# Euroopa Liidu L 277/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 277 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik27. oktoober 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 277

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik27. oktoober 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1955, 24. oktoober 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1956, 26. oktoober 2017, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Saucisson d'Ardenne/Collier d'Ardenne/Pipe d'Ardenne (KGT)] | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1957, 26. oktoober 2017, millega avatakse teatavaid Kosovost pärinevaid kalu ja kalandustooteid hõlmavad liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine | 6 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1958, 26. oktoober 2017, milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2017. aasta oktoobri alaperioodiks avatud tariifikvootide raames | 9 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2017/1959, 18. juuli 2017, mis käsitleb riigiabi SA.34720 – 2015/C (ex 2013/N), mida Taani andis Vestjysk Banki ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 4990 all)

   (
  1
  ) | 13 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1955, 24. oktoober 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1956, 26. oktoober 2017, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Saucisson d'Ardenne/Collier d'Ardenne/Pipe d'Ardenne (KGT)]

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1957, 26. oktoober 2017, millega avatakse teatavaid Kosovost pärinevaid kalu ja kalandustooteid hõlmavad liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine

6

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1958, 26. oktoober 2017, milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2017. aasta oktoobri alaperioodiks avatud tariifikvootide raames

9

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2017/1959, 18. juuli 2017, mis käsitleb riigiabi SA.34720 – 2015/C (ex 2013/N), mida Taani andis Vestjysk Banki ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 4990 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 4990 all)

1

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 27.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1955,

24. oktoober 2017,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. oktoober 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1484/95, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot/100 kg) | Artiklis 3 osutatud tagatis
  (eurot/100 kg) | Päritolu (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Nn 70 % kanarümbad, külmutatud | 107,5 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Nn 65 % kanarümbad, külmutatud | 102,1
  172,4 | 5
  0 | AR
  BR |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 243,1
  212,5
  296,9
  229,1 | 17
  26
  1
  21 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 0207 27 10 | Kalkuni kondita tükid, külmutatud | 340,6
  401,7 | 0
  0 | BR
  CL |
| 0408 91 80 | Kooreta linnumunad, kuivatatud | 352,1 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus) | 197,9 | 27 | BR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot/100 kg)

Artiklis 3 osutatud tagatis

(eurot/100 kg)

Päritolu (1)

0207 12 10

Nn 70 % kanarümbad, külmutatud

107,5

0

AR

0207 12 90

Nn 65 % kanarümbad, külmutatud

102,1

172,4

5

0

AR

BR

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

243,1

212,5

296,9

229,1

17

26

1

21

AR

BR

CL

TH

0207 27 10

Kalkuni kondita tükid, külmutatud

340,6

401,7

0

0

BR

CL

0408 91 80

Kooreta linnumunad, kuivatatud

352,1

0

AR

1602 32 11

Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus)

197,9

27

BR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

1

---

| 27.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1956,

26. oktoober 2017,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Saucisson d'Ardenne/Collier d'Ardenne/Pipe d'Ardenne (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2) Belgia esitatud taotlus registreerida nimetus „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“ kaitstud geograafilise tähisena (KGT). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2) Belgia esitatud taotlus registreerida nimetus „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“ kaitstud geograafilise tähisena (KGT).

| (2) | Komisjon sai kaks vastulauset: 17. augustil 2015 ettevõtjalt Zurich Foodstuff Trading LLC (Araabia Ühendemiraadid) ja 14. septembril 2015 ettevõtjalt Rezos Brands SA (Kreeka). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon sai kaks vastulauset: 17. augustil 2015 ettevõtjalt Zurich Foodstuff Trading LLC (Araabia Ühendemiraadid) ja 14. septembril 2015 ettevõtjalt Rezos Brands SA (Kreeka).

| (3) | Komisjon edastas Belgiale ettevõtja Zurich Foodstuff Trading LLC vastulause. Ettevõtja Rezos Brands SA vastulauset ei edastatud, kuna vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõike 1 teisele lõigule võib füüsiline või juriidiline isik, kelle elukoht on või kes on asutatud muus liikmesriigis kui selles liikmesriigis, kus esitati taotlus, esitada vastulause sellele liikmesriigile, kus ta on asutatud. Seepärast ei lubatud ettevõtjal Rezos Brands SA esitada vastulauset otse komisjonile. Lisaks sellele jõudis kõnealune vastulause komisjoni pärast sellise vastulause esitamiseks määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõikega 1 ettenähtud tähtaja lõppemist. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon edastas Belgiale ettevõtja Zurich Foodstuff Trading LLC vastulause. Ettevõtja Rezos Brands SA vastulauset ei edastatud, kuna vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõike 1 teisele lõigule võib füüsiline või juriidiline isik, kelle elukoht on või kes on asutatud muus liikmesriigis kui selles liikmesriigis, kus esitati taotlus, esitada vastulause sellele liikmesriigile, kus ta on asutatud. Seepärast ei lubatud ettevõtjal Rezos Brands SA esitada vastulauset otse komisjonile. Lisaks sellele jõudis kõnealune vastulause komisjoni pärast sellise vastulause esitamiseks määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõikega 1 ettenähtud tähtaja lõppemist.

| (4) | Komisjon sai 17. oktoobril 2015 ettevõtjalt Zurich Foodstuff Trading LLC põhjendatud vastuväite. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon sai 17. oktoobril 2015 ettevõtjalt Zurich Foodstuff Trading LLC põhjendatud vastuväite.

| (5) | Vastulause esitaja huvi, mida põhjendatud vastuväites kirjeldatakse, ei olnud kohane ega otsene, vaid kaudne ja oletuslik. Seega oli ettevõtja Zurich Foodstuff Trading LLC õigustatud huvi ebapiisav ning vastuväidete esitamise menetlust ei jätkatud. Seepärast peeti ettevõtjalt Zurich Foodstuff Trading LLC saadud vastulauset vastuvõetamatuks. |
| --- | --- |

(5)

Vastulause esitaja huvi, mida põhjendatud vastuväites kirjeldatakse, ei olnud kohane ega otsene, vaid kaudne ja oletuslik. Seega oli ettevõtja Zurich Foodstuff Trading LLC õigustatud huvi ebapiisav ning vastuväidete esitamise menetlust ei jätkatud. Seepärast peeti ettevõtjalt Zurich Foodstuff Trading LLC saadud vastulauset vastuvõetamatuks.

| (6) | Belgia ametiasutused edastasid 16. juulil 2014 komisjonile ettevõtja TerBeke-Pluma taotluse. Kõnealune ettevõtja, kes on asutatud väljaspool toote „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“ (KGT) puhul määratletud geograafilist piirkonda, esitas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 lõike 3 kohase vastuvõetava vastuväite, milles taotles, et tema jaoks kehtestataks määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 15 lõike 1 kohaneüleminekuperiood, mille jooksul tal lubataks jätkata nimetuse „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“ kasutamist. Belgia ametiasutused edastasid 1. aprilli 2015. aasta, 3. novembri 2016. aasta ja 3. aprilli 2017. aasta kirjaga teavet ja selgitusi, mida komisjonil on vaja teadmaks kõiki asjaolusid, et võtta vastu otsus eespool nimetatud üleminekuperioodi kohta. |
| --- | --- |

(6)

Belgia ametiasutused edastasid 16. juulil 2014 komisjonile ettevõtja TerBeke-Pluma taotluse. Kõnealune ettevõtja, kes on asutatud väljaspool toote „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“ (KGT) puhul määratletud geograafilist piirkonda, esitas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 lõike 3 kohase vastuvõetava vastuväite, milles taotles, et tema jaoks kehtestataks määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 15 lõike 1 kohaneüleminekuperiood, mille jooksul tal lubataks jätkata nimetuse „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“ kasutamist. Belgia ametiasutused edastasid 1. aprilli 2015. aasta, 3. novembri 2016. aasta ja 3. aprilli 2017. aasta kirjaga teavet ja selgitusi, mida komisjonil on vaja teadmaks kõiki asjaolusid, et võtta vastu otsus eespool nimetatud üleminekuperioodi kohta.

| (7) | Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 9 kohaselt anti nimetusele „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“ ajutine riigisisene kaitse alates 8. maist 2014, st kuupäevast, mil registreerimistaotlus esitati komisjonile. Selle raames kehtestati ettevõtja TerBeke-Pluma jaoks riiklikul tasandil maksimaalselt üheksa kuud kestev kohanemisperiood, mille jooksul ta võis jätkata kaitstud nimetuste kasutamist selliste toodete puhul, mis ei vasta asjaomasele tootespetsifikaadile. Kõnealune kohanemisperiood algas 8. mail 2014 ja lõppes üheksa kuu pärast. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 9 kohaselt anti nimetusele „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“ ajutine riigisisene kaitse alates 8. maist 2014, st kuupäevast, mil registreerimistaotlus esitati komisjonile. Selle raames kehtestati ettevõtja TerBeke-Pluma jaoks riiklikul tasandil maksimaalselt üheksa kuud kestev kohanemisperiood, mille jooksul ta võis jätkata kaitstud nimetuste kasutamist selliste toodete puhul, mis ei vasta asjaomasele tootespetsifikaadile. Kõnealune kohanemisperiood algas 8. mail 2014 ja lõppes üheksa kuu pärast.

| (8) | Kuna ettevõtjal TerBeke-Pluma ei ole alates 8. veebruarist 2015 lubatud turustada oma toodet nimetuse all „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“, ei ole määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 15 lõike 1 kohase üleminekuperioodi kehtestamine õigustatud. Kui lubataks kasutada selliste toodete registreeritud nimetusi, mis on välja töötatud väljaspool määratletud geograafilist piirkonda, siis ei võimaldataks sellega nn üleminekut, vaid see tingiks põhjendamatult sellise olukorra taastamise, mida loetakse ebaseaduslikuks alates 8. veebruarist 2015. |
| --- | --- |

(8)

Kuna ettevõtjal TerBeke-Pluma ei ole alates 8. veebruarist 2015 lubatud turustada oma toodet nimetuse all „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“, ei ole määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 15 lõike 1 kohase üleminekuperioodi kehtestamine õigustatud. Kui lubataks kasutada selliste toodete registreeritud nimetusi, mis on välja töötatud väljaspool määratletud geograafilist piirkonda, siis ei võimaldataks sellega nn üleminekut, vaid see tingiks põhjendamatult sellise olukorra taastamise, mida loetakse ebaseaduslikuks alates 8. veebruarist 2015.

| (9) | Eelnevat arvesse võttes tuleks nimetus „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“ kanda kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse, |
| --- | --- |

(9)

Eelnevat arvesse võttes tuleks nimetus „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“ kanda kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Saucisson d'Ardenne“/„Collier d'Ardenne“/„Pipe d'Ardenne“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.2 „Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. oktoober 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 182, 3.6.2015, lk 7.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 27.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1957,

