului, sezonalitatea și conținutul de umiditate din produsul finit. |
| --- | --- |

2.

| 3. | În cazul în care conținutul în zaharuri reducătoare este mai mare de 1,5 %, OSA furnizează date care să demonstreze că nivelul de acrilamidă în produsul finit este cât se poate de mic și situat sub nivelul de referință stabilit în anexa IV. |
| --- | --- |

3.

Concepția rețetei și a procesului

| 1. | Ingredientele cartofilor deshidratați se analizează înainte de a fi utilizate fie de către furnizor, fie de către utilizator, pentru a confirma că conținutul de zaharuri nu depășește nivelul specificat. |
| --- | --- |

1.

| 2. | În cazul în care ingredientele cartofilor deshidratați depășesc nivelul specificat de zaharuri, OSA specifică măsurile de diminuare suplimentare care trebuie luate pentru a se asigura că nivelul de acrilamidă din produsul finit este cât mai mic posibil și situat sub nivelul de referință stabilit în anexa IV. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pentru fiecare produs, OSA reexaminează dacă este posibil să se utilizeze reînnoirea parțială a ingredientelor din cartofi cu ingrediente cu potențial mai mic de formare de acrilamidă. |
| --- | --- |

3.

| 4. | În sistemele umede pe bază de aluat, OSA au în vedere utilizarea următoarelor substanțe în măsura în care este posibil, ținând seama de faptul că aceste substanțe pot să nu fie sinergice în efectul lor de diminuare, adică se aplică în mod specific utilizării asparaginazei și reducerii nivelurilor de pH:






  — | asparaginază; |
| --- | --- | --- |

4.

—

asparaginază;

| — | acizi sau sărurile lor (pentru a reduce nivelul pH-ului aluatului); |
| --- | --- |

—

acizi sau sărurile lor (pentru a reduce nivelul pH-ului aluatului);

| — | săruri de calciu. |
| --- | --- |

—

săruri de calciu.

| 5. | Atunci când chipsurile, gustările și produsele crocante din cartofi pe bază de aluat sunt prăjite, OSA specifică temperaturile uleiului de prăjire pentru fiecare produs la ieșirea din friteuză, controlează aceste temperaturi și păstrează evidențe pentru a demonstra efectuarea controalelor. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Temperatura uleiului la ieșirea din friteuză este cât mai mică posibil pe o linie specifică și pentru produsul specific, în conformitate cu standardele recomandate referitoare la calitatea și siguranța alimentară și luând în considerare factori relevanți cum ar fi producătorul friteuzei, tipul de friteuză, conținutul de zaharuri și conținutul de umiditate preconizat al produsului.
  În cazul în care temperatura este mai mare de 175 °C la ieșirea din friteuză, OSA furnizează date care să demonstreze că nivelul de acrilamidă din produsul finit este mai mic decât nivelul de referință specificat în anexa IV.
  (Notă: Cele mai multe produse sub formă de pelete sunt prăjite la temperaturi mai mari de 175 °C din cauza timpului lor de prăjire foarte scurt și a temperaturilor necesare pentru atingerea expandării și consistenței necesare ale acestor produse). |
| --- | --- |

6.

În cazul în care temperatura este mai mare de 175 °C la ieșirea din friteuză, OSA furnizează date care să demonstreze că nivelul de acrilamidă din produsul finit este mai mic decât nivelul de referință specificat în anexa IV.

(Notă: Cele mai multe produse sub formă de pelete sunt prăjite la temperaturi mai mari de 175 °C din cauza timpului lor de prăjire foarte scurt și a temperaturilor necesare pentru atingerea expandării și consistenței necesare ale acestor produse).

| 7. | Atunci când chipsurile, gustările și produsele crocante din cartofi pe bază de aluat sunt coapte, OSA specifică pentru fiecare produs temperatura de coacere la ieșirea din cuptor și păstrează evidențe pentru a demonstra efectuarea controalelor. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Temperatura la ieșirea din cuptor/procesul de uscare este cât mai mică posibil pe o linie specifică și pentru produsul specific, în conformitate cu standardele preconizate referitoare la calitatea și siguranța alimentară și luând în considerare factori relevanți, cum ar fi tipul de dispozitiv, conținutul de zaharuri reducătoare al materiei prime și conținutul de umiditate al produsului. |
| --- | --- |

8.

| 9. | În cazul în care temperatura produsului este mai mare de 175 °C la sfârșitul procesului de coacere/uscare, OSA furnizează date care să demonstreze că nivelul de acrilamidă din produsul finit este mai mic decât nivelul de referință specificat în anexa IV. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pentru fiecare produs, OSA specifică conținutul de umiditate după prăjire sau coacere care se stabilește cât mai mare posibil pentru o linie specifică de producție și pentru un produs specific, în conformitate cu cerințele referitoare la calitatea produsului și la siguranța alimentară și luând în considerare temperatura de ieșire din friteuză, de coacere și de uscare. Conținutul de umiditate în produsul finit nu este mai mic de 1 %. |
| --- | --- |

10.

III.   PRODUSE FINE DE PANIFICAȚIE

Măsurile de diminuare din prezentul capitol se aplică produselor fine de panificație, cum ar fi prăjiturele, biscuiți, pesmeți, batoane din cereale, pogăcele, cornete, vafe, gogoși și turtă dulce, precum și produselor neîndulcite, cum ar fi produsele crocante, rondelele de pâine și înlocuitorii de pâine. În această categorie un produs crocant este un biscuit uscat (un produs de panificație pe bază de făină de cereale), de exemplu, produs crocant fabricat cu praf de copt, turte din secară și pască.

Agronomie

În cazul producției agricole pe bază de contract, în care produsele agricole sunt furnizate direct la OSA de către producătorii lor, OSA asigură aplicarea următoarelor cerințe menite să prevină apariția nivelurilor înalte de asparagină în cereale:

| — | să urmeze bunele practici agricole privind fertilizarea, în special în ceea ce privește menținerea unor niveluri echilibrate de sulf în sol și să asigure o aplicare corectă a azotului; |
| --- | --- |

—

să urmeze bunele practici agricole privind fertilizarea, în special în ceea ce privește menținerea unor niveluri echilibrate de sulf în sol și să asigure o aplicare corectă a azotului;

| — | să urmeze bunele practici fitosanitare în vederea asigurării aplicării unor bune practici în materie de măsuri de protecție a culturilor pentru a preveni infecțiile micotice. |
| --- | --- |

—

să urmeze bunele practici fitosanitare în vederea asigurării aplicării unor bune practici în materie de măsuri de protecție a culturilor pentru a preveni infecțiile micotice.

OSA efectuează controale pentru a verifica punerea în aplicare efectivă a cerințelor menționate anterior.

Rețetă și concepție a procesului

În procesul de fabricare, OSA aplică următoarele măsuri de diminuare:

| 1. | Pentru produsele relevante, OSA au în vedere reducerea sau înlocuirea în întregime sau parțial a bicarbonatului de amoniu cu agenți de afânare alternativi cum ar fi:






  (a) | bicarbonat de sodiu și acidulanți; sau |
| --- | --- | --- |

1.

Pentru produsele relevante, OSA au în vedere reducerea sau înlocuirea în întregime sau parțial a bicarbonatului de amoniu cu agenți de afânare alternativi cum ar fi:

(a)

bicarbonat de sodiu și acidulanți; sau

| (b) | bicarbonat de sodiu și difosfați disodici cu acizi organici sau cu variante de potasiu ale acestora. |
| --- | --- |

(b)

bicarbonat de sodiu și difosfați disodici cu acizi organici sau cu variante de potasiu ale acestora.

Ca parte a acestor considerații, OSA se asigură că utilizarea agenților de afânare alternativi menționați nu conduce la modificări organoleptice (gust, aspect, consistență etc.) sau la creșterea conținutului total de sodiu care influențează identitatea produsului și acceptarea de către consumatori.

| 2. | Pentru produsele în cazul cărora concepția produsului permite, OSA înlocuiesc fructoza sau ingredientele care conțin fructoză cum ar fi siropurile sau mierea cu glucoză sau zaharuri nereducătoare, cum ar fi zaharoza, în special în rețetele care conțin bicarbonat de amoniu atunci când este posibil și ținând seama de faptul că înlocuirea fructozei sau a altor zaharuri reducătoare poate avea ca rezultat o identitate modificată a produsului din cauza pierderii de aromă și a formării de culori. |
| --- | --- |

2.

Pentru produsele în cazul cărora concepția produsului permite, OSA înlocuiesc fructoza sau ingredientele care conțin fructoză cum ar fi siropurile sau mierea cu glucoză sau zaharuri nereducătoare, cum ar fi zaharoza, în special în rețetele care conțin bicarbonat de amoniu atunci când este posibil și ținând seama de faptul că înlocuirea fructozei sau a altor zaharuri reducătoare poate avea ca rezultat o identitate modificată a produsului din cauza pierderii de aromă și a formării de culori.

| 3. | OSA utilizează asparaginaza în cazurile în care este eficace și posibil, pentru a reduce asparagina și a atenua potențialul de formare a acrilamidei. OSA țin seama de faptul că utilizarea asparaginazei în rețetele care implică conținut mare de grăsimi, conținut de umiditate mic sau valoare mare a pH-ului nu are niciun efect sau are un efect limitat asupra nivelurilor de acrilamidă. |
| --- | --- |

3.

OSA utilizează asparaginaza în cazurile în care este eficace și posibil, pentru a reduce asparagina și a atenua potențialul de formare a acrilamidei. OSA țin seama de faptul că utilizarea asparaginazei în rețetele care implică conținut mare de grăsimi, conținut de umiditate mic sau valoare mare a pH-ului nu are niciun efect sau are un efect limitat asupra nivelurilor de acrilamidă.

| 4. | În cazul în care o caracteristică a produsului permite, OSA revizuiesc dacă este posibil să se utilizeze reînnoirea parțială a făinii de grâu cu făină de alte boabe, cum ar fi orezul, având în vedere faptul că orice modificare va avea un impact asupra procesului de coacere și a caracteristicilor organoleptice ale produselor. Diferite tipuri de boabe au arătat niveluri diferite de asparagină (nivelurile tipice de asparagină sunt cele mai mari în secară și în ordine descrescătoare în ovăz, grâu, porumb, nivelurile cele mai mici fiind în orez). |
| --- | --- |

4.

În cazul în care o caracteristică a produsului permite, OSA revizuiesc dacă este posibil să se utilizeze reînnoirea parțială a făinii de grâu cu făină de alte boabe, cum ar fi orezul, având în vedere faptul că orice modificare va avea un impact asupra procesului de coacere și a caracteristicilor organoleptice ale produselor. Diferite tipuri de boabe au arătat niveluri diferite de asparagină (nivelurile tipice de asparagină sunt cele mai mari în secară și în ordine descrescătoare în ovăz, grâu, porumb, nivelurile cele mai mici fiind în orez).

| 5. | OSA țin seama, în evaluarea riscurilor, de impactul ingredientelor din produsele fine de panificație care pot crește nivelurile de acrilamidă în produsul finit, și utilizează ingrediente care nu au astfel de efecte, dar mențin caracteristicile fizice și organoleptice (cum ar fi migdale prăjite la temperaturi mai degrabă mici decât mari și fructe uscate ca sursă de fructoză). |
| --- | --- |

5.

OSA țin seama, în evaluarea riscurilor, de impactul ingredientelor din produsele fine de panificație care pot crește nivelurile de acrilamidă în produsul finit, și utilizează ingrediente care nu au astfel de efecte, dar mențin caracteristicile fizice și organoleptice (cum ar fi migdale prăjite la temperaturi mai degrabă mici decât mari și fructe uscate ca sursă de fructoză).

| 6. | OSA se asigură că furnizorii de ingrediente tratate termic care sunt susceptibile să formeze acrilamidă efectuează o evaluare a riscurilor aferente acrilamidei și pun în aplicare măsurile de diminuare corespunzătoare. |
| --- | --- |

6.

OSA se asigură că furnizorii de ingrediente tratate termic care sunt susceptibile să formeze acrilamidă efectuează o evaluare a riscurilor aferente acrilamidei și pun în aplicare măsurile de diminuare corespunzătoare.

| 7. | OSA se asigură că o schimbare a produselor care provin de la furnizori nu duce la creșterea nivelurilor de acrilamidă în astfel de cazuri. |
| --- | --- |

7.

OSA se asigură că o schimbare a produselor care provin de la furnizori nu duce la creșterea nivelurilor de acrilamidă în astfel de cazuri.

| 8. | OSA iau în considerare adăugarea de acizi organici în procesul de producție sau diminuarea nivelurilor pH-ului în măsura în care este posibil și rezonabil în combinație cu alte măsuri de diminuare și ținând seama de faptul că acest procedeu poate conduce la modificări organoleptice (culoare brună mai atenuată, modificare a gustului). |
| --- | --- |

8.

OSA iau în considerare adăugarea de acizi organici în procesul de producție sau diminuarea nivelurilor pH-ului în măsura în care este posibil și rezonabil în combinație cu alte măsuri de diminuare și ținând seama de faptul că acest procedeu poate conduce la modificări organoleptice (culoare brună mai atenuată, modificare a gustului).

Prelucrare

OSA iau următoarele măsuri de diminuare în fabricarea de produse fine de panificație și se asigură că măsurile luate sunt compatibile cu caracteristicile produsului și cu cerințele în materie de siguranță alimentară:

| 1. | OSA aplică tratamentul termic, adică combinația de timp și temperatură cea mai eficace pentru a reduce formarea de acrilamidă, realizând, în același timp, caracteristicile preconizate ale produselor. |
| --- | --- |

1.

OSA aplică tratamentul termic, adică combinația de timp și temperatură cea mai eficace pentru a reduce formarea de acrilamidă, realizând, în același timp, caracteristicile preconizate ale produselor.

| 2. | OSA măresc conținutul de umiditate din produsul finit vizând obținerea calității preconizate a produsului, obținerea perioadei de valabilitate necesare și respectarea standardelor de siguranță alimentară. |
| --- | --- |

2.

OSA măresc conținutul de umiditate din produsul finit vizând obținerea calității preconizate a produsului, obținerea perioadei de valabilitate necesare și respectarea standardelor de siguranță alimentară.

| 3. | Produsele se coc până se obține o culoare mai deschisă a produsului finit vizând obținerea calității preconizate a produsului, obținerea perioadei de valabilitate necesare și respectarea standardelor de siguranță alimentară. |
| --- | --- |

3.

Produsele se coc până se obține o culoare mai deschisă a produsului finit vizând obținerea calității preconizate a produsului, obținerea perioadei de valabilitate necesare și respectarea standardelor de siguranță alimentară.

| 4. | În procesul de dezvoltarea a unor noi produse, OSA iau în considerare, în evaluarea riscurilor pe care o realizează, dimensiunea și suprafața unei anumite bucăți de produs ținând seama de faptul că dimensiunea mică a unui produs poate determina niveluri de acrilamidă mai mari din cauza impactului căldurii. |
| --- | --- |

4.

În procesul de dezvoltarea a unor noi produse, OSA iau în considerare, în evaluarea riscurilor pe care o realizează, dimensiunea și suprafața unei anumite bucăți de produs ținând seama de faptul că dimensiunea mică a unui produs poate determina niveluri de acrilamidă mai mari din cauza impactului căldurii.

| 5. | Întrucât anumite ingrediente utilizate în fabricarea produselor fine de panificație ar putea fi tratate termic de mai multe ori (de exemplu, bucăți de cereale preprelucrate, fructe cu coajă lemnoasă, semințe, fructe uscate etc.), ceea ce determină creșterea nivelurilor de acrilamidă din produsele finite, OSA ajustează concepția produsului și a procesului în consecință pentru a se conforma nivelurilor de referință de acrilamidă stabilite în anexa IV. În particular, OSA nu reutilizează produse arse. |
| --- | --- |

5.