26. oktoober 2017,

millega avatakse teatavaid Kosovost (*1) pärinevaid kalu ja kalandustooteid hõlmavad liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2017. aasta määrust (EL) 2017/355 ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja teiselt poolt Kosovo (*1) vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kohaldamise teatava korra kohta, (1) eriti selle artiklit 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja teiselt poolt Kosovo (*1) vahelisele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule (2) (edaspidi „stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping“) kirjutati alla 27. oktoobril 2015 ja see jõustus 1. aprillil 2016. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja teiselt poolt Kosovo (*1) vahelisele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule (2) (edaspidi „stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping“) kirjutati alla 27. oktoobril 2015 ja see jõustus 1. aprillil 2016.

| (2) | Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklis 31 ja IV lisas on sätestatud kord, mida kohaldatakse kala ja kalandustoodete liitu importimisel. Nende sätete kohaselt on Kosovost pärit forelli ja karpkala liitu import teatava tariifikvoodi ulatuses tollimaksust vabastatud. |
| --- | --- |

(2)

Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklis 31 ja IV lisas on sätestatud kord, mida kohaldatakse kala ja kalandustoodete liitu importimisel. Nende sätete kohaselt on Kosovost pärit forelli ja karpkala liitu import teatava tariifikvoodi ulatuses tollimaksust vabastatud.

| (3) | Selleks et rakendada stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sätteid kala ja kalandustoodete suhtes, on vaja avada 2016. aastal ja sellele järgnevatel aastatel kehtivad aastased forelli ja karpkala tariifikvoodid ja neid hallata. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et rakendada stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sätteid kala ja kalandustoodete suhtes, on vaja avada 2016. aastal ja sellele järgnevatel aastatel kehtivad aastased forelli ja karpkala tariifikvoodid ja neid hallata.

| (4) | Kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2447 (3) peaks neid tariifikvoote haldama komisjon vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonide aktsepteerimise kuupäevade kronoloogilise järjekorra alusel. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2447 (3) peaks neid tariifikvoote haldama komisjon vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonide aktsepteerimise kuupäevade kronoloogilise järjekorra alusel.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmeid tuleks kohaldada alates stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumisest. Käesolev määrus peaks seega jõustuma kiiremas korras. |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmeid tuleks kohaldada alates stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumisest. Käesolev määrus peaks seega jõustuma kiiremas korras.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Liidu tariifikvoodid avatakse Kosovost pärit kala ja kalandustoodete jaoksvastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesoleva määruse artiklis 1 osutatud tariifikvoote haldab komisjon vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklitele 49–54.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. aprillist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. oktoober 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(*1)  See nimetus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

*1

(1)  
  ELT L 57, 3.3.2017, lk 59.

1

(2)  
  ELT L 71, 16.3.2016, lk 3.

2

(3)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

3

---

LISA

Kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitest olenemata on toodete kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning käesoleva lisa kontekstis on soodustuskava kohaldamisala kindlaks määratud nende CN-koodide raames. Kui CN-koodi ees on märge „ex“, määratakse soodustuskava kohaldamisala kindlaks nii CN-koodi kui ka vastava kirjelduse alusel.

Kala ja kalandustooted

| Jrk nr | CN-kood | TARICi alamrubriik | Kauba kirjeldus | Aasta tariifikvoodi maht
  (netomass tonnides) | Kvoodi tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1506 | 0301 91 | | Forellid ja lõhed (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu ja -graanulid | Alates 1. aprillist 2016 kuni 31. detsembrini 2016:
  15
  Järgnevatel aastatel alates 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini:
  15 | 0 % |
| 0302 11 | |
| 0303 14 | |
| 0304 42 | |
| 0304 52 00 | 10 |
| 0304 82 | |
| 0304 99 21 | 11, 12, 20 |
| 0305 10 00 | 10 |
| 0305 39 90 | 10 |
| 0305 43 00 | |
| 0305 59 85 | 61 |
| 0305 69 80 | 61 |
| 09.1508 | 0301 93 00 | | Karpkalalised (Cyprinus spp., Carassius spp., Ctenopharyngodon idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp., Mylopharyngodon piceus, Catla catla, Labeo spp., Osteochilus hasselti, Leptobarbus hoeveni, Megalobrama spp.): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu ja -graanulid | Alates 1. aprillist 2016 kuni 31. detsembrini 2016:
  20
  Järgnevatel aastatel alates 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini:
  20 | 0 % |
| 0302 73 00 | |
| 0303 25 00 | |
| 0304 39 00 | 20 |
| 0304 51 00 | 10 |
| 0304 69 00 | 20 |
| 0304 93 90 | 10 |
| 0305 10 00 | 20 |
| 0305 31 00 | 10 |
| 0305 44 90 | 10 |
| 0305 52 00 | 10 |
| 0305 64 00 | 10 |

Jrk nr

CN-kood

TARICi alamrubriik

Kauba kirjeldus

Aasta tariifikvoodi maht

(netomass tonnides)

Kvoodi tollimaksumäär

09.1506

0301 91

Forellid ja lõhed (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu ja -graanulid

Alates 1. aprillist 2016 kuni 31. detsembrini 2016:

15

Järgnevatel aastatel alates 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini:

15

0 %

0302 11

0303 14

0304 42

0304 52 00

10

0304 82

0304 99 21

11, 12, 20

0305 10 00

10

0305 39 90

10

0305 43 00

0305 59 85

61

0305 69 80

61

09.1508

0301 93 00

Karpkalalised (Cyprinus spp., Carassius spp., Ctenopharyngodon idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp., Mylopharyngodon piceus, Catla catla, Labeo spp., Osteochilus hasselti, Leptobarbus hoeveni, Megalobrama spp.): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu ja -graanulid

Alates 1. aprillist 2016 kuni 31. detsembrini 2016:

20

Järgnevatel aastatel alates 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini:

20

0 %

0302 73 00

0303 25 00

0304 39 00

20

0304 51 00

10

0304 69 00

20

0304 93 90

10

0305 10 00

20

0305 31 00

10

0305 44 90

10

0305 52 00

10

0305 64 00

10

---

| 27.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1958,

26. oktoober 2017,

milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2017. aasta oktoobri alaperioodiks avatud tariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 188,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1273/2011 (2) avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid, mis jaotatakse päritoluriikide kaupa ja mis jagatakse mitmesse alaperioodi vastavalt kõnealuse määruse I lisale, ning sätestatakse nende korraldus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1273/2011 (2) avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid, mis jaotatakse päritoluriikide kaupa ja mis jagatakse mitmesse alaperioodi vastavalt kõnealuse määruse I lisale, ning sätestatakse nende korraldus.

| (2) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud järjekorranumbriga 09.4138 kvoodi ainus alaperiood on oktoober. Kõnealune kvoot hõlmab kõiki eelmise alaperioodi järjekorranumbrite 09.4127, 09.4128, 09.4129 ja 09.4130 alla kuuluvaid kasutamata kvoodikoguseid. Oktoobri alaperiood on viimane alaperiood rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktides b ja e ette nähtud kvootide jaoks, mis hõlmab eelmise alaperioodi kasutamata kvoodikoguseid. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud järjekorranumbriga 09.4138 kvoodi ainus alaperiood on oktoober. Kõnealune kvoot hõlmab kõiki eelmise alaperioodi järjekorranumbrite 09.4127, 09.4128, 09.4129 ja 09.4130 alla kuuluvaid kasutamata kvoodikoguseid. Oktoobri alaperiood on viimane alaperiood rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktides b ja e ette nähtud kvootide jaoks, mis hõlmab eelmise alaperioodi kasutamata kvoodikoguseid.

| (3) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 8 punkti a kohaselt saadetud teatistest järeldub, et 2017. aasta oktoobri esimesel kümnel tööpäeval vastavalt kõnealuse rakendusmääruse artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvoodile järjekorranumbriga 09.4138 hõlmavad saada olevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks otsustada, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates kindlaks seoses asjaomase kvoodi või asjaomaste kvootidega taotletud koguse suhtes kohaldatavad jaotuskoefitsiendid, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 8 punkti a kohaselt saadetud teatistest järeldub, et 2017. aasta oktoobri esimesel kümnel tööpäeval vastavalt kõnealuse rakendusmääruse artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvoodile järjekorranumbriga 09.4138 hõlmavad saada olevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks otsustada, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates kindlaks seoses asjaomase kvoodi või asjaomaste kvootidega taotletud koguse suhtes kohaldatavad jaotuskoefitsiendid, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

| (4) | Eespool nimetatud teatistest järeldub lisaks, et 2017. aasta oktoobri esimesel kümnel tööpäeval vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvoodile järjekorranumbriga 09.4148 hõlmavad saada olevast kogusest väiksemaid koguseid. |
| --- | --- |

(4)

Eespool nimetatud teatistest järeldub lisaks, et 2017. aasta oktoobri esimesel kümnel tööpäeval vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvoodile järjekorranumbriga 09.4148 hõlmavad saada olevast kogusest väiksemaid koguseid.

| (5) | Samuti tuleb teatada iga rakendusmäärusega (EL) nr 1273/2011 ette nähtud kvoodi lõplik kasutusprotsent aastal 2017. |
| --- | --- |

(5)

Samuti tuleb teatada iga rakendusmäärusega (EL) nr 1273/2011 ette nähtud kvoodi lõplik kasutusprotsent aastal 2017.

| (6) | Impordilitsentside väljaandmise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(6)

Impordilitsentside väljaandmise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Rakendusmääruses (EL) nr 1273/2011 osutatud järjekorranumbriga 09.4138 kvoodi alla kuuluva riisi jaoks 2017. aasta oktoobri kümnel esimesel tööpäeval esitatud impordilitsentsi taotluste kohaselt antakse litsentsid taotletud kogustele, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas sätestatud jaotuskoefitsienti.

2.   Iga rakendusmäärusega (EL) nr 1273/2011 ette nähtud kvoodi lõplik kasutusprotsent aastal 2017 on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. oktoober 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 7. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1273/2011, millega avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende korraldus (ELT L 325, 8.12.2011, lk 6).

2

(3)  Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

3

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 kohaselt 2017. aasta oktoobri alaperioodil eraldatavad kogused ja lõplik kasutusprotsent aastal 2017

| a) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:








  Päritolu | Jrk-nr | 2017. aasta oktoobri alaperioodi jaotuskoefitsient | Kvoodi lõplik kasutusprotsent 2017. aastal |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4127 | | 97,44 % |
| Tai | 09.4128 | | 99,18 % |
| Austraalia | 09.4129 | | 54,71 % |
| Muud riigid | 09.4130 | | 100,00 % |
| Kõik riigid | 09.4138 | 1,016010 % | 100,00 % |

a)

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:

Päritolu

Jrk-nr

2017. aasta oktoobri alaperioodi jaotuskoefitsient

Kvoodi lõplik kasutusprotsent 2017. aastal

Ameerika Ühendriigid

09.4127

97,44 %

Tai

09.4128

99,18 %

Austraalia

09.4129

54,71 %

Muud riigid

09.4130

100,00 %

Kõik riigid

09.4138

1,016010 %

100,00 %

| b) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis b sätestatud CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi kvoot:








  Päritolu | Jrk-nr | 2017. aasta oktoobri alaperioodi jaotuskoefitsient | Kvoodi lõplik kasutusprotsent 2017. aastal |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõik riigid | 09.4148 | — (1) | 1,44 % |

b)

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis b sätestatud CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi kvoot:

Päritolu

Jrk-nr

2017. aasta oktoobri alaperioodi jaotuskoefitsient

Kvoodi lõplik kasutusprotsent 2017. aastal

Kõik riigid

09.4148

— (1)

1,44 %

| c) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis c sätestatud CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi kvoot:







  Päritolu | Jrk-nr | Kvoodi lõplik kasutusprotsent 2017. aastal |
| --- | --- | --- | --- |
| Tai | 09.4149 | 2,28 % |
| Austraalia | 09.4150 | 5,25 % |
| Guajaana | 09.4152 | 0,00 % |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4153 | 0,76 % |
| Muud riigid | 09.4154 | 100,00 % |

c)

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis c sätestatud CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi kvoot:

Päritolu

Jrk-nr

Kvoodi lõplik kasutusprotsent 2017. aastal

Tai

09.4149

2,28 %

Austraalia

09.4150

5,25 %

Guajaana

09.4152

0,00 %

Ameerika Ühendriigid

09.4153

0,76 %

Muud riigid

09.4154

100,00 %

| d) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:







  Päritolu | Jrk-nr | Kvoodi lõplik kasutusprotsent 2017. aastal |
| --- | --- | --- | --- |
| Tai | 09.4112 | 100,00 % |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4116 | 100,00 % |
| India | 09.4117 | 100,00 % |
| Pakistan | 09.4118 | 100,00 % |
| Muud riigid | 09.4119 | 100,00 % |
| Kõik riigid | 09.4166 | 100,00 % |

d)

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:

Päritolu

Jrk-nr

Kvoodi lõplik kasutusprotsent 2017. aastal

Tai

09.4112

100,00 %

Ameerika Ühendriigid

09.4116

100,00 %

India

09.4117

100,00 %

Pakistan

09.4118

100,00 %

Muud riigid

09.4119

100,00 %

Kõik riigid

09.4166

100,00 %

| e) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis e sätestatud CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi kvoot:








  Päritolu | Jrk-nr | 2017. aasta oktoobri alaperioodi jaotuskoefitsient | Kvoodi lõplik kasutusprotsent 2017. aastal |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõik riigid | 09.4168 | — (2) | 100,00 % |

e)

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis e sätestatud CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi kvoot:

Päritolu

Jrk-nr

2017. aasta oktoobri alaperioodi jaotuskoefitsient

Kvoodi lõplik kasutusprotsent 2017. aastal

Kõik riigid

09.4168

— (2)

100,00 %

---

(1)  Kõnealuse alaperioodi suhtes jaotuskoefitsienti ei kohaldata: komisjonile ei esitatud ühtegi litsentsitaotlust.

(2)  Kõnealusele alaperioodile koguseid ei määrata.

---

OTSUSED

| 27.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 277/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 277/13

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2017/1959,

18. juuli 2017,

mis käsitleb riigiabi SA.34720 – 2015/C (ex 2013/N), mida Taani andis Vestjysk Banki ümberkorraldamiseks

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 4990 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1),

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 2012. aasta alguses alustas Taani komisjoniga dialoogi, et arutada probleeme, mis esinesid sel ajal Vestjysk Bank A/Sil (edaspidi „Vestjysk Bank“ või „pank“). |
| --- | --- |

(1)

2012. aasta alguses alustas Taani komisjoniga dialoogi, et arutada probleeme, mis esinesid sel ajal Vestjysk Bank A/Sil (edaspidi „Vestjysk Bank“ või „pank“).

| (2) | 25. aprillil 2012 võttis komisjon juhtumis SA.34423 vastu otsuse (edaspidi „päästmisotsus“), (2) leides, et kolm meedet Vestjysk Banki ja Aarhus Lokalbanki (mis ühendati 30. märtsil 2012 ühinemise teel Vestjysk Bankiga) kujutavad endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning on finantsstabiilsusega seotud põhjustel ajutiselt siseturuga kokkusobivad. Meetmed kiideti seejärel heaks kuueks kuuks või, kui Taani oleks esitanud kuue kuu jooksul alates otsuse kuupäevast põhjaliku ümberkorralduskava, siis selle ajani, kui komisjon teeb selle ümberkorralduskava kohta lõpliku otsuse. |
| --- | --- |

(2)

25. aprillil 2012 võttis komisjon juhtumis SA.34423 vastu otsuse (edaspidi „päästmisotsus“), (2) leides, et kolm meedet Vestjysk Banki ja Aarhus Lokalbanki (mis ühendati 30. märtsil 2012 ühinemise teel Vestjysk Bankiga) kujutavad endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning on finantsstabiilsusega seotud põhjustel ajutiselt siseturuga kokkusobivad. Meetmed kiideti seejärel heaks kuueks kuuks või, kui Taani oleks esitanud kuue kuu jooksul alates otsuse kuupäevast põhjaliku ümberkorralduskava, siis selle ajani, kui komisjon teeb selle ümberkorralduskava kohta lõpliku otsuse.

2

| (3) | 18. aprillil 2012 esitas Taani Vestjysk Banki ümberkorralduskava esialgse versiooni, mis sisaldas mitmeid kohutusi, mis olid ümberkorralduskava käsitlevate arutelude lähtepunktiks. |
| --- | --- |

(3)

18. aprillil 2012 esitas Taani Vestjysk Banki ümberkorralduskava esialgse versiooni, mis sisaldas mitmeid kohutusi, mis olid ümberkorralduskava käsitlevate arutelude lähtepunktiks.

| (4) | Alates 2012. aasta aprillist kuni 2015. aasta detsembrini arutasid komisjon ja Taani ümberkorralduskava, mida on mitu korda ajakohastatud, mitmel koosolekul, telefonikonverentsil ja kirjavahetuse teel. Alates 2013. aasta augustist kuni 2014. aasta aprillini üritas Taani oma osalust pangas müüa. Selle tulemusena jäeti ümberkorralduskava arutelu sel ajavahemikul ootele. Müük ei õnnestunud huvitatud pakkujate puudumise tõttu. |
| --- | --- |

(4)

Alates 2012. aasta aprillist kuni 2015. aasta detsembrini arutasid komisjon ja Taani ümberkorralduskava, mida on mitu korda ajakohastatud, mitmel koosolekul, telefonikonverentsil ja kirjavahetuse teel. Alates 2013. aasta augustist kuni 2014. aasta aprillini üritas Taani oma osalust pangas müüa. Selle tulemusena jäeti ümberkorralduskava arutelu sel ajavahemikul ootele. Müük ei õnnestunud huvitatud pakkujate puudumise tõttu.

| (5) | 4. detsembri 2015. aasta kirjaga teavitas komisjon Taanit otsusest algatada abi andmise suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus“). |
| --- | --- |

(5)

4. detsembri 2015. aasta kirjaga teavitas komisjon Taanit otsusest algatada abi andmise suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus“).

| (6) | 7. jaanuaril 2016 sai komisjon Taani märkused menetluse algatamise otsuse kohta. |
| --- | --- |

(6)

7. jaanuaril 2016 sai komisjon Taani märkused menetluse algatamise otsuse kohta.

| (7) | 2016. aasta aprillis algatas Taani uue avatud, tingimusteta ja läbipaistva müügiprotsessi eesmärgiga müüa oma aktsiad pangas. |
| --- | --- |

(7)

2016. aasta aprillis algatas Taani uue avatud, tingimusteta ja läbipaistva müügiprotsessi eesmärgiga müüa oma aktsiad pangas.

| (8) | 17. juunil 2016 avaldati menetluse algatamise otsus Euroopa Liidu Teatajas (3). Komisjon palus asjaomastel pooltel esitada oma märkused. Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt märkusi. |
| --- | --- |

(8)

17. juunil 2016 avaldati menetluse algatamise otsus Euroopa Liidu Teatajas (3). Komisjon palus asjaomastel pooltel esitada oma märkused. Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt märkusi.

Euroopa Liidu Teatajas

3

| (9) | Kui müügiprotsess panga jaoks uute pakkumuste saamiseks oli ebaõnnestunud, teavitas Taani komisjoni 23. novembril 2016, et Taani pank Nykredit on väljendanud huvi luua pangavälistest investoritest konsortsium, et pank omandada ja rekapitaliseerida. See tehing koos teiste ümberkorraldamise jõupingutustega oleks Taani arvates taastanud panga pikaajalise elujõulisuse. |
| --- | --- |

(9)

Kui müügiprotsess panga jaoks uute pakkumuste saamiseks oli ebaõnnestunud, teavitas Taani komisjoni 23. novembril 2016, et Taani pank Nykredit on väljendanud huvi luua pangavälistest investoritest konsortsium, et pank omandada ja rekapitaliseerida. See tehing koos teiste ümberkorraldamise jõupingutustega oleks Taani arvates taastanud panga pikaajalise elujõulisuse.

| (10) | Alates 23. novembrist 2016 kuni 2017. aasta juuni alguseni arutasid komisjon ja Taani uut ümberkorralduskava mitmel koosolekul, telefonikonverentsil ja kirjavahetuse teel. |
| --- | --- |

(10)

Alates 23. novembrist 2016 kuni 2017. aasta juuni alguseni arutasid komisjon ja Taani uut ümberkorralduskava mitmel koosolekul, telefonikonverentsil ja kirjavahetuse teel.

| (11) | 14. juunil 2017 esitas Taani uue ümberkorralduskava lõpliku versiooni ja erasektori investorite konsortsiumiga allkirjastatud kokkuleppe panga aktsiate omandamiseks. Investorite konsortsium algatas seejärel panga ülejäänud aktsiate (mis kuulusid erasektori isikutele) avaliku ülevõtupakkumise pakkumuste esitamise tähtajaga 18. juuli 2017. |
| --- | --- |

(11)

14. juunil 2017 esitas Taani uue ümberkorralduskava lõpliku versiooni ja erasektori investorite konsortsiumiga allkirjastatud kokkuleppe panga aktsiate omandamiseks. Investorite konsortsium algatas seejärel panga ülejäänud aktsiate (mis kuulusid erasektori isikutele) avaliku ülevõtupakkumise pakkumuste esitamise tähtajaga 18. juuli 2017.

| (12) | 12. juuni 2017. aasta kirjaga loobus Taani oma õigustest, mis tulenevad aluslepingu artiklist 342 koostoimes määruse nr 1 (4) artikliga 3, ning nõustus käesoleva otsuse vastuvõtmise ja teatavakstegemisega inglise keeles. |
| --- | --- |

(12)

12. juuni 2017. aasta kirjaga loobus Taani oma õigustest, mis tulenevad aluslepingu artiklist 342 koostoimes määruse nr 1 (4) artikliga 3, ning nõustus käesoleva otsuse vastuvõtmise ja teatavakstegemisega inglise keeles.