Întrucât anumite ingrediente utilizate în fabricarea produselor fine de panificație ar putea fi tratate termic de mai multe ori (de exemplu, bucăți de cereale preprelucrate, fructe cu coajă lemnoasă, semințe, fructe uscate etc.), ceea ce determină creșterea nivelurilor de acrilamidă din produsele finite, OSA ajustează concepția produsului și a procesului în consecință pentru a se conforma nivelurilor de referință de acrilamidă stabilite în anexa IV. În particular, OSA nu reutilizează produse arse.

| 6. | Pentru preamestecurile de produse care sunt introduse pe piață pentru a fi coapte acasă sau în unități de alimentație publică, OSA pun la dispoziția clienților instrucțiuni de preparare pentru a se asigura faptul că nivelurile de acrilamidă din produsele finite sunt cât se poate de mici, sub nivelurile de referință. |
| --- | --- |

6.

Pentru preamestecurile de produse care sunt introduse pe piață pentru a fi coapte acasă sau în unități de alimentație publică, OSA pun la dispoziția clienților instrucțiuni de preparare pentru a se asigura faptul că nivelurile de acrilamidă din produsele finite sunt cât se poate de mici, sub nivelurile de referință.

IV.   CEREALE PENTRU MICUL DEJUN

Agronomie

În cazul producției agricole pe bază de contract, în care produsele agricole sunt furnizate direct la OSA de către producătorii lor, OSA asigură aplicarea următoarelor cerințe menite să prevină apariția nivelurilor înalte de asparagină în cereale:

| — | să urmeze bunele practici agricole privind fertilizarea, în special în ceea ce privește menținerea unor niveluri echilibrate de sulf în sol și să asigure o aplicare corectă a azotului; |
| --- | --- |

—

să urmeze bunele practici agricole privind fertilizarea, în special în ceea ce privește menținerea unor niveluri echilibrate de sulf în sol și să asigure o aplicare corectă a azotului;

| — | să urmeze bunele practici fitosanitare în vederea asigurării aplicării unor bune practici în materie de măsuri de protecție a culturilor pentru a preveni infecțiile micotice. |
| --- | --- |

—

să urmeze bunele practici fitosanitare în vederea asigurării aplicării unor bune practici în materie de măsuri de protecție a culturilor pentru a preveni infecțiile micotice.

OSA efectuează controale pentru a verifica punerea în aplicare efectivă a cerințelor menționate anterior.

Rețetă

| 1. | Având în vedere faptul că produsele pe bază de porumb și de orez tind să aibă mai puțină acrilamidă decât cele pe bază de grâu, secară, ovăz și orz, OSA au în vedere utilizarea porumbului și a orezului în dezvoltarea noilor produse, dacă este posibil și ținând seama de faptul că orice modificare va avea un impact asupra procesului de fabricație și a proprietăților organoleptice ale produsului. |
| --- | --- |

1.

| 2. | OSA controlează vitezele de adăugare la punctul de adăugare a zaharurilor reducătoare (de exemplu, fructoză și glucoză) și a ingredientelor care conțin zaharuri reducătoare (de exemplu, mierea) ținând cont de impactul lor asupra proprietăților organoleptice și de funcționalitățile procesului (grupe de legare pentru formarea de grupe), care pot acționa ca precursori pentru formarea acrilamidei atunci când sunt adăugate înainte de etapele tratamentelor termice. |
| --- | --- |

2.

| 3. | OSA țin seama în evaluarea riscurilor de contribuția acrilamidei provenite din ingredientele uscate, tratate termic, cum ar fi fructele cu coajă lemnoasă coapte și prăjite și fructele uscate în cuptor, și utilizează ingrediente alternative în cazul în care contribuția este susceptibilă de a determina ca produsul finit să se situeze peste nivelul de referință specificat în anexa IV. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pentru ingredientele tratate termic care conțin 150 de micrograme de acrilamidă pe kilogram (μg/kg) sau mai mult, OSA întreprind următoarele acțiuni:






  — | instituie un registru al unor astfel de ingrediente; |
| --- | --- | --- |

4.

—

instituie un registru al unor astfel de ingrediente;

| — | realizează audituri ale furnizorilor și/sau analize; |
| --- | --- |

—

realizează audituri ale furnizorilor și/sau analize;

| — | se asigură că nu se aduc modificări de către furnizor unor astfel de ingrediente care cresc nivelurile de acrilamidă. |
| --- | --- |

—

se asigură că nu se aduc modificări de către furnizor unor astfel de ingrediente care cresc nivelurile de acrilamidă.

| 5. | În cazul în care cerealele sunt un aluat pe bază de făină și procesul de fabricație permite un timp, o temperatură și un conținut de umiditate suficiente pentru ca asparaginaza să reducă nivelurile de asparagină, OSA utilizează asparaginaza dacă este cazul, cu condiția să nu existe niciun efect advers asupra gustului sau asupra riscului de activitate enzimatică reziduală. |
| --- | --- |

5.

Prelucrare

În producția de cereale pentru micul dejun, OSA aplică următoarele măsuri de diminuare a riscului și se asigură că măsurile luate sunt compatibile cu caracteristicile produsului și cu cerințele privind siguranța alimentară:

| 1. | OSA identifică, prin intermediul evaluării riscurilor, principala (principalele) etapă (etape) de tratament termic în procesul de producție care generează acrilamidă. |
| --- | --- |

1.

OSA identifică, prin intermediul evaluării riscurilor, principala (principalele) etapă (etape) de tratament termic în procesul de producție care generează acrilamidă.

| 2. | Întrucât temperaturile de încălzire mai mari și timpii de încălzire mai lungi generează niveluri mai mari de acrilamidă, OSA identifică o combinație efectivă de temperatură și timpi de încălzire pentru a reduce la minimum formarea acrilamidei fără a compromite gustul, consistența, culoarea, siguranța și perioada de valabilitate a produsului. |
| --- | --- |

2.

Întrucât temperaturile de încălzire mai mari și timpii de încălzire mai lungi generează niveluri mai mari de acrilamidă, OSA identifică o combinație efectivă de temperatură și timpi de încălzire pentru a reduce la minimum formarea acrilamidei fără a compromite gustul, consistența, culoarea, siguranța și perioada de valabilitate a produsului.

| 3. | Pentru a se evita puseurile de formare de acrilamidă, OSA controlează temperaturile și timpii de încălzire și vitezele de alimentare pentru a obține următoarele conținuturi minime de umiditate în produsul finit după tratamentul termic final, cu scopul de a obține calitatea preconizată a produsului, perioada de valabilitate necesară și pentru a respecta standardele de siguranță alimentară:






  — | produse prăjite: 1 g/100 g pentru produse extrudate, 1 g/100 g pentru produse preparate în lot, 2 g/100 g pentru produse rulate tratate cu vapori; |
| --- | --- | --- |

3.

Pentru a se evita puseurile de formare de acrilamidă, OSA controlează temperaturile și timpii de încălzire și vitezele de alimentare pentru a obține următoarele conținuturi minime de umiditate în produsul finit după tratamentul termic final, cu scopul de a obține calitatea preconizată a produsului, perioada de valabilitate necesară și pentru a respecta standardele de siguranță alimentară:

—

produse prăjite: 1 g/100 g pentru produse extrudate, 1 g/100 g pentru produse preparate în lot, 2 g/100 g pentru produse rulate tratate cu vapori;

| — | produse direct expandate: 0,8 g/100 g pentru produse extrudate; |
| --- | --- |

—

produse direct expandate: 0,8 g/100 g pentru produse extrudate;

| — | produse de panificație: 2 g/100 g pentru produse preparate continuu; |
| --- | --- |

—

produse de panificație: 2 g/100 g pentru produse preparate continuu;

| — | produse umplute: 2 g/100 g pentru produse extrudate; |
| --- | --- |

—

produse umplute: 2 g/100 g pentru produse extrudate;

| — | alte metode de uscare: 1 g/100 g pentru produse preparate în lot, 0,8 g/100 g pentru produse expandate. |
| --- | --- |

—

alte metode de uscare: 1 g/100 g pentru produse preparate în lot, 0,8 g/100 g pentru produse expandate.

OSA măsoară conținutul de umiditate și exprimă concentrația de acrilamidă ca masă uscată pentru a elimina factorul de confuzie al modificărilor umidității.

| 4. | Reprelucrarea produsului are potențialul de a genera niveluri de acrilamidă mai mari prin expunerea repetată la etapele de tratament termic. Prin urmare, OSA evaluează impactul reprelucrării asupra nivelurilor de acrilamidă și reduce sau elimină reprelucrarea. |
| --- | --- |

4.

Reprelucrarea produsului are potențialul de a genera niveluri de acrilamidă mai mari prin expunerea repetată la etapele de tratament termic. Prin urmare, OSA evaluează impactul reprelucrării asupra nivelurilor de acrilamidă și reduce sau elimină reprelucrarea.

| 5. | OSA dispun de proceduri, cum ar fi controlarea și monitorizarea temperaturii, pentru a preveni cazurile de produse arse. |
| --- | --- |

5.

OSA dispun de proceduri, cum ar fi controlarea și monitorizarea temperaturii, pentru a preveni cazurile de produse arse.

V.   CAFEA

Rețetă

La stabilirea compoziției amestecului de cafea, OSA țin seama, în evaluarea riscurilor, de faptul că produsele pe bază de boabe Robusta tind să aibă niveluri mai mari de acrilamidă în raport cu produsele pe bază de boabe Arabica.

Prelucrare

| 1. | OSA identifică condițiile critice de prăjire pentru a asigura o formare minimă de acrilamidă în cadrul profilului de gust urmărit. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Controlul condițiilor de prăjire se încorporează într-un program prealabil (PRP) ca parte a bunelor practici de fabricație (BPF). |
| --- | --- |

2.

| 3. | OSA au în vedere utilizarea tratamentului cu asparaginază, în măsura în care este posibil și eficient pentru a reduce prezența acrilamidei. |
| --- | --- |

3.

VI.   ÎNLOCUITORI DE CAFEA CARE CONȚIN MAI MULT DE 50 % CEREALE

Agronomie

În cazul producției agricole pe bază de contract, în care produsele agricole sunt furnizate direct la OSA de către producătorii lor, OSA asigură aplicarea următoarelor cerințe menite să prevină apariția nivelurilor înalte de asparagină în cereale:

| — | să urmeze bunele practici agricole privind fertilizarea, în special în ceea ce privește menținerea unor niveluri echilibrate de sulf în sol și să asigure o aplicare corectă a azotului; |
| --- | --- |

—

să urmeze bunele practici agricole privind fertilizarea, în special în ceea ce privește menținerea unor niveluri echilibrate de sulf în sol și să asigure o aplicare corectă a azotului;

| — | să urmeze bunele practici fitosanitare în vederea asigurării aplicării unor bune practici în materie de măsuri de protecție a culturilor pentru a preveni infecțiile micotice. |
| --- | --- |

—

să urmeze bunele practici fitosanitare în vederea asigurării aplicării unor bune practici în materie de măsuri de protecție a culturilor pentru a preveni infecțiile micotice.

OSA efectuează controale pentru a verifica punerea în aplicare efectivă a cerințelor menționate anterior.

Rețetă

| 1. | Având în vedere faptul că produsele pe bază de porumb și de orez tind să aibă mai puțină acrilamidă decât cele pe bază de grâu, secară, ovăz și orz, OSA au în vedere utilizarea porumbului și a orezului în dezvoltarea de noi produse, dacă este posibil, ținând seama de faptul că orice modificare va avea un impact asupra procesului de fabricație și a proprietăților organoleptice ale produsului. |
| --- | --- |

1.

| 2. | OSA controlează vitezele de adăugare la punctul de adăugare a zaharurilor reducătoare (de exemplu, fructoză și glucoză) și a ingredientelor care conțin zaharuri reducătoare (de exemplu, mierea) ținând cont de impactul asupra proprietăților organoleptice și a funcționalităților procesului (grupe de legare) și care pot acționa ca precursori pentru formarea acrilamidei atunci când sunt adăugate înainte de etapele tratamentelor termice. |
| --- | --- |

2.

| 3. | În cazul în care înlocuitorii de cafea nu sunt realizați exclusiv din cereale, OSA utilizează alte ingrediente care conduc la niveluri mai mici de acrilamidă după prelucrarea la temperatură înaltă, dacă este posibil. |
| --- | --- |

3.

Prelucrare

| 1. | OSA identifică condițiile critice de prăjire pentru a asigura o formare minimă de acrilamidă în cadrul profilului de gust urmărit. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Controlul condițiilor de prăjire se încorporează într-un program prealabil (PRP) ca parte a bunelor practici de fabricație (BPF). |
| --- | --- |

2.

VII.   ÎNLOCUITORI DE CAFEA CARE CONȚIN MAI MULT DE 50 % CICOARE

OSA achiziționează numai cultivari cu asparagină puțină, iar OSA se asigură nu s-a realizat nicio aplicare târzie sau excesivă de azot pe durata creșterii cicorii.

Rețetă

În cazul în care înlocuitorii de cafea nu sunt realizați exclusiv din cicoare și anume, conținutul de cicoare este mai mic de 100 % și mai mare de 50 %, OSA adaugă alte ingrediente, cum ar fi fibre de cicoare, cereale prăjite, deoarece acestea s-au dovedit a fi eficace în reducerea conținutului de acrilamidă în produsul finit.

Prelucrare

| 1. | OSA identifică condițiile critice de prăjire pentru a asigura o formare minimă de acrilamidă în cadrul profilului de gust urmărit. Concluziile se documentează. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Controlul condițiilor de prăjire se include în sistemul de gestionare a siguranței alimentare al producătorului. |
| --- | --- |

2.

VIII.   BISCUIȚII PENTRU SUGARI ȘI CEREALE PENTRU COPII DE VÂRSTĂ MICĂ (5)

În cazul producției agricole pe bază de contract, în care produsele agricole sunt furnizate direct la OSA de către producătorii lor, OSA asigură aplicarea următoarelor cerințe menite să prevină apariția nivelurilor înalte de asparagină în cereale:

| — | să urmeze bunele practici agricole privind fertilizarea, în special în ceea ce privește menținerea unor niveluri echilibrate de sulf în sol și să asigure o aplicare corectă a azotului; |
| --- | --- |

—

să urmeze bunele practici agricole privind fertilizarea, în special în ceea ce privește menținerea unor niveluri echilibrate de sulf în sol și să asigure o aplicare corectă a azotului;

| — | să urmeze bunele practici fitosanitare în vederea asigurării aplicării unor bune practici în materie de măsuri de protecție a culturilor pentru a preveni infecțiile micotice. |
| --- | --- |

—

să urmeze bunele practici fitosanitare în vederea asigurării aplicării unor bune practici în materie de măsuri de protecție a culturilor pentru a preveni infecțiile micotice.

OSA efectuează controale pentru a verifica punerea în aplicare efectivă a cerințelor menționate anterior.

Concepția produsului, prelucrarea și încălzirea

| 1. | OSA utilizează asparaginaza pentru a reduce nivelurile de asparagină în materia primă sub formă de făină, în măsura în care este posibil. OSA care nu pot utiliza asparaginază din cauza, de exemplu, a cerințelor de prelucrare sau a concepției produsului, utilizează materii prime sub formă de făină cu conținut mic de precursori de acrilamidă, precum fructoza și glucoza și asparagina. |
| --- | --- |

1.

| 2. | OSA realizează o evaluare pe parcursul dezvoltării rețetei care oferă informații cu privire la zaharurile reducătoare și la asparagină și include opțiuni privind obținerea unor niveluri mici de zaharuri reducătoare în rețetă. Această necesitate a acestei evaluări va depinde de utilizarea asparaginazei în rețetă. |
| --- | --- |

2.

| 3. | OSA se asigură că ingredientele tratate termic în care poate să apară acrilamida sunt obținute de la furnizori care sunt în măsură să demonstreze că au aplicat măsuri adecvate de diminuare pentru a reduce prezența acrilamidei în respectivele ingrediente. |
| --- | --- |

3.

| 4. | OSA dispun de o procedură de control al schimbărilor cu scopul de a se asigura că ei nu fac nicio schimbare a furnizorilor care conduce la creșterea nivelului de acrilamidă. |
| --- | --- |

4.

| 5. | În cazul în care utilizarea de materii prime și ingrediente tratate termic determină faptul că în produsul finit nivelul de referință pentru acrilamidă specificat în anexa IV este depășit, OSA revizuiesc utilizarea respectivelor produse în vederea atingerii unor niveluri de acrilamidă cât mai mici posibili și situate sub nivelul de referință stabilit în anexa IV. |
| --- | --- |

5.

Rețetă

| 1. | Având în vedere faptul că produsele pe bază de porumb și de orez tind să aibă mai puțină acrilamidă decât cele pe bază de grâu, secară, ovăz și orz, OSA au în vedere utilizarea porumbului și a orezului în dezvoltarea de noi produse, dacă este posibil, ținând seama de faptul că orice modificare va avea un impact asupra procesului de fabricație și a proprietăților organoleptice ale produsului. |
| --- | --- |

1.

| 2. | OSA țin seama, în special în evaluarea riscurilor, de faptul că produsele pe bază de cereale cu boabe integrale și/sau cu niveluri mari de tărâțe din cereale au niveluri mai mari de acrilamidă. |
| --- | --- |

2.

| 3. | OSA controlează vitezele de adăugare la punctul de adăugare a zaharurilor reducătoare (de exemplu, fructoză și glucoză) și a ingredientelor care conțin zaharuri reducătoare (de exemplu, mierea) ținând cont de impactul asupra proprietăților organoleptice și a funcționalităților procesului (grupe de legare) și care pot acționa ca precursori pentru formarea acrilamidei atunci când sunt adăugate înainte de etapele tratamentelor termice. |
| --- | --- |

3.

| 4. | OSA determină contribuția acrilamidei provenite din ingredientele uscate, tratate termic, cum ar fi fructele cu coajă lemnoasă coapte și prăjite și fructele uscate în cuptor, și utilizează ingrediente alternative în cazul în care utilizarea respectivelor ingrediente determină ca produsul finit să se situeze peste nivelul de referință specificat în anexa IV. |
| --- | --- |

4.

Prelucrare

| 1. | OSA identifică, prin intermediul evaluării riscurilor, principala (principalele) etapă (etape) de tratament termic în procesul de producție care generează acrilamidă. |
| --- | --- |

1.

| 2. | OSA măsoară conținutul de umiditate și exprimă concentrația de acrilamidă ca masă uscată pentru a elimina factorul de confuzie al modificărilor umidității. |
| --- | --- |

2.

| 3. | OSA identifică și aplică o combinație efectivă de temperatură și timpi de încălzire pentru a reduce la minimum formarea acrilamidei fără a compromite gustul, consistența, culoarea, siguranța și perioada de valabilitate a produsului. |
| --- | --- |

3.

| 4. | OSA verifică temperaturile de încălzire, timpii și viteza de alimentare. Sistemele de măsurare a vitezei de alimentare și a temperaturii ar trebui să fie calibrate cu regularitate, iar aceste condiții de funcționare ar trebui controlate pentru a se situa în limite prestabilite. Aceste sarcini ar trebui să fie incluse în procedurile HACCP. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Monitorizarea și controlarea conținutului de umiditate al produsului după etapele critice de tratament termic s-au dovedit a fi eficiente pentru controlul nivelurilor de acrilamidă în unele procese și, prin urmare, în aceste circumstanțe, aceste procese pot fi o alternativă adecvată la controlul temperaturilor și al timpilor de încălzire și, prin urmare, ar trebui utilizate. |
| --- | --- |

5.

IX.   PRODUSE ALIMENTARE LA BORCAN DESTINATE SUGARILOR (PRODUSE ALIMENTARE CU CONȚINUT MIC DE ACID ȘI PE BAZĂ DE PRUNE USCATE) (6)

| 1. | Pentru producția de produse alimentare la borcan destinate sugarilor, OSA aleg materii prime cu conținut mic de precursori de acrilamidă, de exemplu zaharuri reducătoare, precum fructoza și glucoza și asparagina. |
| --- | --- |

1.

| 2. | În cazul producției agricole pe bază de contract, în care produsele agricole sunt furnizate direct la OSA de către producătorii lor, OSA asigură aplicarea următoarelor cerințe menite să prevină apariția nivelurilor înalte de asparagină în cereale:






  — | să urmeze bunele practici agricole privind fertilizarea, în special în ceea ce privește menținerea unor niveluri echilibrate de sulf în sol și să asigure o aplicare corectă a azotului; |
| --- | --- | --- |

2.

—

să urmeze bunele practici agricole privind fertilizarea, în special în ceea ce privește menținerea unor niveluri echilibrate de sulf în sol și să asigure o aplicare corectă a azotului;

| — | să urmeze bunele practici fitosanitare în vederea asigurării aplicării unor bune practici în materie de măsuri de protecție a culturilor pentru a preveni infecțiile micotice. |
| --- | --- |

—

să urmeze bunele practici fitosanitare în vederea asigurării aplicării unor bune practici în materie de măsuri de protecție a culturilor pentru a preveni infecțiile micotice.

OSA efectuează controale pentru a verifica punerea în aplicare efectivă a cerințelor menționate anterior.

| 3. | În contractele de achiziție a piureului de prune uscate OSA includ cerințe care asigură faptul că în procesul de fabricație a piureului de prune se aplică regimuri de tratament termic menite să reducă prezența acrilamidei în produsul respectiv. |
| --- | --- |

3.

| 4. | OSA se asigură că ingredientele tratate termic în care poate să apară acrilamida sunt obținute de la furnizori care sunt în măsură să demonstreze că au aplicat măsuri de diminuare pentru a reduce prezența acrilamidei în respectivele ingrediente. |
| --- | --- |

4.

| 5. | În cazul în care utilizarea de materii prime și ingrediente tratate termic determină faptul că în produsul finit nivelul de referință pentru acrilamidă specificat în anexa IV este depășit, OSA revizuiesc utilizarea respectivelor materiale și ingrediente în vederea atingerii unor niveluri de acrilamidă cât mai mici posibile și situate sub nivelul de referință stabilit în anexa IV. |
| --- | --- |

5.

Rețetă

| 1. | OSA țin seama în evaluarea riscurilor determinate de acrilamida din produsele alimentare în cauză de faptul că produsele pe bază de cereale cu boabe integrale și/sau cu niveluri mari de tărâțe din cereale au niveluri mai mari de acrilamidă. |
| --- | --- |

1.

| 2. | OSA aleg soiuri de cartofi dulci și prune uscate care conțin cât mai puțin posibil precursori de acrilamidă, cum ar fi zaharuri reducătoare (glucoză și fructoză) și asparagină. |
| --- | --- |

2.

| 3. | OSA controlează vitezele de adăugare la punctul de adăugare a zaharurilor reducătoare (de exemplu, fructoză și glucoză) și a ingredientelor care conțin zaharuri reducătoare (de exemplu, mierea) ținând cont de impactul asupra proprietăților organoleptice și a funcționalităților procesului (grupe de legare) și care pot acționa ca precursori pentru formarea acrilamidei atunci când sunt adăugate înainte de etapele tratamentelor termice. |
| --- | --- |

3.

Prelucrare

| 1. | OSA identifică principala (principalele) etapă (etape) de tratament termic în procesul care generează cea mai mare cantitate de acrilamidă cu scopul de a concentra și mai mult eforturile de reducere/control a/al acrilamidei în modul cel mai eficient. Acest fapt trebuie realizat fie prin intermediul unei evaluări a riscurilor, fie direct prin măsurarea nivelurilor de acrilamidă în produs înainte și după fiecare etapă de tratament termic. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pentru a se evita puseurile de formare de acrilamidă, OSA controlează temperaturile de încălzire, timpii și vitezele de alimentare. Sistemele de măsurare a vitezei de alimentare și a temperaturii ar trebui să fie calibrate cu regularitate, iar aceste condiții de funcționare ar trebui controlate pentru a se situa în limite prestabilite. Aceste sarcini ar trebui să fie incluse în procedurile HACCP. |
| --- | --- |

2.

| 3. | OSA asigură faptul că reducerea contribuției termice la reducerea acrilamidei în produsele alimentare cu conținut mic de acid și în cele pe bază de prune uscate nu afectează siguranța microbiologică a produselor alimentare în cauză. |
| --- | --- |

3.

X.   PÂINE

Agronomie

În cazul producției agricole pe bază de contract, în care produsele agricole sunt furnizate direct la OSA de către producătorii lor, OSA asigură aplicarea următoarelor cerințe menite să prevină apariția nivelurilor înalte de asparagină în cereale:

| — | să urmeze bunele practici agricole privind fertilizarea, în special în ceea ce privește menținerea unor niveluri echilibrate de sulf în sol și să asigure o aplicare corectă a azotului; |
| --- | --- |

—

să urmeze bunele practici agricole privind fertilizarea, în special în ceea ce privește menținerea unor niveluri echilibrate de sulf în sol și să asigure o aplicare corectă a azotului;

| — | să urmeze bunele practici fitosanitare în vederea asigurării aplicării unor bune practici în materie de măsuri de protecție a culturilor pentru a preveni infecțiile micotice. |
| --- | --- |

—

să urmeze bunele practici fitosanitare în vederea asigurării aplicării unor bune practici în materie de măsuri de protecție a culturilor pentru a preveni infecțiile micotice.

OSA efectuează controale pentru a verifica punerea în aplicare efectivă a cerințelor menționate anterior.

Concepția produsului, prelucrarea și încălzirea

| 1. | OSA se asigură că pâinea este coaptă până se obține o culoare mai deschisă pentru a reduce formarea acrilamidei ținând seama de concepția produsului și de posibilitățile tehnice. |
| --- | --- |

1.

| 2. | OSA prelungesc timpul de fermentare a drojdiei ținând seama de concepția produsului și de posibilitățile tehnice. |
| --- | --- |

2.

| 3. | OSA reduc contribuția termică prin optimizarea temperaturii și a timpului de coacere în măsura în care este posibil. |
| --- | --- |

3.

| 4. | OSA furnizează instrucțiuni pentru coacerea pâinii care urmează să fie finalizată la domiciliu, în zonele de coacere, în magazinele de vânzare cu amănuntul sau în unități de alimentație publică. |
| --- | --- |

4.

| 5. | OSA substituie ingredientele care au potențialul de a mări nivelurile de acrilamidă în produsul finit atunci când acest fapt este compatibil cu concepția produselor și cu posibilitățile tehnice, care includ, de exemplu, utilizarea de fructe cu coajă lemnoasă și semințe prăjite la temperaturi mai mici, mai degrabă decât la temperaturi mai mari. |
| --- | --- |

5.

| 6. | OSA înlocuiesc fructoza cu glucoză în special în rețetele care conțin bicarbonat de amoniu (E 503), atunci când concepția produsului o permite și în măsura în care este posibil. Această operațiune include, de exemplu, înlocuirea siropului de zahăr invertit și a mierii, care conține niveluri mai mari de fructoză, cu sirop de glucoză. |
| --- | --- |

6.

| 7. | În produsele cu un conținut mic de umiditate, OSA utilizează asparaginază pentru a reduce asparagina în măsura în care este posibil și ținând seama de rețeta produsului, de ingrediente, de conținutul de umiditate și de proces. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 1332/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind enzimele alimentare și de modificare a Directivei 83/417/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului, a Directivei 2000/13/CE, a Directivei 2001/112/CE a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 258/97 (JO L 354, 31.12.2008, p. 7).

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aditivii alimentari (JO L 354, 31.12.2008, p. 16).

(3)  Regulamentul (UE) nr. 231/2012 al Comisiei din 9 martie 2012 de stabilire a specificațiilor pentru aditivii alimentari enumerați în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 83, 22.3.2012, p. 1).

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1924/2006 și (CE) nr. 1925/2006 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Directivei 87/250/CEE a Comisiei, a Directivei 90/496/CEE a Consiliului, a Directivei 1999/10/CE a Comisiei, a Directivei 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Directivelor 2002/67/CE și 2008/5/CE ale Comisiei și a Regulamentului (CE) nr. 608/2004 al Comisiei (JO L 304 22.11.2011, p. 18).

(5)  Conform definiției din Regulamentul (UE) nr. 609/2013.

(6)  Conform definiției din Regulamentul (UE) nr. 609/2013.

---

ANEXA II

PARTEA A

MĂSURI DE DIMINUARE CARE TREBUIE APLICATE DE CĂTRE OPERATORII DIN SECTORUL ALIMENTAR (OSA) MENȚIONAȚI LA ARTICOLUL 2 ALINEATUL (2)

| 1. | OSA care produc produse din cartofi aplică următoarele măsuri de diminuare:






  — | Cartofi prăjiți și alte produse tăiate (prăjite prin imersiune în ulei) din cartofi:






  — | Dacă sunt disponibile și în măsura în care sunt compatibile cu produsul alimentar care se dorește a fi obținut, se utilizează soiuri de cartofi cu conținut de zaharuri mai mic. În acest sens, furnizorul este consultat pentru a stabili cele mai adecvate soiuri de cartofi. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

—

Cartofi prăjiți și alte produse tăiate (prăjite prin imersiune în ulei) din cartofi:

—

Dacă sunt disponibile și în măsura în care sunt compatibile cu produsul alimentar care se dorește a fi obținut, se utilizează soiuri de cartofi cu conținut de zaharuri mai mic. În acest sens, furnizorul este consultat pentru a stabili cele mai adecvate soiuri de cartofi.

| — | Cartofii se păstrează la o temperatură mai mare de 6 °C. |
| --- | --- |

—

Cartofii se păstrează la o temperatură mai mare de 6 °C.

| — | Înainte de procesul de prăjire:
  Cu excepția produselor congelate pe bază de cartofi, pentru care instrucțiunile de preparare trebuie urmate, în cazul cartofilor pai neprăjiți se ia una dintre următoarele măsuri, cu scopul de a reduce conținutul de zaharuri, dacă este posibil și în măsura în care este compatibilă cu produsul alimentar care se dorește a fi obținut:






  — | Spălare și înmuiere, preferabil timp de 30 de minute până la două ore, în apă rece. Înainte de prăjire, cartofii pai se clătesc în apă curată. |
| --- | --- | --- |

—

Înainte de procesul de prăjire:

Cu excepția produselor congelate pe bază de cartofi, pentru care instrucțiunile de preparare trebuie urmate, în cazul cartofilor pai neprăjiți se ia una dintre următoarele măsuri, cu scopul de a reduce conținutul de zaharuri, dacă este posibil și în măsura în care este compatibilă cu produsul alimentar care se dorește a fi obținut:

—

Spălare și înmuiere, preferabil timp de 30 de minute până la două ore, în apă rece. Înainte de prăjire, cartofii pai se clătesc în apă curată.

| — | Înmuiere timp de câteva minute, în apă caldă. Înainte de prăjire, cartofii pai se clătesc în apă curată. |
| --- | --- |

—

Înmuiere timp de câteva minute, în apă caldă. Înainte de prăjire, cartofii pai se clătesc în apă curată.

| — | Blanșarea cartofilor conduce la niveluri mai mici de acrilamidă și, prin urmare, în măsura posibilului, este adecvat să se albească cartofii. |
| --- | --- |

—

Blanșarea cartofilor conduce la niveluri mai mici de acrilamidă și, prin urmare, în măsura posibilului, este adecvat să se albească cartofii.

| — | Atunci când se prepară cartofi prăjiți sau când se prăjesc alte produse pe bază de cartofi:






  — | Se folosesc uleiuri și grăsimi pentru prăjire care permit prăjirea mai rapidă și/sau la temperaturi mai mici. Furnizorii de ulei/grăsimi pentru gătit sunt consultați pentru a stabili care este cel mai adecvat ulei sau cea mai adecvată grăsime. |
| --- | --- | --- |

—

Atunci când se prepară cartofi prăjiți sau când se prăjesc alte produse pe bază de cartofi:

—

Se folosesc uleiuri și grăsimi pentru prăjire care permit prăjirea mai rapidă și/sau la temperaturi mai mici. Furnizorii de ulei/grăsimi pentru gătit sunt consultați pentru a stabili care este cel mai adecvat ulei sau cea mai adecvată grăsime.

| — | Temperaturile de prăjire sunt sub 175 °C și, în orice caz, cât mai mici posibile ținând seama de cerințele privind siguranța produselor alimentare. |
| --- | --- |

—

Temperaturile de prăjire sunt sub 175 °C și, în orice caz, cât mai mici posibile ținând seama de cerințele privind siguranța produselor alimentare.

| — | Calitatea uleiului și a grăsimii pentru prăjire se menține prin curățarea lor frecventă pentru a elimina particulele fine și grosiere. |
| --- | --- |

—

Calitatea uleiului și a grăsimii pentru prăjire se menține prin curățarea lor frecventă pentru a elimina particulele fine și grosiere.