4

2.   TAUSTTEAVE

TAUSTTEAVE

2.1.   Vestjysk Banki praegune seisund

Vestjysk Banki praegune seisund

| (13) | Vestjysk Bank on asutatud 1874. aastal ning Taani finantsinspektsioon liigitab panga süsteemselt mitteoluliseks krediidiasutuseks või investeerimisühinguks; pank on praegu suuruselt viieteistkümnes pank Taanis ja panga turuosa on väiksem kui 0,3 %. Kõige viimaste kättesaadavate andmete põhjal (alates 31. märtsist 2017) on panga bilansimaht 19,5 miljardit Taani krooni (2,6 miljardit eurot), hoiuste maht 14 miljardit Taani krooni (1,9 miljardit eurot), laenumaht 12,4 miljardit Taani krooni (1,7 miljardit eurot) ning pangal on 15 filiaali ja 438 töötajat (täistööajale taandatud töötajate arv). |
| --- | --- |

(13)

Vestjysk Bank on asutatud 1874. aastal ning Taani finantsinspektsioon liigitab panga süsteemselt mitteoluliseks krediidiasutuseks või investeerimisühinguks; pank on praegu suuruselt viieteistkümnes pank Taanis ja panga turuosa on väiksem kui 0,3 %. Kõige viimaste kättesaadavate andmete põhjal (alates 31. märtsist 2017) on panga bilansimaht 19,5 miljardit Taani krooni (2,6 miljardit eurot), hoiuste maht 14 miljardit Taani krooni (1,9 miljardit eurot), laenumaht 12,4 miljardit Taani krooni (1,7 miljardit eurot) ning pangal on 15 filiaali ja 438 töötajat (täistööajale taandatud töötajate arv).

| (14) | Panga peamine aktsionär on Taani riik, kellele kuulub 81,47 % Vestjysk Banki aktsiakapitalist ja hääleõigustest. Vestjysk Bank on noteeritud Kopenhaageni börsil. |
| --- | --- |

(14)

Panga peamine aktsionär on Taani riik, kellele kuulub 81,47 % Vestjysk Banki aktsiakapitalist ja hääleõigustest. Vestjysk Bank on noteeritud Kopenhaageni börsil.

| (15) | Panga ärimudel hõlmab kohalikke jaelaene, millest suur osa on antud põllumajandussektoris ja ärikinnisvarasektoris. Pank tegutseb peamiselt Taani Jüütimaa piirkonnas. |
| --- | --- |

(15)

Panga ärimudel hõlmab kohalikke jaelaene, millest suur osa on antud põllumajandussektoris ja ärikinnisvarasektoris. Pank tegutseb peamiselt Taani Jüütimaa piirkonnas.

2.2.   Päästmisotsuses ajutiselt heaks kiidetud abimeetmed

Päästmisotsuses ajutiselt heaks kiidetud abimeetmed

| (16) | Vestjysk Bank sai 2012. aastal riigiabi, et ühineda Aarhus Lokalbankiga, mis on teine Jüütimaa piirkonnas tegutsev Taani piirkondlik pank. 2011. aasta lõpus oli Vestjysk Banki bilansimaht 29,2 miljardit Taani krooni (3,9 miljardit eurot) ja Aarhus Lokalbanki bilansimaht 4,4 miljardit eurot (600 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(16)

Vestjysk Bank sai 2012. aastal riigiabi, et ühineda Aarhus Lokalbankiga, mis on teine Jüütimaa piirkonnas tegutsev Taani piirkondlik pank. 2011. aasta lõpus oli Vestjysk Banki bilansimaht 29,2 miljardit Taani krooni (3,9 miljardit eurot) ja Aarhus Lokalbanki bilansimaht 4,4 miljardit eurot (600 miljonit eurot).

| (17) | 2009. aastal said nii Vestjysk Bank kui ka Aarhus Lokalbank abi Taani rekapitaliseerimiskava alusel. Pangale antud abi oli hübriidkapitali vormis ning selle summa oli 1 438 miljonit Taani krooni (5) ja 177,8 miljonit (6) Taani krooni ehk kokku 1 615,8 miljonit Taani krooni (ligikaudu 216 miljonit eurot) ning see vastas 6,2 % riskiga kaalutud varadest. Selle tagajärjel oli Taani riik juba enne ühinemist mõlema panga suuraktsionär (ta oli 53,1 % osalus Vestjysk Bankis ja 45,2 % osalus Aarhus Lokalbankis) (7). |
| --- | --- |

(17)

2009. aastal said nii Vestjysk Bank kui ka Aarhus Lokalbank abi Taani rekapitaliseerimiskava alusel. Pangale antud abi oli hübriidkapitali vormis ning selle summa oli 1 438 miljonit Taani krooni (5) ja 177,8 miljonit (6) Taani krooni ehk kokku 1 615,8 miljonit Taani krooni (ligikaudu 216 miljonit eurot) ning see vastas 6,2 % riskiga kaalutud varadest. Selle tagajärjel oli Taani riik juba enne ühinemist mõlema panga suuraktsionär (ta oli 53,1 % osalus Vestjysk Bankis ja 45,2 % osalus Aarhus Lokalbankis) (7).

5

6

7

| (18) | 28. veebruaril 2012 teavitas Taani komisjoni sellest, et Vestjysk Bank ja Aarhus Lokalbank kavatsevad ühineda, sest mõlemat ähvardas suurenenud risk sattuda raskustesse. Kahe panga ühinemisega sooviti võidelda pankade rahastamisraskuste vastu, luues ühe jätkava ettevõtja, Vestjysk Banki, ning tugevdada tema positsiooni piirkondliku pangana. |
| --- | --- |

(18)

28. veebruaril 2012 teavitas Taani komisjoni sellest, et Vestjysk Bank ja Aarhus Lokalbank kavatsevad ühineda, sest mõlemat ähvardas suurenenud risk sattuda raskustesse. Kahe panga ühinemisega sooviti võidelda pankade rahastamisraskuste vastu, luues ühe jätkava ettevõtja, Vestjysk Banki, ning tugevdada tema positsiooni piirkondliku pangana.

| (19) | Ühinemise elluviimiseks teavitas Taani komisjoni järgmistest Vestjysk Banki suhtes võetud meetmetest:






  — | 1. meede – panga kapitali suurendamise lõpuleviimine netotuluga vahemikus 250 kuni 300 miljonit Taani krooni; |
| --- | --- | --- |

(19)

Ühinemise elluviimiseks teavitas Taani komisjoni järgmistest Vestjysk Banki suhtes võetud meetmetest:

—

1. meede – panga kapitali suurendamise lõpuleviimine netotuluga vahemikus 250 kuni 300 miljonit Taani krooni;

| — | 2. meede – uue allutatud laenukapitali kogumine põhisummaga 200 miljonit Taani krooni; |
| --- | --- |

—

2. meede – uue allutatud laenukapitali kogumine põhisummaga 200 miljonit Taani krooni;

| — | 3. meede – vähemusosaluse müük 175 miljoni Taani krooni (23 miljoni euro) eest, mille pank võlgnes Taani hüpoteeklaenuasutuses Taani keskpangale; |
| --- | --- |

—

3. meede – vähemusosaluse müük 175 miljoni Taani krooni (23 miljoni euro) eest, mille pank võlgnes Taani hüpoteeklaenuasutuses Taani keskpangale;

| — | 4. meede – individuaalsed riigigarantiid uute võlakirjade jaoks kuni 8,6 miljardi Taani krooni (1 154 miljoni euro) ulatuses. |
| --- | --- |

—

4. meede – individuaalsed riigigarantiid uute võlakirjade jaoks kuni 8,6 miljardi Taani krooni (1 154 miljoni euro) ulatuses.

| (20) | 25. aprillil 2012 kiitis komisjon ajutiselt heaks 1., 3. ja 4. meetme kui päästeabi kuueks kuuks või, kui Taani oleks esitanud kuue kuu jooksul alates otsuse kuupäevast põhjaliku ümberkorralduskava, siis selle ajani, kui komisjon oleks teinud selle ümberkorralduskava kohta lõpliku otsuse. 2. meedet rahastasid täielikult erainvestorid ning seega leiti, et see ei kujuta endast riigiabi. |
| --- | --- |

(20)

25. aprillil 2012 kiitis komisjon ajutiselt heaks 1., 3. ja 4. meetme kui päästeabi kuueks kuuks või, kui Taani oleks esitanud kuue kuu jooksul alates otsuse kuupäevast põhjaliku ümberkorralduskava, siis selle ajani, kui komisjon oleks teinud selle ümberkorralduskava kohta lõpliku otsuse. 2. meedet rahastasid täielikult erainvestorid ning seega leiti, et see ei kujuta endast riigiabi.

| (21) | 28. juunil 2012 sai Vestjysk Bank Taani finantsstabiilsusasutuselt (Danish Financial Stability Company) (8) siduva kohustuse seoses 4. meetmega, mis seadis kohustustega seotud individuaalsete riigigarantiide summale piirangu 6,8 miljardit Taani krooni (914 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(21)

28. juunil 2012 sai Vestjysk Bank Taani finantsstabiilsusasutuselt (Danish Financial Stability Company) (8) siduva kohustuse seoses 4. meetmega, mis seadis kohustustega seotud individuaalsete riigigarantiide summale piirangu 6,8 miljardit Taani krooni (914 miljonit eurot).

8

| (22) | 1. meetmest saadud brutotulu ulatus 318,7 miljoni Taani kroonini (netotulu 300 miljonit Taani krooni) ja riigi osalus ulatus 166 miljoni Taani kroonini (22 miljonit eurot). 3. meetmega tagati kapitalitoetuse mõju 0,60 %, vähendades panga riskiga kaalutud varasid. |
| --- | --- |

(22)

1. meetmest saadud brutotulu ulatus 318,7 miljoni Taani kroonini (netotulu 300 miljonit Taani krooni) ja riigi osalus ulatus 166 miljoni Taani kroonini (22 miljonit eurot). 3. meetmega tagati kapitalitoetuse mõju 0,60 %, vähendades panga riskiga kaalutud varasid.

| (23) | Lõplik abisumma, mis tulenes päästmisotsuses kirjeldatud kolme meetme rakendamisest, oli 7 293,70 Taani krooni (979 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(23)

Lõplik abisumma, mis tulenes päästmisotsuses kirjeldatud kolme meetme rakendamisest, oli 7 293,70 Taani krooni (979 miljonit eurot).