Pentru prepararea cartofilor prăjiți, este adecvat ca OSA să utilizeze ghidurile disponibile referitoare la culori, care conțin orientări cu privire la combinația optimă de culoare și niveluri mici de acrilamidă.

Este adecvat ca un ghid referitor la culori care oferă orientări cu privire la combinația optimă de culori și niveluri mici de acrilamidă să fie afișat în mod vizibil la locul de muncă astfel încât să fie la dispoziția personalului care prepară mâncarea.

| 2. | OSA care produc pâine și produse fine de panificație utilizează următoarele măsuri de diminuare în procesul de coacere:






  — | În măsura în care este posibil și compatibil cu procesul de producție și cerințele de igienă:






  — | prelungirea timpului de fermentare a drojdiei; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

—

În măsura în care este posibil și compatibil cu procesul de producție și cerințele de igienă:

—

prelungirea timpului de fermentare a drojdiei;

| — | conținutul de umiditate al aluatului pentru fabricarea unui produs cu un conținut mic de umiditate se optimizează; |
| --- | --- |

—

conținutul de umiditate al aluatului pentru fabricarea unui produs cu un conținut mic de umiditate se optimizează;

| — | reducerea temperaturii cuptorului și prelungirea timpului de coacere. |
| --- | --- |

—

reducerea temperaturii cuptorului și prelungirea timpului de coacere.

Produsele se coc până la o culoare finală mai deschisă, iar prăjirea până la obținerea unei culori închise se evită în cazul în care culoarea închisă a crustei este rezultatul unei frigeri puternice și nu are legătură cu compoziția sau natura specifică a pâinii care determină o crustă de culoare închisă.

| 3. | Atunci când prepară sandvișuri, OSA se asigură că ele sunt prăjite până se obține culoarea optimă. Este adecvat ca la fabricarea acestor produse specifice să se utilizeze, dacă sunt disponibile, ghiduri referitoare la culori, elaborate pentru tipuri de produse specifice, conținând îndrumări cu privire la combinația optimă de culoare și niveluri mici de acrilamidă. În cazul în care se utilizează pâine sau produse de panificație preambalate care urmează să fie finalizate, se urmează instrucțiunile de preparare.
  Ghidul referitor la culori menționat mai sus care oferă îndrumări cu privire la combinația optimă de culoare și niveluri mici de acrilamidă se afișează în mod vizibil la locul de muncă astfel încât să fie la dispoziția personalului care prepară mâncarea. |
| --- | --- |

3.

Ghidul referitor la culori menționat mai sus care oferă îndrumări cu privire la combinația optimă de culoare și niveluri mici de acrilamidă se afișează în mod vizibil la locul de muncă astfel încât să fie la dispoziția personalului care prepară mâncarea.

PARTEA B

MĂSURI DE DIMINUARE DE APLICAT DE CĂTRE OPERATORII DIN SECTORUL ALIMENTAR MENȚIONAȚI LA ARTICOLUL 2 ALINEATUL (3) ÎN PLUS FAȚĂ DE MĂSURILE DE DIMINUARE MENȚIONATE ÎN PARTEA A

1.   Cerință generală

OSA acceptă produsele menționate la articolul 1 alineatul (2) numai de la OSA care au pus în aplicare toate măsurile de diminuare stabilite în anexa I.

2.   Cartofi prăjiți și alte produse tăiate (prăjite prin imersiune în ulei) din cartofi

OSA:

| — | urmează instrucțiunile cu privire la depozitare furnizate de către OSA sau de furnizori sau prevăzute în măsurile de diminuare relevante din anexa I; |
| --- | --- |

—

urmează instrucțiunile cu privire la depozitare furnizate de către OSA sau de furnizori sau prevăzute în măsurile de diminuare relevante din anexa I;

| — | utilizează proceduri operaționale standard și friteuze calibrate, dotate cu temporizatoare computerizate și programate la parametri standard (timp-temperatură); |
| --- | --- |

—

utilizează proceduri operaționale standard și friteuze calibrate, dotate cu temporizatoare computerizate și programate la parametri standard (timp-temperatură);

| — | monitorizează nivelul de acrilamidă din produsele finite pentru a verifica dacă măsurile de diminuare sunt eficace în ceea ce privește menținerea nivelurilor de acrilamidă sub nivelul de referință. |
| --- | --- |

—

monitorizează nivelul de acrilamidă din produsele finite pentru a verifica dacă măsurile de diminuare sunt eficace în ceea ce privește menținerea nivelurilor de acrilamidă sub nivelul de referință.

3.   Produse de panificație

OSA monitorizează nivelul de acrilamidă din produsele finite pentru a verifica dacă măsurile de diminuare sunt eficace în ceea ce privește menținerea nivelurilor de acrilamidă sub nivelul de referință.

4.   Cafea

OSA asigură faptul că nivelul de acrilamidă din cafeaua furnizată este mai mic decât nivelul de referință specificat în anexa IV, ținând, totuși, seama că acest fapt s-ar putea să nu fie posibil pentru toate tipurile de cafea, în funcție de compoziție și de caracteristicile de prăjire. În aceste cazuri, se furnizează o justificare de către furnizor.

---

ANEXA III

CERINȚE REFERITOARE LA EȘANTIONARE ȘI ANALIZARE PENTRU MONITORIZAREA MENȚIONATĂ LA ARTICOLUL 4

I.   Eșantionarea

| 1. | Eșantionul este reprezentativ pentru lotul eșantionat. |
| --- | --- |

1.

| 2. | OSA se asigură că realizează eșantionarea și analizarea reprezentativă a produselor lor pentru a detecta prezența acrilamidei cu scopul de a verifica eficiența măsurilor de diminuare, și anume că nivelurile de acrilamidă sunt în mod constant sub nivelurile de referință. |
| --- | --- |

2.

| 3. | OSA se asigură că un eșantion reprezentativ din fiecare tip de produs este prelevat pentru analiza concentrației de acrilamidă. Un „tip de produs” include grupuri de produse cu ingrediente, concepție a rețetei, concepție a procesului și/sau control al procesului identice sau similare, acestea având o influență potențială asupra nivelurilor de acrilamidă din produsul finit. Programele de monitorizare acordă prioritate tipurilor de produse care au potențialul demonstrat de a depăși nivelul de referință, iar în cazul în care sunt fezabile alte măsuri de diminuare, programele de monitorizare trebuie să se bazeze pe analiza riscurilor. |
| --- | --- |

3.

II.   Analizarea

| 1. | OSA furnizează date suficiente pentru a permite o evaluare a nivelului de acrilamidă și a probabilității ca tipul de produs să depășească nivelul de referință. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eșantioanele se analizează într-un laborator care participă la programe adecvate de testare a competenței [care respectă „Protocolul Internațional Armonizat pentru Testarea Competenței Laboratoarelor de Analize (Chimice)” (1) dezvoltat sub auspiciile IUPAC/ISO/AOAC] și care utilizează metode aprobate de analiză pentru detecție și cuantificare. Laboratoarele pot demonstra că dispun de proceduri interne de control al calității. Exemple de astfel de proceduri sunt reprezentate de „Orientările ISO/AOAC/IUPAC privind controlul intern al calității în laboratoarele de chimie analitică” (2).
  Ori de câte ori este posibil, se estimează veridicitatea analizei prin includerea în analiză a materialelor de referință certificate adecvate. |
| --- | --- |

2.

Ori de câte ori este posibil, se estimează veridicitatea analizei prin includerea în analiză a materialelor de referință certificate adecvate.

| 3. | Metoda de analiză utilizată pentru analiza acrilamidei trebuie să îndeplinească următoarele criterii de performanță:






  Parametru | Criteriu |
| --- | --- | --- |
| Aplicabilitate | Produsele alimentare precizate în prezentul regulament |
| Specificitate | Fără interferențe de matrice sau spectrale |
| Eșantioane martor din teren | Sub limita de detecție (LOD) |
| Repetabilitate (RSDr) | de 0,66 ori RSDR astfel cum rezultă din ecuația Horwitz (modificată) |
| Reproductibilitate (RSDR) | astfel cum rezultă din ecuația lui Horwitz (modificată) |
| Recuperare | 75-110 % |
| Limita de detecție (LOD) | Trei zecimi din LOQ |
| Limita de cuantificare (LOQ) | Pentru nivelul de referință < 125 μg/kg: ≤ două cincimi din nivelul de referință (totuși, nu este necesare să fie sub 20 μg/kg)
  Pentru nivelul de referință ≥ 125 μg/kg: ≤ 50 μg/kg |

3.

Parametru

Criteriu

Aplicabilitate

Produsele alimentare precizate în prezentul regulament

Specificitate

Fără interferențe de matrice sau spectrale

Eșantioane martor din teren

Sub limita de detecție (LOD)

Repetabilitate (RSDr)

de 0,66 ori RSDR astfel cum rezultă din ecuația Horwitz (modificată)

Reproductibilitate (RSDR)

astfel cum rezultă din ecuația lui Horwitz (modificată)

Recuperare

75-110 %

Limita de detecție (LOD)

Trei zecimi din LOQ

Limita de cuantificare (LOQ)

Pentru nivelul de referință < 125 μg/kg: ≤ două cincimi din nivelul de referință (totuși, nu este necesare să fie sub 20 μg/kg)

Pentru nivelul de referință ≥ 125 μg/kg: ≤ 50 μg/kg

| 4. | Analiza acrilamidei poate fi înlocuită cu măsurarea proprietăților produsului (de exemplu, culoarea) sau a parametrilor procesului, cu condiția să se poată demonstra o corelație statistică între proprietățile produsului și parametrii procesului și nivelul de acrilamidă. |
| --- | --- |

4.

III.   Frecvența eșantionării

| 1. | Cel puțin o dată pe an, OSA eșantionează și analizează produse care au un nivel de acrilamidă cunoscut și bine controlat. OSA efectuează eșantionarea și analizarea cu o frecvență mai mare a produselor care au potențialul de a depăși nivelul de referință, iar în cazul în care sunt fezabile alte măsuri de diminuare, eșantionarea și analizarea trebuie să se bazeze pe analiza riscurilor. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pe baza acestei evaluări menționate în secțiunea II punctul 1, OSA specifică frecvențele adecvate de analizare a fiecărui tip de produs. Evaluarea se repetă dacă un produs sau un proces este modificat într-un mod care ar putea să conducă la o modificare a nivelului de acrilamidă din produsul finit. |
| --- | --- |

2.

IV.   Diminuare

În cazul în care rezultatul analitic, corectat pentru recuperare, dar fără a lua în considerare incertitudinea de măsurare, indică faptul că un produs a depășit nivelul de referință sau conține acrilamidă la un nivel mai mare decât cel anticipat (ținând seama de analizele anterioare, dar mai mic decât nivelul de referință), OSA efectuează o revizuire a măsurilor de diminuare aplicate și iau măsuri de diminuare disponibile suplimentare pentru a se asigura că nivelul de acrilamidă din produsul finit este sub nivelul de referință. Acest fapt trebuie să fie demonstrat prin efectuarea unor noi eșantionări și analizări reprezentative, după introducerea măsurilor de diminuare suplimentare.

V.   Informarea autorităților competente

La cerere, OSA pun anual la dispoziția autorității competente rezultatele analitice obținute în urma analizelor, împreună cu descrierea produselor analizate. Detalii privind măsurile de diminuare luate pentru a reduce nivelurile de acrilamidă sub nivelul de referință se furnizează pentru produsele care depășesc nivelul de referință.

---

(1)  M. Thompson et al, Pure and Applied Chemistry, 2006, 78, p. 145-196.

(2)  Editate de M. Thompson și R. Wood, Pure and Applied Chemistry, 1995, 67, p. 649-666.

---

ANEXA IV

NIVELURI DE REFERINȚĂ MENȚIONATE LA ARTICOLUL 1 ALINEATUL (1)

Nivelurile de referință pentru depistarea prezenței acrilamidei în produsele alimentare, menționate la articolul 1 alineatul (1), sunt după cum urmează:

| Produs alimentar | Nivel de referință
  [μg/kg] |
| --- | --- |
| Cartofi prăjiți (gata pentru consum) | 500 |
| Cartofi prăjiți (chipsuri) din cartofi proaspeți și din aluat de cartofi
  Produse crocante pe bază de cartofi
  Alte produse pe bază de cartofi din aluat de cartofi | 750 |
| Pâine moale | |
| (a) | Pâine obținută din grâu |

Produs alimentar

Nivel de referință

[μg/kg]

Cartofi prăjiți (gata pentru consum)

500

Cartofi prăjiți (chipsuri) din cartofi proaspeți și din aluat de cartofi

Produse crocante pe bază de cartofi

Alte produse pe bază de cartofi din aluat de cartofi

750

Pâine moale

(a)

Pâine obținută din grâu

50

| (b) | Pâine moale, alta decât pâinea obținută din grâu |
| --- | --- |

(b)

Pâine moale, alta decât pâinea obținută din grâu

100

Cereale pentru micul dejun (cu excepția porridge-ului)

| — | produse din tărâțe și boabe întregi de cereale, boabe expandate |
| --- | --- |

—

produse din tărâțe și boabe întregi de cereale, boabe expandate

300

| — | produse pe bază de grâu și secară (1) |
| --- | --- |

—

produse pe bază de grâu și secară (1)

300

| — | produse pe bază de porumb, ovăz, alac, orz și orez (1) |
| --- | --- |

—

produse pe bază de porumb, ovăz, alac, orz și orez (1)

150

Biscuiți și vafe

350

Produse crocante, cu excepția celor pe bază de cartofi

400

Pâine crocantă

350

Turtă dulce

800

Produse similare cu celelalte produse din această categorie

300

Cafea prăjită

400

Cafea instant (solubilă)

850

Înlocuitori de cafea

| (a) | înlocuitori de cafea exclusiv din cereale |
| --- | --- |

(a)

înlocuitori de cafea exclusiv din cereale

500

| (b) | înlocuitori de cafea pe bază de amestec de cereale și cicoare |
| --- | --- |

(b)

înlocuitori de cafea pe bază de amestec de cereale și cicoare

(2)

| (c) | înlocuitori de cafea exclusiv din cicoare |
| --- | --- |

(c)

înlocuitori de cafea exclusiv din cicoare

4 000

Produsele alimentare pentru sugari, produsele alimentare pe bază de cereale prelucrate pentru sugari și copii de vârstă mică, cu excepția biscuiților și a pesmetului (3)

40

Biscuiți și pesmet pentru sugari și copii de vârstă mică (3)

150

---

(1)  Cereale care nu sunt boabe integrale și/sau care nu au la bază tărâțe. Cereala prezentă în cea mai mare cantitate determină categoria.

(2)  Nivelul de referință care urmează să fie aplicat înlocuitorilor de cafea pe bază de amestec de cereale și cicoare ia în considerare proporția relativă a acestor ingrediente în produsul finit.

(3)  Conform definiției din Regulamentul (UE) nr. 609/2013.

---

| 21.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 304/45 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 304/45

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/2159 AL COMISIEI

din 20 noiembrie 2017

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 255/2010 în ceea ce privește anumite trimiteri la dispoziții ale OACI

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 551/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind organizarea și utilizarea spațiului aerian în cerul unic European (Regulamentul privind spațiul aerian) (1), în special articolul 6 alineatul (7),

întrucât:

| (1) | Anexa la Regulamentul (UE) nr. 255/2010 al Comisiei (2) se referă la dispoziții prevăzute în anexa 11 la Convenția privind aviația civilă internațională (Convenția de la Chicago) și, mai exact, la a 13-a ediție din iulie 2001, care încorporează modificarea nr. 49. La 10 noiembrie 2016, Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI) a modificat anexa 11 la Convenția de la Chicago, încorporând modificarea nr. 50A. |
| --- | --- |

(1)

Anexa la Regulamentul (UE) nr. 255/2010 al Comisiei (2) se referă la dispoziții prevăzute în anexa 11 la Convenția privind aviația civilă internațională (Convenția de la Chicago) și, mai exact, la a 13-a ediție din iulie 2001, care încorporează modificarea nr. 49. La 10 noiembrie 2016, Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI) a modificat anexa 11 la Convenția de la Chicago, încorporând modificarea nr. 50A.

| (2) | Anexa la Regulamentul (UE) nr. 255/2010 se referă și la dispozițiile prevăzute în Procedurile pentru serviciile de navigație aeriană ale OACI – Gestionarea traficului aerian (PANS-ATM, Doc. 4444) și, mai exact, la a 15-a ediție din 2007, care încorporează modificarea nr. 6. La 10 noiembrie 2016, OACI a modificat Doc. 4444, încorporând modificarea nr. 7A. |
| --- | --- |

(2)

Anexa la Regulamentul (UE) nr. 255/2010 se referă și la dispozițiile prevăzute în Procedurile pentru serviciile de navigație aeriană ale OACI – Gestionarea traficului aerian (PANS-ATM, Doc. 4444) și, mai exact, la a 15-a ediție din 2007, care încorporează modificarea nr. 6. La 10 noiembrie 2016, OACI a modificat Doc. 4444, încorporând modificarea nr. 7A.

| (3) | Prin urmare, trimiterile din Regulamentul (UE) nr. 255/2010 la anexa 11 la Convenția de la Chicago și la Doc. 4444 al OACI ar trebui să fie acum actualizate, pentru a se ține cont de respectivele modificări, permițându-le astfel statelor membre să își îndeplinească obligațiile juridice internaționale și să asigure coerența cu cadrul de reglementare internațional al OACI. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, trimiterile din Regulamentul (UE) nr. 255/2010 la anexa 11 la Convenția de la Chicago și la Doc. 4444 al OACI ar trebui să fie acum actualizate, pentru a se ține cont de respectivele modificări, permițându-le astfel statelor membre să își îndeplinească obligațiile juridice internaționale și să asigure coerența cu cadrul de reglementare internațional al OACI.

| (4) | Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 255/2010 ar trebui să fie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 255/2010 ar trebui să fie modificat în consecință.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru cerul unic, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru cerul unic,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

În anexa la Regulamentul (UE) nr. 255/2010, punctele 1 și 2 se înlocuiesc cu următorul text:

| „1. | Capitolul 3 punctul 3.7.5 (Air Traffic Flow Management) din anexa 11 la Convenția de la Chicago – Air Traffic Services (a 14-a ediție, iulie 2016, încorporând modificarea nr. 50A). |
| --- | --- |

„1.

Capitolul 3 punctul 3.7.5 (Air Traffic Flow Management) din anexa 11 la Convenția de la Chicago – Air Traffic Services (a 14-a ediție, iulie 2016, încorporând modificarea nr. 50A).

| 2. | Capitolul 3 (ATS system capacity and air traffic flow management) din Doc. 4444 al OACI, intitulat Procedures for Air Navigation Services – Air Traffic Management (PANS-ATM) (a 16-a ediție, 2016, încorporând modificarea nr. 7A).” |
| --- | --- |

2.

Capitolul 3 (ATS system capacity and air traffic flow management) din Doc. 4444 al OACI, intitulat Procedures for Air Navigation Services – Air Traffic Management (PANS-ATM) (a 16-a ediție, 2016, încorporând modificarea nr. 7A).”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 noiembrie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 96, 31.3.2004, p. 20.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 255/2010 al Comisiei din 25 martie 2010 de stabilire a unor norme comune privind managementul fluxului de trafic aerian (JO L 80, 26.3.2010, p. 10).

2

---

| 21.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 304/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 304/47

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/2160 AL COMISIEI

din 20 noiembrie 2017

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1079/2012 în ceea ce privește anumite trimiteri la dispoziții ale OACI

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind interoperabilitatea rețelei europene de gestionare a traficului aerian (regulament privind interoperabilitatea) (1), în special articolul 3 alineatul (5),

după consultarea Comitetului pentru cerul unic,

întrucât:

| (1) | Punctul 3 din anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1079/2012 al Comisiei (2) face trimitere la dispozițiile stabilite în Procedurile pentru serviciile de navigație – managementul traficului aerian (PANS-ATM, Doc. 4444) ale Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI), mai exact la ediția a 15-a din 2007, care include amendamentul 6. La 10 noiembrie 2016, OACI a modificat Doc. 4444, incluzând amendamentul 7A. |
| --- | --- |

(1)

Punctul 3 din anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1079/2012 al Comisiei (2) face trimitere la dispozițiile stabilite în Procedurile pentru serviciile de navigație – managementul traficului aerian (PANS-ATM, Doc. 4444) ale Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI), mai exact la ediția a 15-a din 2007, care include amendamentul 6. La 10 noiembrie 2016, OACI a modificat Doc. 4444, incluzând amendamentul 7A.

| (2) | Prin urmare, trimiterile la Doc. 4444 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1079/2012 ar trebui să fie acum actualizate pentru a se ține seama de amendamentul menționat, astfel încât statele membre să își poată îndeplini obligațiile juridice internaționale și să se asigure coerența cu cadrul de reglementare internațional al OACI. |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, trimiterile la Doc. 4444 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1079/2012 ar trebui să fie acum actualizate pentru a se ține seama de amendamentul menționat, astfel încât statele membre să își poată îndeplini obligațiile juridice internaționale și să se asigure coerența cu cadrul de reglementare internațional al OACI.

| (3) | Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1079/2012 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1079/2012 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

În anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1079/2012, punctul 3 se înlocuiește cu următorul text:

| „3. | Secțiunea 12.3.1.5 «8,33 kHz channel spacing» din Doc. 4444 PANS-ATM al OACI (ediția a 16-a – 2016, care include amendamentul 7A).” |
| --- | --- |

„3.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 noiembrie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 96, 31.3.2004, p. 26.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1079/2012 al Comisiei din 16 noiembrie 2012 de stabilire a cerințelor privind ecartul dintre canalele de voce pentru cerul unic european (JO L 320, 17.11.2012, p. 14).

2

---

DECIZII

| 21.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 304/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 304/48

---

DECIZIA (PESC) 2017/2161 A CONSILIULUI

din 20 noiembrie 2017

de modificare a Deciziei 2014/486/PESC privind misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 28, articolul 42 alineatul (4) și articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 22 iulie 2014, Consiliul a adoptat Decizia 2014/486/PESC (1) privind misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina). |
| --- | --- |

(1)

La 22 iulie 2014, Consiliul a adoptat Decizia 2014/486/PESC (1) privind misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina).

| (2) | La 3 decembrie 2015, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2015/2249 (2) prin care a prelungit mandatul misiunii până la 30 noiembrie 2017 și a stabilit o valoare de referință financiară pentru EUAM Ucraina până la 30 noiembrie 2016. |
| --- | --- |

(2)

La 3 decembrie 2015, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2015/2249 (2) prin care a prelungit mandatul misiunii până la 30 noiembrie 2017 și a stabilit o valoare de referință financiară pentru EUAM Ucraina până la 30 noiembrie 2016.

| (3) | Decizia (PESC) 2016/712 a Consiliului (3) a adaptat valoarea de referință financiară pentru perioada de până la 30 noiembrie 2016, iar Decizia (PESC) 2016/2083 a Consiliului (4) a acordat o valoare de referință financiară pentru perioada de la 1 decembrie 2016 până la 30 noiembrie 2017. |
| --- | --- |

(3)

Decizia (PESC) 2016/712 a Consiliului (3) a adaptat valoarea de referință financiară pentru perioada de până la 30 noiembrie 2016, iar Decizia (PESC) 2016/2083 a Consiliului (4) a acordat o valoare de referință financiară pentru perioada de la 1 decembrie 2016 până la 30 noiembrie 2017.

| (4) | În urma revizuirii strategice din 2017, mandatul EUAM Ucraina ar trebui prelungit până la 31 mai 2019. |
| --- | --- |

(4)

În urma revizuirii strategice din 2017, mandatul EUAM Ucraina ar trebui prelungit până la 31 mai 2019.

| (5) | Ar trebui prevăzută o nouă valoare de referință financiară pentru perioada 1 decembrie 2017-31 mai 2019. |
| --- | --- |

(5)

Ar trebui prevăzută o nouă valoare de referință financiară pentru perioada 1 decembrie 2017-31 mai 2019.

| (6) | Prin urmare, Decizia 2014/486/PESC ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, Decizia 2014/486/PESC ar trebui modificată în consecință.

| (7) | EUAM Ucraina se va desfășura în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și care ar putea aduce atingere realizării obiectivelor acțiunii externe a Uniunii prevăzute la articolul 21 din tratat, |
| --- | --- |

(7)

EUAM Ucraina se va desfășura în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și care ar putea aduce atingere realizării obiectivelor acțiunii externe a Uniunii prevăzute la articolul 21 din tratat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2014/486/PESC se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 14, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente misiunii EUAM Ucraina până la 30 noiembrie 2014 este de 2 680 000 EUR.
  Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente misiunii EUAM Ucraina în perioada 1 decembrie 2014-30 noiembrie 2015 este de 13 100 000 EUR.
  Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente misiunii EUAM Ucraina în perioada 1 decembrie 2015-30 noiembrie 2016 este de 17 670 000 EUR.
  Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente misiunii EUAM Ucraina în perioada 1 decembrie 2016-30 noiembrie 2017 este de 20 800 000 EUR.
  Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente misiunii EUAM Ucraina în perioada 1 decembrie 2017-31 mai 2019 este de 31 956 069,20 EUR.
  Consiliul stabilește valoarea de referință financiară pentru perioadele ulterioare.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 14, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente misiunii EUAM Ucraina până la 30 noiembrie 2014 este de 2 680 000 EUR.

Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente misiunii EUAM Ucraina în perioada 1 decembrie 2014-30 noiembrie 2015 este de 13 100 000 EUR.

Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente misiunii EUAM Ucraina în perioada 1 decembrie 2015-30 noiembrie 2016 este de 17 670 000 EUR.

Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente misiunii EUAM Ucraina în perioada 1 decembrie 2016-30 noiembrie 2017 este de 20 800 000 EUR.

Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente misiunii EUAM Ucraina în perioada 1 decembrie 2017-31 mai 2019 este de 31 956 069,20 EUR.

Consiliul stabilește valoarea de referință financiară pentru perioadele ulterioare.”

| 2. | La articolul 19, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Se aplică până la 31 mai 2019.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 19, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Se aplică până la 31 mai 2019.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Se aplică de la 1 decembrie 2017.

Adoptată la Bruxelles, 20 noiembrie 2017.

Pentru Consiliu

Președintele

M. REPS

---

(1)  Decizia 2014/486/PESC a Consiliului din 22 iulie 2014 privind misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina) (JO L 217, 23.7.2014, p. 42).

1

(2)  Decizia (PESC) 2015/2249 a Consiliului din 3 decembrie 2015 de modificare a Deciziei 2014/486/PESC privind misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina) (JO L 318, 4.12.2015, p. 38).

2

(3)  Decizia (PESC) 2016/712 a Consiliului din 12 mai 2016 de modificare a Deciziei 2014/486/PESC privind misiunea Uniunii Europene pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina) (JO L 125, 13.5.2016, p. 11).

3

(4)  Decizia (PESC) 2016/2083 a Consiliului din 28 noiembrie 2016 de modificare a Deciziei 2014/486/PESC privind misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina) (JO L 321, 29.11.2016, p. 55).

4

---

| 21.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 304/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 304/50

---

DECIZIA (PESC) 2017/2162 A CONSILIULUI

din 20 noiembrie 2017

de modificare a Deciziei 2013/233/PESC privind Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 28, articolul 42 alineatul (4) și articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 22 mai 2013, Consiliul a adoptat Decizia 2013/233/PESC (1), prin care s-a instituit Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya). |
| --- | --- |

(1)

La 22 mai 2013, Consiliul a adoptat Decizia 2013/233/PESC (1), prin care s-a instituit Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya).

| (2) | La 17 iulie 2017, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2017/1342 (2) prin care s-a prelungit mandatul EUBAM Libya până la 31 decembrie 2018 și s-a prevăzut o valoare de referință financiară până la 30 noiembrie 2017. |
| --- | --- |

(2)

La 17 iulie 2017, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2017/1342 (2) prin care s-a prelungit mandatul EUBAM Libya până la 31 decembrie 2018 și s-a prevăzut o valoare de referință financiară până la 30 noiembrie 2017.

| (3) | Decizia 2013/233/PESC ar trebui să fie modificată pentru a prevedea o valoare de referință financiară pentru perioada cuprinsă între 1 decembrie 2017 și 31 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(3)

Decizia 2013/233/PESC ar trebui să fie modificată pentru a prevedea o valoare de referință financiară pentru perioada cuprinsă între 1 decembrie 2017 și 31 decembrie 2018.

| (4) | EUBAM Libya se va desfășura în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și care ar putea aduce atingere realizării obiectivelor acțiunii externe a Uniunii, astfel cum sunt prevăzute la articolul 21 din tratat, |
| --- | --- |

(4)

EUBAM Libya se va desfășura în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și care ar putea aduce atingere realizării obiectivelor acțiunii externe a Uniunii, astfel cum sunt prevăzute la articolul 21 din tratat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

La articolul 13 alineatul (1) din Decizia 2013/233/PESC, se adaugă următorul paragraf:

„Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente EUBAM Libya pentru perioada 1 decembrie 2017-31 decembrie 2018 este de 31 200 000,00 EUR.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Se aplică de la data de 1 decembrie 2017.

Adoptată la Bruxelles, 20 noiembrie 2017.

Pentru Consiliu

Președintele

M. REPS

---

(1)  Decizia 2013/233/PESC a Consiliului din 22 mai 2013 privind Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya) (JO L 138, 24.5.2013, p. 15).

1

(2)  Decizia (PESC) 2017/1342 a Consiliului din 17 iulie 2017 de modificare și de prelungire a Deciziei 2013/233/PESC privind Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libya) (JO L 185, 18.7.2017, p. 60).