2.3.   Kindla ümberkorralduskava puudumine ja menetluse algatamise otsus

Kindla ümberkorralduskava puudumine ja menetluse algatamise otsus

| (24) | 18. aprillil 2012 esitas Taani Vestjysk Banki iseseisva üksusena tegutsemiseks vajaliku ümberkorralduskava esialgse versiooni, mis sisaldas võimalike kohutuste esialgset tingimuste kokkulepet. Esitatud dokumendis tehti seejärel arvukalt ajakohastamisi ja muudatusi eesmärgiga sätestada lisameetmed, et taastada panga pikaajaline elujõulisus, sest pank ei suutnud saavutada oma kavandatud kasumlikkust. |
| --- | --- |

(24)

18. aprillil 2012 esitas Taani Vestjysk Banki iseseisva üksusena tegutsemiseks vajaliku ümberkorralduskava esialgse versiooni, mis sisaldas võimalike kohutuste esialgset tingimuste kokkulepet. Esitatud dokumendis tehti seejärel arvukalt ajakohastamisi ja muudatusi eesmärgiga sätestada lisameetmed, et taastada panga pikaajaline elujõulisus, sest pank ei suutnud saavutada oma kavandatud kasumlikkust.

| (25) | 2013. aasta augustis teavitas Taani komisjoni, et ta kavatseb Vestjysk Banki müüa, ning seega peatati panga iseseisva üksusena tegutsemiseks vajalikku ümberkorraldamist käsitlevad arutelud. |
| --- | --- |

(25)

2013. aasta augustis teavitas Taani komisjoni, et ta kavatseb Vestjysk Banki müüa, ning seega peatati panga iseseisva üksusena tegutsemiseks vajalikku ümberkorraldamist käsitlevad arutelud.

| (26) | 2014. aasta aprillis teavitas Taani komisjoni sellest, et panga müük on tühistatud, sest ükski potentsiaalne müüja ei ole pakkumist esitanud. Seega arutelud panga ümberkorraldamise üle iseseisva üksusena tegutsemiseks jätkusid. Samas ei olnud nende arutelude tulemuseks lõplik ja kindel ümberkorralduskava, mis oleks võinud tagada panga elujõulisuse taastamise, ning komisjon otsustas algatada ametliku uurimismenetluse aluslepingu artikli 108 lõike 2 alusel. |
| --- | --- |

(26)

2014. aasta aprillis teavitas Taani komisjoni sellest, et panga müük on tühistatud, sest ükski potentsiaalne müüja ei ole pakkumist esitanud. Seega arutelud panga ümberkorraldamise üle iseseisva üksusena tegutsemiseks jätkusid. Samas ei olnud nende arutelude tulemuseks lõplik ja kindel ümberkorralduskava, mis oleks võinud tagada panga elujõulisuse taastamise, ning komisjon otsustas algatada ametliku uurimismenetluse aluslepingu artikli 108 lõike 2 alusel.

2.4.   Menetluse algatamise põhjused

Menetluse algatamise põhjused

| (27) | Komisjon tõstatas oma 4. detsembri 2015. aasta menetluse algatamise otsuses küsimused, kas:






  a) | ümberkorralduskava suudab tagada panga elujõulisuse taastamise; |
| --- | --- | --- |

(27)

Komisjon tõstatas oma 4. detsembri 2015. aasta menetluse algatamise otsuses küsimused, kas:

a)

ümberkorralduskava suudab tagada panga elujõulisuse taastamise;

| b) | konkurentsimoonutused on viidud miinimumini; |
| --- | --- |

b)

konkurentsimoonutused on viidud miinimumini;

| c) | ühe 2013. aastal tehtud tagasiostutehinguga (9) seoses on toimunud piisav koormuse jagamine. |
| --- | --- |

c)

ühe 2013. aastal tehtud tagasiostutehinguga (9) seoses on toimunud piisav koormuse jagamine.

9

3.   AMETLIK UURIMISMENETLUS

AMETLIK UURIMISMENETLUS

3.1.   Taani vastus menetluse algatamise otsusele

Taani vastus menetluse algatamise otsusele

3.1.1.   Abi olemasolu 1. ja 3. meetme korral

Abi olemasolu 1. ja 3. meetme korral

| (28) | Taani kinnitas oma vastuses, et ta nõustub 4. meetme riigiabina käsitamisega, ent kordas ka seisukohta, mille ta esitas päästmisotsuse tegemise ajal, vaidlustades selle, et 1. ja 3. meede kujutavad endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Täpsemalt väidab Taani järgmist.






  — | 1. meede: Taani leiab, et kapitali suurendamine ei kujuta endast riigiabi, sest see toimus täielikult kooskõlas turumajanduslike investorite põhimõtetega ning seetõttu ei ole meetme näol tegemist riigiabiga. |
| --- | --- | --- |

(28)

Taani kinnitas oma vastuses, et ta nõustub 4. meetme riigiabina käsitamisega, ent kordas ka seisukohta, mille ta esitas päästmisotsuse tegemise ajal, vaidlustades selle, et 1. ja 3. meede kujutavad endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Täpsemalt väidab Taani järgmist.

—

1. meede: Taani leiab, et kapitali suurendamine ei kujuta endast riigiabi, sest see toimus täielikult kooskõlas turumajanduslike investorite põhimõtetega ning seetõttu ei ole meetme näol tegemist riigiabiga.

| — | 3. meede: Taani väidab, et Taani hüpoteeklaenuettevõtja vähemusosaluse müük Taani keskpangale ei kujuta endast riigiabi, sest võõrandamine ei hõlmanud riigi vahendeid, sest Taani keskpank on sõltumatu asutus, ning igal juhul ei tekitanud see panga jaoks eelist, sest hind arvutati kooskõlas eelnevalt kindlaks määratud metoodikaga, mida kohaldatakse iga aktsionäri suhtes. |
| --- | --- |

—

3. meede: Taani väidab, et Taani hüpoteeklaenuettevõtja vähemusosaluse müük Taani keskpangale ei kujuta endast riigiabi, sest võõrandamine ei hõlmanud riigi vahendeid, sest Taani keskpank on sõltumatu asutus, ning igal juhul ei tekitanud see panga jaoks eelist, sest hind arvutati kooskõlas eelnevalt kindlaks määratud metoodikaga, mida kohaldatakse iga aktsionäri suhtes.

3.1.2.   Elujõulisus

Elujõulisus

| (29) | Taani väitis, et Vestjysk Bank on elujõuline, ehkki asjaomasel hetkel haavatav pank. Taani arvates on pank jõudmas ümberkorraldamisetapi lõppu ja sisenemas stabiliseerumisetappi. |
| --- | --- |

(29)

Taani väitis, et Vestjysk Bank on elujõuline, ehkki asjaomasel hetkel haavatav pank. Taani arvates on pank jõudmas ümberkorraldamisetapi lõppu ja sisenemas stabiliseerumisetappi.

| (30) | Lisaks kinnitab Taani enda esitatud dokumendis, et pangal on kindel alus põhitegevusest saadava tulu teenimise jätkamiseks, aga väikese maksevõimepuhvri tõttu on pank haavatav väliste makromajanduslike tegurite suhtes, mis on peamiselt tegurid, mis mõjutavad põllumajandussektorit, tingituna suurest riskipositsioonist selles segmendis. |
| --- | --- |

(30)

Lisaks kinnitab Taani enda esitatud dokumendis, et pangal on kindel alus põhitegevusest saadava tulu teenimise jätkamiseks, aga väikese maksevõimepuhvri tõttu on pank haavatav väliste makromajanduslike tegurite suhtes, mis on peamiselt tegurid, mis mõjutavad põllumajandussektorit, tingituna suurest riskipositsioonist selles segmendis.

3.1.3.   Konkurentsimoonutusi piiravad meetmed

Konkurentsimoonutusi piiravad meetmed

| (31) | Taani leiab, et pank on teinud aktiivselt tööd, et vähendada oma äritegevuse jalajälge, vähendades oma kogubilansimahtu ja brutolaenumahtu ning keskendudes oma tegevuses oma peamisele piirkonnale, kuhu kuuluvad Jüütimaa alad. Lisaks on pank oluliselt vähendanud oma filiaalide arvu ja täistööajale taandatud töötajate arvu ning alandanud oma tegevuskulusid. |
| --- | --- |

(31)

Taani leiab, et pank on teinud aktiivselt tööd, et vähendada oma äritegevuse jalajälge, vähendades oma kogubilansimahtu ja brutolaenumahtu ning keskendudes oma tegevuses oma peamisele piirkonnale, kuhu kuuluvad Jüütimaa alad. Lisaks on pank oluliselt vähendanud oma filiaalide arvu ja täistööajale taandatud töötajate arvu ning alandanud oma tegevuskulusid.

| (32) | Peale selle on pank alates 2012. aasta keskpaigast järginud mitmeid tegevusega seotud meetmeid ja ühingujuhtimise norme, mille kohta Taani on teinud ettepaneku põhjenduses 24 osutatud esialgse ümberkorralduskava raames, eesmärgiga piirata konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(32)

Peale selle on pank alates 2012. aasta keskpaigast järginud mitmeid tegevusega seotud meetmeid ja ühingujuhtimise norme, mille kohta Taani on teinud ettepaneku põhjenduses 24 osutatud esialgse ümberkorralduskava raames, eesmärgiga piirata konkurentsimoonutusi.

| (33) | Seega leiab Taani, et juba on võetud rohkem kui piisavalt meetmeid, et piirata riigiabi meetme tekitatud konkurentsimoonutust. |
| --- | --- |

(33)

Seega leiab Taani, et juba on võetud rohkem kui piisavalt meetmeid, et piirata riigiabi meetme tekitatud konkurentsimoonutust.

3.1.4.   Koormuse jagamine

Koormuse jagamine

| (34) | Taani väidab, et koormuse jagamine on ümberkorraldamise protsessi jooksul õigesti toimunud. Taanile võimaldati allahindlus märkimise määras, mis tagas piisava tasu tema osalemise eest kapitali suurendamisel, samuti riskipõhise garantii vahendustasu individuaalse garantii eest, mis on oluliselt suurem kui 2011. aasta pikendusteatises (10) nõutud. |
| --- | --- |

(34)

Taani väidab, et koormuse jagamine on ümberkorraldamise protsessi jooksul õigesti toimunud. Taanile võimaldati allahindlus märkimise määras, mis tagas piisava tasu tema osalemise eest kapitali suurendamisel, samuti riskipõhise garantii vahendustasu individuaalse garantii eest, mis on oluliselt suurem kui 2011. aasta pikendusteatises (10) nõutud.

10

| (35) | Viidates ühele mitmest vastutuse haldamise toimingust, mis on alates 2012. aastast ellu viidud ja mille puhul maksti hinda, mis ületas allutatud kapitali tagasiostmise eest makstava teoreetilise maksimumhinna, märgib Taani, et sellise ülemäärase hinna summa võlausaldaja (ja mitte panga) kasuks moodustas 2 % põhisummast, mis vastas 800 000 Norra kroonile (ligikaudu 108 000 eurole). Selle tagajärjel maksis pank Taanile samaväärse summa, seega tasaarveldades võimaliku ebakohase koormuse jagamise, mille see suhteliselt väike summa võis põhjustada. Summa maksti täielikult 2014. aasta alguses. |
| --- | --- |

(35)

Viidates ühele mitmest vastutuse haldamise toimingust, mis on alates 2012. aastast ellu viidud ja mille puhul maksti hinda, mis ületas allutatud kapitali tagasiostmise eest makstava teoreetilise maksimumhinna, märgib Taani, et sellise ülemäärase hinna summa võlausaldaja (ja mitte panga) kasuks moodustas 2 % põhisummast, mis vastas 800 000 Norra kroonile (ligikaudu 108 000 eurole). Selle tagajärjel maksis pank Taanile samaväärse summa, seega tasaarveldades võimaliku ebakohase koormuse jagamise, mille see suhteliselt väike summa võis põhjustada. Summa maksti täielikult 2014. aasta alguses.

3.2.   2016. aasta stressitest ja uus müügiprotsess

2016. aasta stressitest ja uus müügiprotsess

| (36) | Taani finantsinspektsioon viis komisjoni nõudmisel 2016. aasta märtsis pangas läbi stressitesti. Stressitest viidi läbi viivitamata ja kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve standarditega. Ta tegi järelduse, et stressiolukorras võidi Vestjysk Banki individuaalset solventsusnõuet rikkuda. |
| --- | --- |

(36)

Taani finantsinspektsioon viis komisjoni nõudmisel 2016. aasta märtsis pangas läbi stressitesti. Stressitest viidi läbi viivitamata ja kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve standarditega. Ta tegi järelduse, et stressiolukorras võidi Vestjysk Banki individuaalset solventsusnõuet rikkuda.

| (37) | Taani teavitas 2016. aasta mais komisjoni, et ta viib oma finantsnõustajaga (SEB) läbi protsessi eesmärgiga pank müüa. Esialgu kavatseti protsess lõpetada 2016. aasta suve lõpus, aga lõpuks kestis see 2016. aasta sügiseni (vt ka põhjendus 52). Ümberkorralduskava arutelud jäeti selle protsessi ajal ootele, sest selle kava sisu puhul oleks tulnud võtta arvesse plaane, mis panga võimalikul ostjal oleks olnud. Seoses sellega tuleb märkida, et Taani kaalus panga müümist kas teisele pangale (kes võiks lõimida panga tegevuse oma tegevusse) või finantsinvestorile (kes võiks hoida panka eraldiseisva üksusena). Ümberkorralduskava pidi seega sõltuma ka ostja liigist. |
| --- | --- |

(37)

Taani teavitas 2016. aasta mais komisjoni, et ta viib oma finantsnõustajaga (SEB) läbi protsessi eesmärgiga pank müüa. Esialgu kavatseti protsess lõpetada 2016. aasta suve lõpus, aga lõpuks kestis see 2016. aasta sügiseni (vt ka põhjendus 52). Ümberkorralduskava arutelud jäeti selle protsessi ajal ootele, sest selle kava sisu puhul oleks tulnud võtta arvesse plaane, mis panga võimalikul ostjal oleks olnud. Seoses sellega tuleb märkida, et Taani kaalus panga müümist kas teisele pangale (kes võiks lõimida panga tegevuse oma tegevusse) või finantsinvestorile (kes võiks hoida panka eraldiseisva üksusena). Ümberkorralduskava pidi seega sõltuma ka ostja liigist.

4.   UUS ÜMBERKORRALDUSKAVA – TAANI PANGA NYKREDITI KOORDINEERITUD INVESTORITE KONSORTSIUMI POOLT VESTJYSK BANKI OSTMINE JA REKAPITALISEERIMINE

UUS ÜMBERKORRALDUSKAVA – TAANI PANGA NYKREDITI KOORDINEERITUD INVESTORITE KONSORTSIUMI POOLT VESTJYSK BANKI OSTMINE JA REKAPITALISEERIMINE

| (38) | 23. novembril 2016 teavitas Taani komisjoni, et Taani pank Nykredit on väljendanud huvi luua pangavälistest investoritest konsortsium, et pank omandada ja rekapitaliseerida. |
| --- | --- |

(38)

23. novembril 2016 teavitas Taani komisjoni, et Taani pank Nykredit on väljendanud huvi luua pangavälistest investoritest konsortsium, et pank omandada ja rekapitaliseerida.

| (39) | Pärast mitme teate vahetamist alates 2016. aasta novembrist teavitas Taani komisjoni 29. aprillil 2017, et Nykredit oli saanud piisavalt kindla kinnituse mitmelt investorilt uue ümberkorralduskava elluviimiseks. Taaniesitas 14. juunil 2017 komisjonile tagasivõtmatu kokkuleppe, mille olid allkirjastanud Taani ja erasektori investorite konsortsium Vestjyskis Taani riigi osaluse müügi kohta soodsama pakkumuse puudumisel, mille võivad esitada teised võimalikud ostjad enne 18. juulit 2017. |
| --- | --- |

(39)

Pärast mitme teate vahetamist alates 2016. aasta novembrist teavitas Taani komisjoni 29. aprillil 2017, et Nykredit oli saanud piisavalt kindla kinnituse mitmelt investorilt uue ümberkorralduskava elluviimiseks. Taaniesitas 14. juunil 2017 komisjonile tagasivõtmatu kokkuleppe, mille olid allkirjastanud Taani ja erasektori investorite konsortsium Vestjyskis Taani riigi osaluse müügi kohta soodsama pakkumuse puudumisel, mille võivad esitada teised võimalikud ostjad enne 18. juulit 2017.

| (40) | Nykredit koostas uue ümberkorralduskava koostöös Vestjyskiga ja Taani esitas selle komisjonile (edaspidi „Nykrediti kava“). Selle eesmärk on rahuldada panga kapitalivajadused ja tagada tema pikaajaline elujõulisus. Nykrediti kava peamised elemendid on järgmised.






  a) | Pikaajaliste Taani investorite konsortsium (edaspidi „konsortsium“), (11) mida esindab Nykredit, ostab riigi kogu 81,47 % suuruse osaluse hinnaga üks Taani kroon aktsia kohta ehk koguhinnaga ligikaudu 123 miljonit Taani krooni (ligikaudu 16,5 miljonit eurot). Panga teistel (erasektori) aktsionäridel on samuti võimalus müüa oma aktsiad konsortsiumile sama hinnaga. |
| --- | --- | --- |

(40)

Nykredit koostas uue ümberkorralduskava koostöös Vestjyskiga ja Taani esitas selle komisjonile (edaspidi „Nykrediti kava“). Selle eesmärk on rahuldada panga kapitalivajadused ja tagada tema pikaajaline elujõulisus. Nykrediti kava peamised elemendid on järgmised.

a)

Pikaajaliste Taani investorite konsortsium (edaspidi „konsortsium“), (11) mida esindab Nykredit, ostab riigi kogu 81,47 % suuruse osaluse hinnaga üks Taani kroon aktsia kohta ehk koguhinnaga ligikaudu 123 miljonit Taani krooni (ligikaudu 16,5 miljonit eurot). Panga teistel (erasektori) aktsionäridel on samuti võimalus müüa oma aktsiad konsortsiumile sama hinnaga.

11

| b) | Konsortsium garanteerib aktsiaemissiooni läbiviimist, mille tulemusena saadakse panga jaoks ligikaudu 745 miljonit Taani krooni (100 miljonit eurot) uut omakapitali eeldatava märkimishinnaga üks Taani kroon aktsia kohta. Kõik ülejäänud aktsionärid saavad osta uusi aktsiaid samadel tingimustel nagu konsortsium. |
| --- | --- |

b)

Konsortsium garanteerib aktsiaemissiooni läbiviimist, mille tulemusena saadakse panga jaoks ligikaudu 745 miljonit Taani krooni (100 miljonit eurot) uut omakapitali eeldatava märkimishinnaga üks Taani kroon aktsia kohta. Kõik ülejäänud aktsionärid saavad osta uusi aktsiaid samadel tingimustel nagu konsortsium.

| c) | Ligikaudu 150 miljoni Taani krooni (ligikaudu 20 miljonit eurot) ulatuses täiendavate esimese taseme omavahendite ja 225 miljonit Taani krooni (ligikaudu 30 miljonit eurot) ulatuses teise taseme omavahendite emiteerimine. Olemasolevate esimese taseme omavahendite lisasumma 75 miljonit Taani krooni (ligikaudu 10 miljonit eurot) jääb samaks. |
| --- | --- |

c)

Ligikaudu 150 miljoni Taani krooni (ligikaudu 20 miljonit eurot) ulatuses täiendavate esimese taseme omavahendite ja 225 miljonit Taani krooni (ligikaudu 30 miljonit eurot) ulatuses teise taseme omavahendite emiteerimine. Olemasolevate esimese taseme omavahendite lisasumma 75 miljonit Taani krooni (ligikaudu 10 miljonit eurot) jääb samaks.

| d) | Ennetähtaegne nimiväärtusega lunastamine summas ligikaudu 815 miljonit Taani krooni (ligikaudu 110 miljonit eurot) olemasolevast allutatud kapitalist, sealhulgas ligikaudu 287,6 miljonit Taani krooni (ligikaudu 38,7 miljonit eurot) ülejäänud tasumata riigi rahastatud täiendavate esimese taseme omavahenditena (12). |
| --- | --- |

d)

Ennetähtaegne nimiväärtusega lunastamine summas ligikaudu 815 miljonit Taani krooni (ligikaudu 110 miljonit eurot) olemasolevast allutatud kapitalist, sealhulgas ligikaudu 287,6 miljonit Taani krooni (ligikaudu 38,7 miljonit eurot) ülejäänud tasumata riigi rahastatud täiendavate esimese taseme omavahenditena (12).

12

| e) | Pank jätkab oma jõupingutusi oma intressikulude vähendamiseks (odavama finantseerimise kaudu) ning personali- ja halduskulude [...] (*1) vähendamiseks, mis peaks kaasa tooma parema kulude ja tulude suhtarvu. |
| --- | --- |

e)

Pank jätkab oma jõupingutusi oma intressikulude vähendamiseks (odavama finantseerimise kaudu) ning personali- ja halduskulude [...] (*1) vähendamiseks, mis peaks kaasa tooma parema kulude ja tulude suhtarvu.

*1

| (41) | Panga äriplaan, milles määratakse kindlaks põhjenduse 40 punktis e osutatud kulude vähendamised, sisaldab muu hulgas järgmisi prognoose aastateks 2017, 2018 ja 2019.

  Tabel 1


  Ajavahemiku 2017–2019 äriplaan ning 2012. ja 2016. aasta tegelikud näitajad











  Summad miljonites Taani kroonides | 2012
  (tegelik) | 2016
  (tegelik) | 2017
  (prognoos) | 2018
  (prognoos) | 2019
  (prognoos) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intressikulu | 727 | 185 | [80–130] | [70–120] | [60–110] |
| Põhitegevusest saadud tulu | 1 282 | 1 004 | [900–1 000 ] | [900–1 000 ] | [900–1 000 ] |
| Personalikulud | 334 | 311 | [260–300] | [250–290] | [240–280] |
| Haldus- ja muud tegevuskulud | 254 | 178 | [150–300] | [145–295] | [140–290] |
| Laenutegevuse riskireserv | 1 515 | 416 | [200–300] | [200–300] | [200–300] |
| Netotulu | – 1 399 | 80 | [150–220] | [220–290] | [270–340] |
| Omakapitali investeeringute tulususpärast maksude mahaarvamist (%) | – 106 | 5,4 | [7–11] | [7–11] | [7–11] |
| Kulude ja tulude suhtarv (%) | 55,3 | 50,3 | [45–55] | [40–50] | [40–50] |
| Täistööajale taandatud töötajate arv | 621,3 | 459 | [375–425] | [340–390] | [340–390] |
| Filiaalide arv | 24 | 15 | 15 | 15 | 15 |

(41)

Panga äriplaan, milles määratakse kindlaks põhjenduse 40 punktis e osutatud kulude vähendamised, sisaldab muu hulgas järgmisi prognoose aastateks 2017, 2018 ja 2019.