2

---

| 21.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 304/51 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 304/51

---

DECIZIA (PESC) 2017/2163 A CONSILIULUI

din 20 noiembrie 2017

de modificare a Deciziei 2014/145/PESC privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 29,

având în vedere Decizia 2014/145/PESC a Consiliului din 17 martie 2014 privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei (1), în special articolul 3 alineatul (1),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 17 martie 2014, Consiliul a adoptat Decizia 2014/145/PESC. |
| --- | --- |

(1)

La 17 martie 2014, Consiliul a adoptat Decizia 2014/145/PESC.

| (2) | În urma organizării de către Federația Rusă, la 10 septembrie 2017, a alegerilor pentru funcția de guvernator în orașul Sevastopol, anexat în mod ilegal, Consiliul consideră că o persoană ar trebui adăugată pe lista persoanelor, entităților și organismelor cărora li se aplică măsuri restrictive, astfel cum figurează în anexa la Decizia 2014/145/PESC. |
| --- | --- |

(2)

În urma organizării de către Federația Rusă, la 10 septembrie 2017, a alegerilor pentru funcția de guvernator în orașul Sevastopol, anexat în mod ilegal, Consiliul consideră că o persoană ar trebui adăugată pe lista persoanelor, entităților și organismelor cărora li se aplică măsuri restrictive, astfel cum figurează în anexa la Decizia 2014/145/PESC.

| (3) | Anexa la Decizia 2014/145/PESC ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Anexa la Decizia 2014/145/PESC ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Persoana care figurează pe lista din anexa la prezenta decizie se adaugă pe lista prevăzută în anexa la Decizia 2014/145/PESC.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 20 noiembrie 2017.

Pentru Consiliu

Președintele

M. REPS

---

(1)  
  JO L 78, 17.3.2014, p. 16.

1

---

ANEXĂ

Lista persoanelor menționate la articolul 1

| | Nume | Date de identificare | Motive | Data includerii pe listă |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „161. | Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV
  (Дмитрий Владимирович Овсянников) | Data nașterii: 21.2.1977
  Locul nașterii: Omsk, URSS | «Guvernator al Sevastopolului».
  Ovsyannikov a fost ales «Guvernator al Sevastopolului» în urma alegerilor din 10 septembrie 2017 organizate de Federația Rusă în orașul Sevastopol, anexat în mod ilegal.
  La 28 iulie 2016, președintele Putin l-a numit în calitatea de «Guvernator al Sevastopolului» interimar. În această calitate, a depus eforturi în direcția unei integrări sporite a peninsulei Crimeea, anexată în mod ilegal, în Federația Rusă și, ca atare, este responsabil de sprijinirea în mod activ sau de punerea în aplicare a unor acțiuni sau politici care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei.
  În 2017, Ovsyannikov a făcut declarații publice de sprijinire a anexării ilegale a Crimeei și a Sevastopolului și cu ocazia aniversării «referendumului din Crimeea» ilegal. Acesta a comemorat veteranii așa-numitelor «unități de autoapărare» care au facilitat desfășurarea de forțe ruse în peninsula Crimeea în perioada premergătoare anexării ilegale a acesteia de către Federația Rusă și a solicitat ca Sevastopol să devină capitala de sud a Federației Ruse. | 21.11.2017” |

Nume

Date de identificare

Motive

Data includerii pe listă

„161.

Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV

(Дмитрий Владимирович Овсянников)

Data nașterii: 21.2.1977

Locul nașterii: Omsk, URSS

«Guvernator al Sevastopolului».

Ovsyannikov a fost ales «Guvernator al Sevastopolului» în urma alegerilor din 10 septembrie 2017 organizate de Federația Rusă în orașul Sevastopol, anexat în mod ilegal.

La 28 iulie 2016, președintele Putin l-a numit în calitatea de «Guvernator al Sevastopolului» interimar. În această calitate, a depus eforturi în direcția unei integrări sporite a peninsulei Crimeea, anexată în mod ilegal, în Federația Rusă și, ca atare, este responsabil de sprijinirea în mod activ sau de punerea în aplicare a unor acțiuni sau politici care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei.

În 2017, Ovsyannikov a făcut declarații publice de sprijinire a anexării ilegale a Crimeei și a Sevastopolului și cu ocazia aniversării «referendumului din Crimeea» ilegal. Acesta a comemorat veteranii așa-numitelor «unități de autoapărare» care au facilitat desfășurarea de forțe ruse în peninsula Crimeea în perioada premergătoare anexării ilegale a acesteia de către Federația Rusă și a solicitat ca Sevastopol să devină capitala de sud a Federației Ruse.

21.11.2017”

---

| 21.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 304/53 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 304/53

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/2164 A COMISIEI

din 17 noiembrie 2017

privind recunoașterea sistemului voluntar „RTRS EU RED” pentru demonstrarea conformității cu criteriile de durabilitate în temeiul Directivelor 98/70/CE și 2009/28/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 1998 privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 93/12/CEE a Consiliului (1), în special articolul 7c alineatul (4) al doilea paragraf,

având în vedere Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (2), în special articolul 18 alineatul (4) al doilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Articolele 7b și 7c din Directiva 98/70/CE și anexa IV la aceasta, precum și articolele 17 și 18 din Directiva 2009/28/CE și anexa V la aceasta stabilesc criterii de durabilitate similare pentru biocarburanți și biolichide, precum și proceduri similare pentru a verifica dacă biocarburanții și biolichidele respectă acele criterii. |
| --- | --- |

(1)

Articolele 7b și 7c din Directiva 98/70/CE și anexa IV la aceasta, precum și articolele 17 și 18 din Directiva 2009/28/CE și anexa V la aceasta stabilesc criterii de durabilitate similare pentru biocarburanți și biolichide, precum și proceduri similare pentru a verifica dacă biocarburanții și biolichidele respectă acele criterii.

| (2) | În cazul în care biocarburanții și biolichidele se iau în considerare pentru scopurile menționate la articolul 17 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) din Directiva 2009/28/CE, statele membre ar trebui să solicite operatorilor economici să demonstreze că biocarburanții și biolichidele respectă criteriile de durabilitate prevăzute la articolul 17 alineatele (2)-(5) din respectiva directivă. |
| --- | --- |

(2)

În cazul în care biocarburanții și biolichidele se iau în considerare pentru scopurile menționate la articolul 17 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) din Directiva 2009/28/CE, statele membre ar trebui să solicite operatorilor economici să demonstreze că biocarburanții și biolichidele respectă criteriile de durabilitate prevăzute la articolul 17 alineatele (2)-(5) din respectiva directivă.

| (3) | Comisia poate decide ca sistemele internaționale sau naționale voluntare de stabilire a standardelor de producție a produselor obținute din biomasă să conțină date exacte în sensul articolului 17 alineatul (2) din Directiva 2009/28/CE și/sau să demonstreze că loturile de biocarburanți sau de biolichide respectă criteriile de durabilitate prevăzute la articolul 17 alineatele (3), (4) și (5) și/sau că niciun material nu a fost modificat sau eliminat în mod intenționat astfel încât lotul sau o parte a acestuia să intre sub incidența anexei IX. Atunci când un operator economic prezintă dovezi sau date obținute în conformitate cu un sistem voluntar care a fost recunoscut de Comisie, în măsura prevăzută în decizia de recunoaștere, statul membru în cauză nu ar trebui să solicite furnizorului dovezi suplimentare ale conformității cu criteriile de durabilitate. |
| --- | --- |

(3)

Comisia poate decide ca sistemele internaționale sau naționale voluntare de stabilire a standardelor de producție a produselor obținute din biomasă să conțină date exacte în sensul articolului 17 alineatul (2) din Directiva 2009/28/CE și/sau să demonstreze că loturile de biocarburanți sau de biolichide respectă criteriile de durabilitate prevăzute la articolul 17 alineatele (3), (4) și (5) și/sau că niciun material nu a fost modificat sau eliminat în mod intenționat astfel încât lotul sau o parte a acestuia să intre sub incidența anexei IX. Atunci când un operator economic prezintă dovezi sau date obținute în conformitate cu un sistem voluntar care a fost recunoscut de Comisie, în măsura prevăzută în decizia de recunoaștere, statul membru în cauză nu ar trebui să solicite furnizorului dovezi suplimentare ale conformității cu criteriile de durabilitate.

| (4) | Cererea de recunoaștere a faptului că sistemul voluntar „RTRS EU RED” demonstrează că loturile de biocarburanți respectă criteriile de durabilitate stabilite în Directiva 98/70/CE și în Directiva 2009/28/CE a fost transmisă Comisiei la 14 iunie 2017. Sistemul, situat în Ciudad de la Paz 353, PISO3 OF 307, C1426AGE Buenos Aires, Argentina, acoperă biocarburanți produși din soia. Documentele aferente sistemului recunoscut ar trebui să fie puse la dispoziție prin intermediul platformei în materie de transparență înființate în temeiul Directivei 2009/28/CE. |
| --- | --- |

(4)

Cererea de recunoaștere a faptului că sistemul voluntar „RTRS EU RED” demonstrează că loturile de biocarburanți respectă criteriile de durabilitate stabilite în Directiva 98/70/CE și în Directiva 2009/28/CE a fost transmisă Comisiei la 14 iunie 2017. Sistemul, situat în Ciudad de la Paz 353, PISO3 OF 307, C1426AGE Buenos Aires, Argentina, acoperă biocarburanți produși din soia. Documentele aferente sistemului recunoscut ar trebui să fie puse la dispoziție prin intermediul platformei în materie de transparență înființate în temeiul Directivei 2009/28/CE.

| (5) | În urma evaluării sistemului voluntar „RTRS EU RED”, Comisia a constatat că acesta respectă în mod adecvat criteriile de durabilitate prevăzute în Directiva 98/70/CE și în Directiva 2009/28/CE, precum și faptul că aplică o metodologie de echilibrare a masei care corespunde cerințelor de la articolul 7c alineatul (1) din Directiva 98/70/CE și de la articolul 18 alineatul (1) din Directiva 2009/28/CE. |
| --- | --- |

(5)

În urma evaluării sistemului voluntar „RTRS EU RED”, Comisia a constatat că acesta respectă în mod adecvat criteriile de durabilitate prevăzute în Directiva 98/70/CE și în Directiva 2009/28/CE, precum și faptul că aplică o metodologie de echilibrare a masei care corespunde cerințelor de la articolul 7c alineatul (1) din Directiva 98/70/CE și de la articolul 18 alineatul (1) din Directiva 2009/28/CE.

| (6) | În urma aceleiași evaluări, s-a constatat că sistemul voluntar „RTRS EU RED” respectă standardele corespunzătoare în materie de fiabilitate, de transparență și de auditare independentă, precum și cerințele metodologice din anexa IV la Directiva 98/70/CE și din anexa V la Directiva 2009/28/CE. |
| --- | --- |

(6)

În urma aceleiași evaluări, s-a constatat că sistemul voluntar „RTRS EU RED” respectă standardele corespunzătoare în materie de fiabilitate, de transparență și de auditare independentă, precum și cerințele metodologice din anexa IV la Directiva 98/70/CE și din anexa V la Directiva 2009/28/CE.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului privind durabilitatea biocarburanților și a biolichidelor, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului privind durabilitatea biocarburanților și a biolichidelor,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Sistemul voluntar „RTRS EU RED” (denumit în continuare „sistemul”), prezentat Comisiei, în scopul recunoașterii, la 14 iunie 2017, demonstrează că loturile de biocarburanți și de biolichide produse în conformitate cu standardele de producție pentru biocarburanți și biolichide specificate în sistem respectă criteriile de durabilitate prevăzute la articolul 7b alineatele (3), (4) și (5) din Directiva 98/70/CE și la articolul 17 alineatele (3), (4) și (5) din Directiva 2009/28/CE.

Sistemul conține, de asemenea, date exacte în sensul articolului 17 alineatul (2) din Directiva 2009/28/CE și al articolului 7b alineatul (2) din Directiva 98/70/CE.

Articolul 2

În cazul în care conținutul sistemului, astfel cum a fost prezentat Comisiei, în scopul recunoașterii, la 14 iunie 2017, suferă modificări care ar putea afecta temeiul prezentei decizii, modificările în cauză trebuie notificate Comisiei fără întârziere. Comisia evaluează modificările notificate pentru a stabili dacă sistemul continuă să respecte în mod corespunzător criteriile de durabilitate care au stat la baza recunoașterii sale.

Articolul 3

Comisia poate abroga prezenta decizie, printre altele, în următoarele situații:

| (a) | dacă s-a demonstrat în mod clar că sistemul nu a implementat elemente considerate esențiale pentru prezenta decizie sau dacă au avut loc încălcări grave și structurale ale respectivelor elemente; |
| --- | --- |

(a)

dacă s-a demonstrat în mod clar că sistemul nu a implementat elemente considerate esențiale pentru prezenta decizie sau dacă au avut loc încălcări grave și structurale ale respectivelor elemente;

| (b) | dacă sistemul nu transmite Comisiei rapoartele anuale prevăzute la articolul 7c alineatul (6) din Directiva 98/70/CE și la articolul 18 alineatul (6) din Directiva 2009/28/CE; |
| --- | --- |

(b)

dacă sistemul nu transmite Comisiei rapoartele anuale prevăzute la articolul 7c alineatul (6) din Directiva 98/70/CE și la articolul 18 alineatul (6) din Directiva 2009/28/CE;

| (c) | dacă sistemul nu pune în aplicare standardele de audit independent specificate în actele de punere în aplicare menționate la articolul 7c alineatul (5) al treilea paragraf din Directiva 98/70/CE și la articolul 18 alineatul (5) al treilea paragraf din Directiva 2009/28/CE sau îmbunătățiri ale altor elemente ale sistemului considerate esențiale pentru continuarea recunoașterii sale. |
| --- | --- |

(c)

dacă sistemul nu pune în aplicare standardele de audit independent specificate în actele de punere în aplicare menționate la articolul 7c alineatul (5) al treilea paragraf din Directiva 98/70/CE și la articolul 18 alineatul (5) al treilea paragraf din Directiva 2009/28/CE sau îmbunătățiri ale altor elemente ale sistemului considerate esențiale pentru continuarea recunoașterii sale.

Articolul 4

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică până la 12 decembrie 2022.

Adoptată la Bruxelles, 17 noiembrie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 350, 28.12.1998, p. 58.

1

(2)  
  JO L 140, 5.6.2009, p. 16.

2

---

| 21.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 304/55 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 304/55

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/2165 A COMISIEI

din 17 noiembrie 2017

de aprobare a planului de eradicare a pestei porcine africane la porcii sălbatici din anumite zone din Republica Cehă

[notificată cu numărul C(2017) 7536]

(Numai textul în limba cehă este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2002/60/CE a Consiliului din 27 iunie 2002 de stabilire a dispozițiilor specifice de combatere a pestei porcine africane și de modificare a Directivei 92/119/CEE în ceea ce privește boala Teschen și pesta porcină africană (1), în special articolul 16 alineatul (1) al doilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Directiva 2002/60/CE prevede măsurile minime care trebuie luate la nivelul Uniunii pentru combaterea pestei porcine africane, inclusiv cele care trebuie aplicate în cazul confirmării unui caz de pestă porcină africană la porcii sălbatici. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2002/60/CE prevede măsurile minime care trebuie luate la nivelul Uniunii pentru combaterea pestei porcine africane, inclusiv cele care trebuie aplicate în cazul confirmării unui caz de pestă porcină africană la porcii sălbatici.

| (2) | În 2017, Republica Cehă a notificat Comisiei existența unor cazuri de pestă porcină africană la porcii sălbatici și a adoptat măsurile de control al bolii impuse de Directiva 2002/60/CE. |
| --- | --- |

(2)

În 2017, Republica Cehă a notificat Comisiei existența unor cazuri de pestă porcină africană la porcii sălbatici și a adoptat măsurile de control al bolii impuse de Directiva 2002/60/CE.

| (3) | Având în vedere situația epidemiologică actuală și în conformitate cu Directiva 2002/60/CE, Republica Cehă a prezentat Comisiei un plan de eradicare a pestei porcine africane (denumit în continuare „planul de eradicare”). |
| --- | --- |

(3)

Având în vedere situația epidemiologică actuală și în conformitate cu Directiva 2002/60/CE, Republica Cehă a prezentat Comisiei un plan de eradicare a pestei porcine africane (denumit în continuare „planul de eradicare”).

| (4) | Pentru a stabili măsuri zoosanitare de combatere corespunzătoare și pentru a preveni răspândirea în continuare a bolii, în anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a Comisiei (2) a fost stabilită o listă a Uniunii cu zonele de risc ridicat. Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a fost modificată recent prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1850 a Comisiei (3) pentru a se ține cont, printre altele, de recentele cazuri de pestă porcină africană la porcii sălbatici din Republica Cehă. Astfel, părțile I și II din anexa respectivă includ în prezent zonele infectate din Republica Cehă. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a stabili măsuri zoosanitare de combatere corespunzătoare și pentru a preveni răspândirea în continuare a bolii, în anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a Comisiei (2) a fost stabilită o listă a Uniunii cu zonele de risc ridicat. Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a fost modificată recent prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1850 a Comisiei (3) pentru a se ține cont, printre altele, de recentele cazuri de pestă porcină africană la porcii sălbatici din Republica Cehă. Astfel, părțile I și II din anexa respectivă includ în prezent zonele infectate din Republica Cehă.

| (5) | Planul de eradicare a fost examinat de Comisie și a fost considerat conform cu cerințele stabilite la articolul 16 din Directiva 2002/60/CE. Prin urmare, acesta ar trebui să fie aprobat în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Planul de eradicare a fost examinat de Comisie și a fost considerat conform cu cerințele stabilite la articolul 16 din Directiva 2002/60/CE. Prin urmare, acesta ar trebui să fie aprobat în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se aprobă planul prezentat de Republica Cehă la 24 octombrie 2017 de eradicare a pestei porcine africane la populațiile de porci sălbatici din zonele afectate de pe teritoriul respectivului stat membru.

Articolul 2

Până la 1 decembrie 2017, Republica Cehă pune în vigoare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru punerea în aplicare a planului de eradicare menționat la articolul 1.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Cehe.

Adoptată la Bruxelles, 17 noiembrie 2017.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 192, 20.7.2002, p. 27.

1

(2)  Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a Comisiei din 9 octombrie 2014 privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre și de abrogare a Deciziei de punere în aplicare 2014/178/UE (JO L 295, 11.10.2014, p. 63).

2

(3)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1850 a Comisiei din 11 octombrie 2017 de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre (JO L 264, 13.10.2017, p. 7).

3

---

| 21.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 304/57 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 304/57

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/2166 A COMISIEI

din 17 noiembrie 2017

de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre

[notificată cu numărul C(2017) 7540]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 89/662/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controlul veterinar în cadrul schimburilor intracomunitare în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 9 alineatul (4),

având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile intracomunitare cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (2), în special articolul 10 alineatul (4),

având în vedere Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (3), în special articolul 4 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a Comisiei (4) stabilește măsuri zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre. Anexa la decizia de punere în aplicare menționată delimitează și enumeră, într-o listă din părțile sale I-IV, anumite zone din statele membre respective, care sunt diferențiate în funcție de nivelul de risc pe baza situației epidemiologice a bolii respective. Lista include anumite zone din Estonia, Letonia, Lituania și Polonia. |
| --- | --- |

(1)

Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a Comisiei (4) stabilește măsuri zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre. Anexa la decizia de punere în aplicare menționată delimitează și enumeră, într-o listă din părțile sale I-IV, anumite zone din statele membre respective, care sunt diferențiate în funcție de nivelul de risc pe baza situației epidemiologice a bolii respective. Lista include anumite zone din Estonia, Letonia, Lituania și Polonia.

| (2) | În septembrie și octombrie 2017 au fost observate câteva cazuri de pestă porcină africană la porcii mistreți în municipalitățile Kuldīgas novads din Letonia, în Jurbarko rajono savivaldybė din Lituania și în gminy Bargłów Kościelny, Płaska, Sejny și Stary Brus din Polonia, în zone enumerate în prezent în partea I din anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Aceste cazuri reprezintă un nivel crescut de risc care ar trebui să fie reflectat în anexa la decizia de punere în aplicare respectivă. |
| --- | --- |

(2)

În septembrie și octombrie 2017 au fost observate câteva cazuri de pestă porcină africană la porcii mistreți în municipalitățile Kuldīgas novads din Letonia, în Jurbarko rajono savivaldybė din Lituania și în gminy Bargłów Kościelny, Płaska, Sejny și Stary Brus din Polonia, în zone enumerate în prezent în partea I din anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Aceste cazuri reprezintă un nivel crescut de risc care ar trebui să fie reflectat în anexa la decizia de punere în aplicare respectivă.

| (3) | În septembrie și octombrie 2017 au apărut câteva focare de pestă porcină africană la porcii domestici în Lääne-Nigula vald în Estonia, Neretas novads în Letonia, Anykščių rajono savivaldybė, Kavarsko seniūnija din Lituania și în gmina Lipsk din Polonia. Aceste focare au apărut în zone enumerate în prezent în partea II din anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Aceste focare reprezintă un nivel crescut de risc care ar trebui să fie reflectat în anexa la decizia de punere în aplicare respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În septembrie și octombrie 2017 au apărut câteva focare de pestă porcină africană la porcii domestici în Lääne-Nigula vald în Estonia, Neretas novads în Letonia, Anykščių rajono savivaldybė, Kavarsko seniūnija din Lituania și în gmina Lipsk din Polonia. Aceste focare au apărut în zone enumerate în prezent în partea II din anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE. Aceste focare reprezintă un nivel crescut de risc care ar trebui să fie reflectat în anexa la decizia de punere în aplicare respectivă.

| (4) | Începând cu luna octombrie 2016, nu a existat nicio notificare a vreunui focar de pestă porcină africană la porcii domestici în anumite zone din Letonia care sunt, în prezent, menționate în partea III a anexei respective. În plus, supravegherea măsurilor de biosecuritate a fost pusă în aplicare în mod satisfăcător în exploatațiile din zonele respective pe baza programelor naționale pentru biosecuritate menite să prevină răspândirea virusului în cauză. Aceste elemente indică o îmbunătățire a situației epidemiologice în Letonia. |
| --- | --- |

(4)

Începând cu luna octombrie 2016, nu a existat nicio notificare a vreunui focar de pestă porcină africană la porcii domestici în anumite zone din Letonia care sunt, în prezent, menționate în partea III a anexei respective. În plus, supravegherea măsurilor de biosecuritate a fost pusă în aplicare în mod satisfăcător în exploatațiile din zonele respective pe baza programelor naționale pentru biosecuritate menite să prevină răspândirea virusului în cauză. Aceste elemente indică o îmbunătățire a situației epidemiologice în Letonia.

| (5) | Începând cu luna iulie 2017, nu a existat nicio notificare a vreunui focar de pestă porcină africană la porcii domestici în anumite zone din Letonia care sunt, în prezent, menționate în partea III a anexei respective și în care nu sunt prezente exploatații de porcine necomerciale. În plus, supravegherea măsurilor de biosecuritate a fost pusă în aplicare în mod satisfăcător în exploatațiile din zonele respective. Aceste elemente indică o îmbunătățire a situației epidemiologice în Lituania. |
| --- | --- |

(5)

Începând cu luna iulie 2017, nu a existat nicio notificare a vreunui focar de pestă porcină africană la porcii domestici în anumite zone din Letonia care sunt, în prezent, menționate în partea III a anexei respective și în care nu sunt prezente exploatații de porcine necomerciale. În plus, supravegherea măsurilor de biosecuritate a fost pusă în aplicare în mod satisfăcător în exploatațiile din zonele respective. Aceste elemente indică o îmbunătățire a situației epidemiologice în Lituania.

| (6) | Evoluția situației epidemiologice actuale a pestei porcine africane care afectează efectivele de porci domestici și sălbatici din Uniune ar trebui luată în considerare la evaluarea riscului pentru sănătatea animalelor pe care îl prezintă noua situație a bolii în Estonia, Letonia, Lituania și Polonia. Pentru a aplica în mod corespunzător măsurile zoosanitare prevăzute în Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE și pentru a preveni răspândirea în continuare a pestei porcine africane, împiedicându-se totodată orice perturbare inutilă a comerțului în Uniune și evitându-se impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, lista Uniunii cu zonele care fac obiectul măsurilor zoosanitare prevăzute în anexa la decizia de punere în aplicare respectivă ar trebui modificată pentru a se ține seama de modificările situației epidemiologice a bolii respective în Estonia, Letonia, Lituania și Polonia. |
| --- | --- |

(6)

Evoluția situației epidemiologice actuale a pestei porcine africane care afectează efectivele de porci domestici și sălbatici din Uniune ar trebui luată în considerare la evaluarea riscului pentru sănătatea animalelor pe care îl prezintă noua situație a bolii în Estonia, Letonia, Lituania și Polonia. Pentru a aplica în mod corespunzător măsurile zoosanitare prevăzute în Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE și pentru a preveni răspândirea în continuare a pestei porcine africane, împiedicându-se totodată orice perturbare inutilă a comerțului în Uniune și evitându-se impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, lista Uniunii cu zonele care fac obiectul măsurilor zoosanitare prevăzute în anexa la decizia de punere în aplicare respectivă ar trebui modificată pentru a se ține seama de modificările situației epidemiologice a bolii respective în Estonia, Letonia, Lituania și Polonia.

| (7) | În consecință, zonele afectate de cazurile recente de pestă porcină africană apărute la mistreții din Letonia, Lituania și Polonia, zone menționate în prezent în partea I a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, ar trebui să fie de acum menționate în partea II a anexei respective. |
| --- | --- |

(7)

În consecință, zonele afectate de cazurile recente de pestă porcină africană apărute la mistreții din Letonia, Lituania și Polonia, zone menționate în prezent în partea I a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, ar trebui să fie de acum menționate în partea II a anexei respective.

| (8) | În plus, zonele afectate de focarele recente de pestă porcină africană apărută la porcii domestici din Estonia, Letonia, Lituania și Polonia care sunt menționate în prezent în părțile I și II ale anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE ar trebui să fie acum menționate în partea III a anexei respective. |
| --- | --- |

(8)

În plus, zonele afectate de focarele recente de pestă porcină africană apărută la porcii domestici din Estonia, Letonia, Lituania și Polonia care sunt menționate în prezent în părțile I și II ale anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE ar trebui să fie acum menționate în partea III a anexei respective.

| (9) | În plus, zonele specifice din Letonia care sunt, în prezent, menționate în partea III din anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, pentru care nu au existat notificări recente privind focare de pestă porcină africană, ar trebui să fie menționate de acum în partea II din anexa respectivă. |
| --- | --- |

(9)

În plus, zonele specifice din Letonia care sunt, în prezent, menționate în partea III din anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE, pentru care nu au existat notificări recente privind focare de pestă porcină africană, ar trebui să fie menționate de acum în partea II din anexa respectivă.

| (10) | Prin urmare, anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE ar trebui modificată în consecință.

| (11) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE se înlocuiește cu textul anexei la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 17 noiembrie 2017.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 395, 30.12.1989, p. 13.

1

(2)  
  JO L 224, 18.8.1990, p. 29.

2

(3)  
  JO L 18, 23.1.2003, p. 11.

3

(4)  Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE a Comisiei din 9 octombrie 2014 privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine africane în anumite state membre și de abrogare a Deciziei de punere în aplicare 2014/178/UE (JO L 295, 11.10.2014, p. 63).

4

---

ANEXĂ

Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/709/UE se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXĂ

PARTEA I

1.   Republica Cehă

Următoarele zone din Republica Cehă:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín. |
| --- | --- |

—

okres Vsetín.

2.   Estonia

Următoarele zone din Estonia:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Letonia

Următoarele zone din Letonia:

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Auces novada Bēnes, Vecauces un Ukru pagasts, Auces pilsēta, |
| --- | --- |

—

Auces novada Bēnes, Vecauces un Ukru pagasts, Auces pilsēta,

| — | Dobeles novada Penkules pagasts, |
| --- | --- |

—

Dobeles novada Penkules pagasts,

| — | Jelgavas novada Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Gudenieku, Turlavas, Kurmāles, Snēpeles, Laidu pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Gudenieku, Turlavas, Kurmāles, Snēpeles, Laidu pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | Rundāles novada Svitenes un Viesturu pagasts, |
| --- | --- |

—

Rundāles novada Svitenes un Viesturu pagasts,

| — | Saldus novada Ezeres, Kursīšu, Novadnieku, Pampāļu, Saldus, Zaņas un Zirņu pagasts, Saldus pilsēta, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Ezeres, Kursīšu, Novadnieku, Pampāļu, Saldus, Zaņas un Zirņu pagasts, Saldus pilsēta,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

4.   Lituania

Următoarele zone din Lituania:

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto Jurbarkų ir Viešvilės seniūnijos ir Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 146, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto Jurbarkų ir Viešvilės seniūnijos ir Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 146,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Linkuvos ir Pašvitinio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Linkuvos ir Pašvitinio seniūnijos,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seninūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės ir į pietus nuo kelio Nr. 3004, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seninūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės ir į pietus nuo kelio Nr. 3004,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų, Baisogalos, Grinkiškio, Radviliškio, Radviliškio miesto, Skėmių, Šaukoto, Šeduvos miesto, Šaulėnų ir Tyrulių, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų, Baisogalos, Grinkiškio, Radviliškio, Radviliškio miesto, Skėmių, Šaukoto, Šeduvos miesto, Šaulėnų ir Tyrulių,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos seniūnija į šiaurę nuo kelio Nr. A1, Ariogalos miesto, Betygalos seniūnijos, Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos į šiaurę nuo kelio Nr. A1, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto, Šiluvos ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos seniūnija į šiaurę nuo kelio Nr. A1, Ariogalos miesto, Betygalos seniūnijos, Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos į šiaurę nuo kelio Nr. A1, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto, Šiluvos ir Viduklės seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė.