Tabel 1

Tabel 1

Ajavahemiku 2017–2019 äriplaan ning 2012. ja 2016. aasta tegelikud näitajad

Ajavahemiku 2017–2019 äriplaan ning 2012. ja 2016. aasta tegelikud näitajad

Summad miljonites Taani kroonides

2012

(tegelik)

2016

(tegelik)

2017

(prognoos)

2018

(prognoos)

2019

(prognoos)

Intressikulu

727

185

[80–130]

[70–120]

[60–110]

Põhitegevusest saadud tulu

1 282

1 004

[900–1 000 ]

[900–1 000 ]

[900–1 000 ]

Personalikulud

334

311

[260–300]

[250–290]

[240–280]

Haldus- ja muud tegevuskulud

254

178

[150–300]

[145–295]

[140–290]

Laenutegevuse riskireserv

1 515

416

[200–300]

[200–300]

[200–300]

Netotulu

– 1 399

80

[150–220]

[220–290]

[270–340]

Omakapitali investeeringute tulususpärast maksude mahaarvamist (%)

– 106

5,4

[7–11]

[7–11]

[7–11]

Kulude ja tulude suhtarv (%)

55,3

50,3

[45–55]

[40–50]

[40–50]

Täistööajale taandatud töötajate arv

621,3

459

[375–425]

[340–390]

[340–390]

Filiaalide arv

24

15

15

15

15

| (42) | 12. juunil 2017 teatati põhjenduse 40 punktides a–d kirjeldatud kavandatavatest tehingutest turule ja panga aktsionäridele. Samal päeval teatas Taani riik, et ta on tingimuslikult aktsepteerinud konsortsiumi vabatahtliku pakkumise tema 81,47 % osaluse kohta pangas. Kolmandatel isikutel on endiselt võimalik esitada rahaliselt soodsam pakkumine (vt põhjendus 57), enne kui konsortsiumi pakkumine aegub (see tähendab enne 18. juulit 2017). Ametlik pakkumise dokument, milles kirjeldatakse üksikasjalikumalt pakkumise igat elementi, ning ajakava esitati kõikidele panga aktsionäridele 19. juunil 2017. Aktsiaemissioon ja täiendavate esimese taseme omavahendite refinantseerimine peaks lõpule jõudma 2017. aasta sügisel. |
| --- | --- |

(42)

12. juunil 2017 teatati põhjenduse 40 punktides a–d kirjeldatud kavandatavatest tehingutest turule ja panga aktsionäridele. Samal päeval teatas Taani riik, et ta on tingimuslikult aktsepteerinud konsortsiumi vabatahtliku pakkumise tema 81,47 % osaluse kohta pangas. Kolmandatel isikutel on endiselt võimalik esitada rahaliselt soodsam pakkumine (vt põhjendus 57), enne kui konsortsiumi pakkumine aegub (see tähendab enne 18. juulit 2017). Ametlik pakkumise dokument, milles kirjeldatakse üksikasjalikumalt pakkumise igat elementi, ning ajakava esitati kõikidele panga aktsionäridele 19. juunil 2017. Aktsiaemissioon ja täiendavate esimese taseme omavahendite refinantseerimine peaks lõpule jõudma 2017. aasta sügisel.

| (43) | Taani märkis komisjoni nõudmisel 13. juunil 2017 kirja teel, et kavandatav tehing ei sisalda uusi meetmeid (näiteks garantiisid), mis võiksid hõlmata mis tahes riigiabi, ning esitas konsortsiumiga sõlmitud kokkuleppe komisjonile. Samal päeval kinnitas Taani finantsinspektsioon kirja teel komisjoni küsimusele vastates, et Vestjyski krediidiriski põhimõtted on samalaadsete pankade parimate tavadega kooskõlas. Eelkõige tegi Taani finantsinspektsioon, tuginedes oma jätkuvale järelevalvele panga üle, sealhulgas panga krediidiriski juhtimise kontrollimisele nelja inspekteerimise jooksul alates 2012. aastast, järelduse, et Vestjysk Banki krediidiriski põhimõtetega rakendatakse Taani täitmiskorraldust pankade juhtimise ja kontrolli kohta (13). |
| --- | --- |

(43)

Taani märkis komisjoni nõudmisel 13. juunil 2017 kirja teel, et kavandatav tehing ei sisalda uusi meetmeid (näiteks garantiisid), mis võiksid hõlmata mis tahes riigiabi, ning esitas konsortsiumiga sõlmitud kokkuleppe komisjonile. Samal päeval kinnitas Taani finantsinspektsioon kirja teel komisjoni küsimusele vastates, et Vestjyski krediidiriski põhimõtted on samalaadsete pankade parimate tavadega kooskõlas. Eelkõige tegi Taani finantsinspektsioon, tuginedes oma jätkuvale järelevalvele panga üle, sealhulgas panga krediidiriski juhtimise kontrollimisele nelja inspekteerimise jooksul alates 2012. aastast, järelduse, et Vestjysk Banki krediidiriski põhimõtetega rakendatakse Taani täitmiskorraldust pankade juhtimise ja kontrolli kohta (13).

13

5.   TAANI KOHUSTUSED, MIS TOETAVAD NYKREDITI KAVA

TAANI KOHUSTUSED, MIS TOETAVAD NYKREDITI KAVA

| (44) | Selleks et toetada panga elujõulisuse taastamist ja piirata veelgi võimalikke konkurentsimoonutusi, on Taani võtnud mitu kohustust, mille kokkuvõte on esitatud punktides a–j (kohustuste täistekst on esitatud käesoleva otsuse lisas):






  a) | ümberkorraldusperiood lõppeb 31. detsembril 2018, kui pank saavutab sellel aastal omakapitali investeeringute tootluse pärast maksude mahaarvamist [7–11] %. Kui sellist omakapitali investeeringute tootlust ei saavutata, siis lõppeb ümberkorraldusperiood 31. detsembril 2019; |
| --- | --- | --- |

(44)

Selleks et toetada panga elujõulisuse taastamist ja piirata veelgi võimalikke konkurentsimoonutusi, on Taani võtnud mitu kohustust, mille kokkuvõte on esitatud punktides a–j (kohustuste täistekst on esitatud käesoleva otsuse lisas):

a)

ümberkorraldusperiood lõppeb 31. detsembril 2018, kui pank saavutab sellel aastal omakapitali investeeringute tootluse pärast maksude mahaarvamist [7–11] %. Kui sellist omakapitali investeeringute tootlust ei saavutata, siis lõppeb ümberkorraldusperiood 31. detsembril 2019;

| b) | kui ümberkorraldusperioodi pikendatakse kuni 2019. aasta lõpuni, siis nõutakse pangalt iga kliendisuhte (teatavate piiratud eranditega) (uuesti) hindamist selliselt, et ta saavutab eelnevalt kindlaks määratud kasumlikkuse eesmärgid kliendi kohta; |
| --- | --- |

b)

kui ümberkorraldusperioodi pikendatakse kuni 2019. aasta lõpuni, siis nõutakse pangalt iga kliendisuhte (teatavate piiratud eranditega) (uuesti) hindamist selliselt, et ta saavutab eelnevalt kindlaks määratud kasumlikkuse eesmärgid kliendi kohta;

| c) | pank peab vastama täiendavale maksevõime puhvrile, mis ületab puhvrit, mis on nõutav kohaldatavate õigusnormide alusel, ning konkreetsetele likviidsuseesmärkidele; |
| --- | --- |

c)

pank peab vastama täiendavale maksevõime puhvrile, mis ületab puhvrit, mis on nõutav kohaldatavate õigusnormide alusel, ning konkreetsetele likviidsuseesmärkidele;

| d) | panga 2017. aasta bilansimaht ei või olla suurem kui 2016. aastal ega ületada 2018. aastal 20 300 miljonit Taani krooni (ligikaudu 2 730 miljonit eurot) ja 2019. aastal 21 000 miljonit Taani krooni (ligikaudu 2 824 miljonit eurot); |
| --- | --- |

d)

panga 2017. aasta bilansimaht ei või olla suurem kui 2016. aastal ega ületada 2018. aastal 20 300 miljonit Taani krooni (ligikaudu 2 730 miljonit eurot) ja 2019. aastal 21 000 miljonit Taani krooni (ligikaudu 2 824 miljonit eurot);

| e) | pank peab tasakaalustama oma laenuandmise teatavate ülempiiridega teatavate sektorites (nimelt kinnisvara ja põllumajandus, jahindus, metsandus ja kalandus); |
| --- | --- |

e)

pank peab tasakaalustama oma laenuandmise teatavate ülempiiridega teatavate sektorites (nimelt kinnisvara ja põllumajandus, jahindus, metsandus ja kalandus);

| f) | pank ei või anda uusi laene väljaspool Jüütimaa piirkonda, välja arvatud juhul, kui kliendi omafinantseering on vähemalt [35–45]% ning laen on tagatud, ning ei või anda uusi laene väljaspool Taanit; |
| --- | --- |

f)

pank ei või anda uusi laene väljaspool Jüütimaa piirkonda, välja arvatud juhul, kui kliendi omafinantseering on vähemalt [35–45]% ning laen on tagatud, ning ei või anda uusi laene väljaspool Taanit;

| g) | pank ei või võtta ühtegi uue kliendiga seotud riskipositsiooni, mis moodustab rohkem kui 10 % kogukapitalist; |
| --- | --- |

g)

pank ei või võtta ühtegi uue kliendiga seotud riskipositsiooni, mis moodustab rohkem kui 10 % kogukapitalist;

| h) | panga suhtes kehtivad omandamiskeeld ja reklaamipiirangud; |
| --- | --- |

h)

panga suhtes kehtivad omandamiskeeld ja reklaamipiirangud;

| i) | pank peab ümber korraldama oma riskijuhtimise ning võimaluse korral korrigeerima oma hinnakujundust kooskõlas eelnevalt kindlaks määratud eesmärkidega; |
| --- | --- |

i)

pank peab ümber korraldama oma riskijuhtimise ning võimaluse korral korrigeerima oma hinnakujundust kooskõlas eelnevalt kindlaks määratud eesmärkidega;

| j) | pank peab lunastama allutatud võlakirjad, mille Taani on märkinud, kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest; |
| --- | --- |

j)

pank peab lunastama allutatud võlakirjad, mille Taani on märkinud, kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest;

| k) | järelevalve eest vastutav usaldusisik peab iga kuue kuu tagant andma komisjonile aru ümberkorralduskava edenemisest ja punktides a–j märgitud kohustustest. |
| --- | --- |

k)

järelevalve eest vastutav usaldusisik peab iga kuue kuu tagant andma komisjonile aru ümberkorralduskava edenemisest ja punktides a–j märgitud kohustustest.