5.   Polonia

Următoarele zone din Polonia:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Biała Piska, Orzysz, Pisz i Ruciane Nida w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Biała Piska, Orzysz, Pisz i Ruciane Nida w powiecie piskim,

| gminy Miłki i Wydminy w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Miłki i Wydminy w powiecie giżyckim,

| gminy Olecko, Świętajno i Wieliczki w powiecie oleckim. |
| --- |

gminy Olecko, Świętajno i Wieliczki w powiecie oleckim.

| w województwie podlaskim:





  gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Boćki, Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr. 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), miasto Bielsk Podlaski, część gminy Orla położona na zachód od drogi nr. 66 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Boćki, Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr. 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), miasto Bielsk Podlaski, część gminy Orla położona na zachód od drogi nr. 66 w powiecie bielskim,

| gminy Augustów z miastem Augustów, Nowinka i część gminy Sztabin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 664 w powiecie augustowskim; |
| --- |

gminy Augustów z miastem Augustów, Nowinka i część gminy Sztabin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr. 664 w powiecie augustowskim;

| gminy Dąbrowa Białostocka, Janów, Suchowola i Korycin w powiecie sokólskim, |
| --- |

gminy Dąbrowa Białostocka, Janów, Suchowola i Korycin w powiecie sokólskim,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy i Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy i Poświętne w powiecie białostockim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| gminy Bakałarzewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim,

| gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat miejski Suwałki. |
| --- |

powiat miejski Suwałki.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Sabnie, Sterdyń, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Sabnie, Sterdyń, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| gminy Domanice, Kotuń, Mokobody, Skórzec, Suchożebry, Mordy, Siedlce, Wiśniew i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

gminy Domanice, Kotuń, Mokobody, Skórzec, Suchożebry, Mordy, Siedlce, Wiśniew i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Lelis, Łyse, Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Lelis, Łyse, Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| gminy Olszanka i Łosice w powiecie łosickim, |
| --- |

gminy Olszanka i Łosice w powiecie łosickim,

| powiat ostrowski. |
| --- |

powiat ostrowski.

| w województwie lubelskim:





  gminy Cyców, Ludwin i Puchaczów w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Cyców, Ludwin i Puchaczów w powiecie łęczyńskim,

| gminy Borki, Czemierniki, miasto Radzyń Podlaski i Ulan-Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Borki, Czemierniki, miasto Radzyń Podlaski i Ulan-Majorat w powiecie radzyńskim,

| gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Stanin, Trzebieszów, Wojcieszków i gmina wiejska Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Stanin, Trzebieszów, Wojcieszków i gmina wiejska Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Siemień i Sosnowica w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Siemień i Sosnowica w powiecie parczewskim,

| gminy Dorohusk, Kamień, Chełm, Ruda – Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Dorohusk, Kamień, Chełm, Ruda – Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Firlej, Kock, Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski i Uścimów |
| --- |

gminy Firlej, Kock, Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski i Uścimów

| w powiecie lubartowskim. |
| --- |

w powiecie lubartowskim.

PARTEA II

1.   Republica Cehă

Următoarele zone din Republica Cehă:

| — | okres Zlín. |
| --- | --- |

—

okres Zlín.

2.   Estonia

Următoarele zone din Estonia:

| — | Haapsalu linn, |
| --- | --- |

—

Haapsalu linn,

| — | Hanila vald, |
| --- | --- |

—

Hanila vald,

| — | Harju maakond, |
| --- | --- |

—

Harju maakond,

| — | Ida-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Ida-Viru maakond,

| — | Jõgeva maakond, |
| --- | --- |

—

Jõgeva maakond,

| — | Järva maakond, |
| --- | --- |

—

Järva maakond,

| — | Kihelkonna vald, |
| --- | --- |

—

Kihelkonna vald,

| — | Kullamaa vald, |
| --- | --- |

—

Kullamaa vald,

| — | Kuressaare linn, |
| --- | --- |

—

Kuressaare linn,

| — | Lääne-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Lääne-Viru maakond,

| — | Lääne-Saare vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Saare vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maanatee nr. 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maanatee nr. 79),

| — | Lihula vald, |
| --- | --- |

—

Lihula vald,

| — | Martna vald, |
| --- | --- |

—

Martna vald,

| — | Muhu vald, |
| --- | --- |

—

Muhu vald,

| — | Mustjala vald, |
| --- | --- |

—

Mustjala vald,

| — | osa Noarootsi vallast, mis asub põhja pool maanteest nr. 230, |
| --- | --- |

—

osa Noarootsi vallast, mis asub põhja pool maanteest nr. 230,

| — | Nõva vald, |
| --- | --- |

—

Nõva vald,

| — | Pihtla vald, |
| --- | --- |

—

Pihtla vald,

| — | Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald), |
| --- | --- |

—

Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald),

| — | Põlva maakond, |
| --- | --- |

—

Põlva maakond,

| — | Rapla maakond, |
| --- | --- |

—

Rapla maakond,

| — | osa Ridala vallast, mis asub edela pool maanteest nr. 31, |
| --- | --- |

—

osa Ridala vallast, mis asub edela pool maanteest nr. 31,

| — | Ruhnu vald, |
| --- | --- |

—

Ruhnu vald,

| — | Salme vald, |
| --- | --- |

—

Salme vald,

| — | Tartu maakond, |
| --- | --- |

—

Tartu maakond,

| — | Torgu vald, |
| --- | --- |

—

Torgu vald,

| — | Valga maakond, |
| --- | --- |

—

Valga maakond,

| — | Viljandi maakond, |
| --- | --- |

—

Viljandi maakond,

| — | Vormsi vald, |
| --- | --- |

—

Vormsi vald,

| — | Võru maakond. |
| --- | --- |

—

Võru maakond.

3.   Letonia

Următoarele zone din Letonia:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novada Lielauces un Īles pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Lielauces un Īles pagasts,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts,

| — | Dobeles novada Dobeles, Annenieku, Bikstu, Zebrenes, Naudītes, Auru, Krimūnu, Bērzes un Jaunbērzes pagasts, Dobeles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dobeles novada Dobeles, Annenieku, Bikstu, Zebrenes, Naudītes, Auru, Krimūnu, Bērzes un Jaunbērzes pagasts, Dobeles pilsēta,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novada Glūdas, Zaļenieku, Svētes, Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Glūdas, Zaļenieku, Svētes, Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Padures, Pelču, Rumbas, Rendas, Kalibes un Vārmes pagasti, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Padures, Pelču, Rumbas, Rendas, Kalibes un Vārmes pagasti,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novada Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P73 un uz rietumiem no autoceļa 932, |
| --- | --- |

—

Neretas novada Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P73 un uz rietumiem no autoceļa 932,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novada Saunas pagasts, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Saunas pagasts,

| — | Priekuļu novada Veselavas pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P28 un rietumiem no autoceļa P20, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novada Veselavas pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P28 un rietumiem no autoceļa P20,

| — | Raunas novada Drustu pagasts un Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Drustu pagasts un Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa A2,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novada Rundāles pagasts, |
| --- | --- |

—

Rundāles novada Rundāles pagasts,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Saldus novada Jaunlutriņu, Lutriņu un Šķēdes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Jaunlutriņu, Lutriņu un Šķēdes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novada Elkšņu un Viesītes pagasts, Viesītes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Viesītes novada Elkšņu un Viesītes pagasts, Viesītes pilsēta,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

4.   Lituania

Următoarele zone din Lituania:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė: Andrioniškio, Anykščių, Debeikių, Kavarsko seniūnijos dalis į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 1205 ir į šiaurę rytus nuo kelio Nr. 1218, Kurklių, Skiemonių, Svėdasų, Troškūnų ir Viešintų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė: Andrioniškio, Anykščių, Debeikių, Kavarsko seniūnijos dalis į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 1205 ir į šiaurę rytus nuo kelio Nr. 1218, Kurklių, Skiemonių, Svėdasų, Troškūnų ir Viešintų seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Veliuonos seniūnijos ir Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 146, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Veliuonos seniūnijos ir Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 146,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 3514 ir Nr. 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 3514 ir Nr. 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo, Lygumų, Pakruojo ir Žeimelio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo, Lygumų, Pakruojo ir Žeimelio seniūnijos,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Saločių ir Pušaloto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Saločių ir Pušaloto seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Pakalniškių ir Sidabravo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Pakalniškių ir Sidabravo seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Kalnūjų, Girkalnio, Ariogalios seniūnijos į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Kalnūjų, Girkalnio, Ariogalios seniūnijos į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

5.   Polonia

Următoarele zone din Polonia:

| w województwie podlaskim:





  część gminy Wizna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na południe od linii wyznaczoną przez drogę nr. 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Wizna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na południe od linii wyznaczoną przez drogę nr. 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim,

| gmina Dubicze Cerkiewne, Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr. 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gmina Dubicze Cerkiewne, Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr. 66 w powiecie hajnowskim,

| gmina Kobylin-Borzymy w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Kobylin-Borzymy w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr. 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), część gminy Orla położona na wschód od drogi nr. 66 w powiecie bielskim, |
| --- |

część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr. 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr. 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), część gminy Orla położona na wschód od drogi nr. 66 w powiecie bielskim,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Bargłów Kościelny, Płaska i część gminy Sztabin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 664 w powiecie augustowskim, |
| --- |

gminy Bargłów Kościelny, Płaska i część gminy Sztabin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr. 664 w powiecie augustowskim,

| gminy Sokółka, Szudziałowo, Sidra, Kuźnica, Nowy Dwór i Krynki w powiecie sokólskim. |
| --- |

gminy Sokółka, Szudziałowo, Sidra, Kuźnica, Nowy Dwór i Krynki w powiecie sokólskim.

| w województwie mazowieckim:





  gmina Przesmyki w powiecie siedleckim. |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gmina Przesmyki w powiecie siedleckim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Komarówka Podlaska i Wohyń w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Komarówka Podlaska i Wohyń w powiecie radzyńskim,

| gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim,

| gminy Rossosz, Wisznice, Sławatycze, Sosnówka, Tuczna i Łomazy w powiecie bialskim. |
| --- |

gminy Rossosz, Wisznice, Sławatycze, Sosnówka, Tuczna i Łomazy w powiecie bialskim.

PARTEA III

1.   Estonia

Următoarele zone din Estonia:

| — | Audru vald, |
| --- | --- |

—

Audru vald,

| — | Lääne-Nigula vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Nigula vald,

| — | Laimjala vald, |
| --- | --- |

—

Laimjala vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr. 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr. 79),

| — | osa Noarootsi vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr. 230, |
| --- | --- |

—

osa Noarootsi vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr. 230,

| — | Orissaare vald, |
| --- | --- |

—

Orissaare vald,

| — | Pöide vald, |
| --- | --- |

—

Pöide vald,

| — | osa Ridala vallast, mis asub kirde pool maanteest nr. 31, |
| --- | --- |

—

osa Ridala vallast, mis asub kirde pool maanteest nr. 31,

| — | Tõstamaa vald, |
| --- | --- |

—

Tõstamaa vald,

| — | Valjala vald. |
| --- | --- |

—

Valjala vald.

2.   Letonia

Următoarele zone din Letonia:

| — | Aglonas novada Aglonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Aglonas pagasts,

| — | Auces novada Vītiņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Vītiņu pagasts,

| — | Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Limbažu novada Vidrižu pagasts, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Vidrižu pagasts,

| — | Neretas novada Neretas, Pilskalnes, Zalves pagasts un Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa P73 un uz austrumiem no autoceļa 932, |
| --- | --- |

—

Neretas novada Neretas, Pilskalnes, Zalves pagasts un Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa P73 un uz austrumiem no autoceļa 932,

| — | Priekuļu novada Liepas un Mārsēnu pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P28 un austrumiem no autoceļa P20, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novada Liepas un Mārsēnu pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P28 un austrumiem no autoceļa P20,

| — | Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta,

| — | Raunas novada Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa A2,

| — | Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Jaunauces, Rubas, Vadakstes un Zvārdes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Jaunauces, Rubas, Vadakstes un Zvārdes pagasts,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Viesītes novada Rites un Saukas pagasts. |
| --- | --- |

—

Viesītes novada Rites un Saukas pagasts.

3.   Lituania

Următoarele zone din Lituania:

| — | Anykščių rajono savivaldybė: Kavarsko seniūnijos dalis į vakarus-nuo kelio Nr. 1205 ir į pietus nuo kelio Nr. 1218 ir Traupio seniūnija, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė: Kavarsko seniūnijos dalis į vakarus-nuo kelio Nr. 1205 ir į pietus nuo kelio Nr. 1218 ir Traupio seniūnija,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 3514 ir Nr. 229, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 3514 ir Nr. 229,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio seniūnija, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio seniūnija,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės ir į šiaurę nuo kelio Nr. 3004, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės ir į šiaurę nuo kelio Nr. 3004,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų ir Vaškų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų ir Vaškų seniūnijos,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė.

4.   Polonia

Următoarele zone din Polonia:

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| gminy Jedwabne i Przytuły oraz część gminy Wizna, położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Jedwabne i Przytuły oraz część gminy Wizna, położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim,

| gmina Lipsk w powiecie augustowskim, |
| --- |

gmina Lipsk w powiecie augustowskim,

| części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr. 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr. 66 w powiecie hajnowskim,

| gminy Drohiczyn, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim. |
| --- |

gminy Drohiczyn, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim,

| gminy Korczew i Paprotnia w powiecie siedleckim. |
| --- |

gminy Korczew i Paprotnia w powiecie siedleckim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Radzyń Podlaski i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Radzyń Podlaski i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gmina Podedwórze w powiecie parczewskim. |
| --- |

gmina Podedwórze w powiecie parczewskim.

PARTEA IV

Italia

Următoarele zone din Italia:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Rectificări

| 21.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 304/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 304/69

---

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/141 al Comisiei din 26 ianuarie 2017 de instituire a unor taxe antidumping definitive la importurile de anumite accesorii de țevărie pentru sudat cap la cap, din oțel inoxidabil, chiar finisate, originare din Republica Populară Chineză și Taiwan

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 22 din 27 ianuarie 2017
  )

La pagina 52, articolul 1, alineatul (1):

în loc de:

„(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de accesorii de țevărie pentru sudat cap la cap, din tipuri de oțel inoxidabil austenitic de diferite calități, care corespund tipurilor AISI 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 și 321H și echivalentelor acestora în celelalte norme, cu un diametru exterior de maximum 406,4 mm și cu o grosime a peretelui care nu depășește 16 mm, cu un finisaj al suprafețelor exterioare cu o valoare medie a rugozității (Ra) de cel puțin 0,8 micrometri, fără flanșe, chiar finisate, originare din RPC și Taiwan. Produsul se încadrează la codurile NC ex 7307 23 10 și ex 7307 23 90 (coduri Taric 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).”,

se citește:

„(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de accesorii de țevărie pentru sudat cap la cap, din tipuri de oțel inoxidabil austenitic de diferite calități, care corespund tipurilor AISI 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 și 321H și echivalentelor acestora în celelalte norme, cu un diametru exterior de maximum 406,4 mm și cu o grosime a peretelui care nu depășește 16 mm, cu o valoare medie a rugozității (Ra) suprafeței interioare de cel puțin 0,8 micrometri, fără flanșe, chiar finisate, originare din RPC și Taiwan. Produsul se încadrează la codurile NC ex 7307 23 10 și ex 7307 23 90 (coduri Taric 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).”

---

| 21.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 304/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 304/69

---

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/659 al Comisiei din 6 aprilie 2017 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/141 de instituire a unor taxe antidumping definitive vizând importurile de anumite accesorii de țevărie pentru sudat cap la cap, din oțel inoxidabil, finisate sau nefinisate, originare din Republica Populară Chineză și din Taiwan

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 94 din 7 aprilie 2017
  )

La pagina 9, articolul 1, textul care înlocuiește articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/141 al Comisiei:

în loc de:

„(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de accesorii de țevărie pentru sudat cap la cap, din tipuri de oțel inoxidabil austenitic de diferite calități, care corespund tipurilor AISI 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 și 321H și echivalentelor acestora din celelalte norme, cu un diametru exterior de maximum 406,4 mm și cu o grosime a peretelui care nu depășește 16 mm, cu un finisaj al suprafețelor exterioare având valoarea medie a rugozității (Ra) de cel puțin 0,8 micrometri, fără flanșe, finisate sau nefinisate, originare din RPC și din Taiwan. Produsul se încadrează la codurile NC ex 7307 23 10 și ex 7307 23 90 (coduri Taric 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).”,

se citește:

„(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de accesorii de țevărie pentru sudat cap la cap, din tipuri de oțel inoxidabil austenitic de diferite calități, care corespund tipurilor AISI 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 și 321H și echivalentelor acestora din celelalte norme, cu un diametru exterior de maximum 406,4 mm și cu o grosime a peretelui care nu depășește 16 mm, cu o valoare a medie a rugozității (Ra) suprafeței interioare de cel puțin 0,8 micrometri, fără flanșe, finisate sau nefinisate, originare din RPC și din Taiwan. Produsul se încadrează la codurile NC ex 7307 23 10 și ex 7307 23 90 (coduri Taric 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).”

---