6.   MEETME HINDAMINE

MEETME HINDAMINE

6.1.   Riigiabi olemasolu

Riigiabi olemasolu

| (45) | Komisjon peab tegema kindlaks riigiabi olemasolu aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, milles sätestatakse, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest mis tahes kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, on siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon peab tegema kindlaks riigiabi olemasolu aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, milles sätestatakse, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest mis tahes kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, on siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (46) | Meetme kvalifitseerumiseks riigiabina peavad seega olema täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused: see peab olema omistatav riigile ja seda peab rahastama liikmesriik või seda peab rahastatama riigi vahenditest, see peab andma valikulise eelise, mis võib soodustada teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist ning see peab kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja see peab olema võimeline mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(46)

Meetme kvalifitseerumiseks riigiabina peavad seega olema täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused: see peab olema omistatav riigile ja seda peab rahastama liikmesriik või seda peab rahastatama riigi vahenditest, see peab andma valikulise eelise, mis võib soodustada teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist ning see peab kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja see peab olema võimeline mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (47) | Päästmisotsuse põhjendustes 47–67 ja menetluse algatamise otsuse põhjenduses 50 on komisjon juba hinnanud uuritavaid meetmeid ning teinud järelduse, et 1., 3. ja 4. meede kujutasid endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(47)

Päästmisotsuse põhjendustes 47–67 ja menetluse algatamise otsuse põhjenduses 50 on komisjon juba hinnanud uuritavaid meetmeid ning teinud järelduse, et 1., 3. ja 4. meede kujutasid endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (48) | Taani ei ole esitanud ametliku uurimise käigus uusi argumente, mida ta ei olnud 2012. aastal juba esitanud. Komisjoni hinnang ja päästmisotsuses tehtud järeldus, et 1., 3. ja 4. meede kujutasid endast riigiabi (nagu on kirjeldatud päästmisotsuse põhjenduses 19) aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, jäävad seega muutmata. |
| --- | --- |

(48)

Taani ei ole esitanud ametliku uurimise käigus uusi argumente, mida ta ei olnud 2012. aastal juba esitanud. Komisjoni hinnang ja päästmisotsuses tehtud järeldus, et 1., 3. ja 4. meede kujutasid endast riigiabi (nagu on kirjeldatud päästmisotsuse põhjenduses 19) aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, jäävad seega muutmata.

| (49) | Lisaks hindas komisjon Taani esitatud dokumente ja eelkõige põhjenduses 39 märgitud tagasivõtmatut kohustust, mis ei sisaldanud mingeid viiteid avaliku sektori vahendite kasutamisele (näiteks riigi pakutud kapitalitugi või garantiid) aktsiate müügi kontekstis. |
| --- | --- |

(49)

Lisaks hindas komisjon Taani esitatud dokumente ja eelkõige põhjenduses 39 märgitud tagasivõtmatut kohustust, mis ei sisaldanud mingeid viiteid avaliku sektori vahendite kasutamisele (näiteks riigi pakutud kapitalitugi või garantiid) aktsiate müügi kontekstis.

6.2.   Abisaaja

Abisaaja

| (50) | Abi saanud krediidiasutuse müük võib tähendada ostjate jaoks riigiabi, välja arvatud juhul, kui müük toimub avatud, mittediskrimineeriva ja tingimusteta konkurentsivõimelise pakkumismenetluse kaudu, mille käigus müüakse varad suurima pakkumuse teinud pakkujale (14). Sel põhjusel peab komisjon hindama, (15) kas: a) müügiprotsess on avatud, tingimusteta ja mittediskrimineeriv; b) müük toimub turutingimustel; c) krediidiasutus või valitsus maksimeerib sõltuvalt valitud struktuurist müügihinna. |
| --- | --- |

(50)

Abi saanud krediidiasutuse müük võib tähendada ostjate jaoks riigiabi, välja arvatud juhul, kui müük toimub avatud, mittediskrimineeriva ja tingimusteta konkurentsivõimelise pakkumismenetluse kaudu, mille käigus müüakse varad suurima pakkumuse teinud pakkujale (14). Sel põhjusel peab komisjon hindama, (15) kas: a) müügiprotsess on avatud, tingimusteta ja mittediskrimineeriv; b) müük toimub turutingimustel; c) krediidiasutus või valitsus maksimeerib sõltuvalt valitud struktuurist müügihinna.

14

15

| (51) | 2013. aasta neljandas kvartalis proovis Taani müüa oma osalust Vestjysk Bankis. Taani uuris ka seda, kas oleks võimalik leida panga tegevusele ostja Aarhusi piirkonnas. Mitme Taani panga esialgsest huvist hoolimata (16) ei olnud võimalik tehingut teha, peamiselt seetõttu, et võimalikud ostjad – tuginedes nende poolt panga varade suhtes läbi viidud hoolsuskohustuse auditile – eeldasid märkimisväärseid täiendavaid mahakandmisi pärast soetamist. |
| --- | --- |

(51)

2013. aasta neljandas kvartalis proovis Taani müüa oma osalust Vestjysk Bankis. Taani uuris ka seda, kas oleks võimalik leida panga tegevusele ostja Aarhusi piirkonnas. Mitme Taani panga esialgsest huvist hoolimata (16) ei olnud võimalik tehingut teha, peamiselt seetõttu, et võimalikud ostjad – tuginedes nende poolt panga varade suhtes läbi viidud hoolsuskohustuse auditile – eeldasid märkimisväärseid täiendavaid mahakandmisi pärast soetamist.

16

| (52) | 2016. aasta teises kvartalis algatas Taani teise müügiprotsessi, olles pöördunud Taani finantsinvestori [...] poole. [...] ettepanek (vt ka põhjendus 55) esitati ainuõiguse kohaselt. Taani otsustas seega anda kõikidele teistele asjaomastele võimalikele ostjatele (17) võimaluse esitada pakkumus. Taani sõlmis protsessi juhtimiseks lepingu asjatundliku investeerimisnõustajaga SEB. Protsess viidi ellu 2016. aasta teises ja kolmandas kvartalis. Lõpuks ei teinud ükski ostja, kellega ühendust võeti, (18) pakkumust tingituna eeldatavatest täiendavatest märkimisväärsetest mahakandmistest. [...], kes osales seejärel tegelikult ainuõiguse alusel, alustas oma hoolsuskohustuse auditit 2016. aasta oktoobris, ent lõpetas protsessi 2016. aasta novembris pakkumust tegemata. |
| --- | --- |

(52)

2016. aasta teises kvartalis algatas Taani teise müügiprotsessi, olles pöördunud Taani finantsinvestori [...] poole. [...] ettepanek (vt ka põhjendus 55) esitati ainuõiguse kohaselt. Taani otsustas seega anda kõikidele teistele asjaomastele võimalikele ostjatele (17) võimaluse esitada pakkumus. Taani sõlmis protsessi juhtimiseks lepingu asjatundliku investeerimisnõustajaga SEB. Protsess viidi ellu 2016. aasta teises ja kolmandas kvartalis. Lõpuks ei teinud ükski ostja, kellega ühendust võeti, (18) pakkumust tingituna eeldatavatest täiendavatest märkimisväärsetest mahakandmistest. [...], kes osales seejärel tegelikult ainuõiguse alusel, alustas oma hoolsuskohustuse auditit 2016. aasta oktoobris, ent lõpetas protsessi 2016. aasta novembris pakkumust tegemata.

17

18

| (53) | Nii 2013. kui ka 2016. aastal oli müügiprotsess kavandatud järgmiselt:






  a) | riigi eesmärk oli saavutada turutingimustel müügitehing, millega pakutakse maksimaalset müügihinda, aga välja ei pakutud ei miinimumhinda ega muid piiranguid; |
| --- | --- | --- |

(53)

Nii 2013. kui ka 2016. aastal oli müügiprotsess kavandatud järgmiselt:

a)

riigi eesmärk oli saavutada turutingimustel müügitehing, millega pakutakse maksimaalset müügihinda, aga välja ei pakutud ei miinimumhinda ega muid piiranguid;

| b) | kõikidele võimalikele ostjatele tagati juurdepääs sama tasandi teabele, see tähendab üksikasjadele panga suurimate riskipositsioonide kohta, elektroonilistele andmeruumidele, kus hoitakse olulisi dokumente, juhtkonna esitlusele ning küsimuste ja vastuste protsessile; |
| --- | --- |

b)

kõikidele võimalikele ostjatele tagati juurdepääs sama tasandi teabele, see tähendab üksikasjadele panga suurimate riskipositsioonide kohta, elektroonilistele andmeruumidele, kus hoitakse olulisi dokumente, juhtkonna esitlusele ning küsimuste ja vastuste protsessile;

| c) | kõik asjaomased võimalikud ostjad (19) kaasati protsessi ning riik ei eelistanud ühtegi kindlat ostjat. |
| --- | --- |

c)

kõik asjaomased võimalikud ostjad (19) kaasati protsessi ning riik ei eelistanud ühtegi kindlat ostjat.

19

| (54) | Nykreditiga võeti ühendust mõlema müügiprotsessi jooksul. 2013. aastal näitas ta esialgu üles huvi panga kui terviku vastu konsortsiumi liikmena, aga konsortsium ei saanud pakkumust esitada. Seejärel oli Nykredit huvitatud pangas osa (Aarhusi piirkond) soetamisest, aga ta ei esitanud pärast hoolsuskohustuse auditit pakkumust. Nykredit väljendas 2016. aasta teises kvartalis huvi konsortsiumi vastu, aga ei alustanud protsessi. Samas esitas Nykredit 2016. aasta oktoobris esialgsed kaalutlused Vestjysk Banki rekapitaliseerimise raamistiku kohta. Seejärel kaasas 2016. aasta novembris Vestjysk Bank Nykrediti uurima kapitali suurendamise võimalust väliste investorite poolt. Selle jõupingutuse tulemusena koostati Nykrediti kava, milleks oli konsortsiumi pakkumine, ning põhjenduses 40 kirjeldatud tehingud. |
| --- | --- |

(54)

Nykreditiga võeti ühendust mõlema müügiprotsessi jooksul. 2013. aastal näitas ta esialgu üles huvi panga kui terviku vastu konsortsiumi liikmena, aga konsortsium ei saanud pakkumust esitada. Seejärel oli Nykredit huvitatud pangas osa (Aarhusi piirkond) soetamisest, aga ta ei esitanud pärast hoolsuskohustuse auditit pakkumust. Nykredit väljendas 2016. aasta teises kvartalis huvi konsortsiumi vastu, aga ei alustanud protsessi. Samas esitas Nykredit 2016. aasta oktoobris esialgsed kaalutlused Vestjysk Banki rekapitaliseerimise raamistiku kohta. Seejärel kaasas 2016. aasta novembris Vestjysk Bank Nykrediti uurima kapitali suurendamise võimalust väliste investorite poolt. Selle jõupingutuse tulemusena koostati Nykrediti kava, milleks oli konsortsiumi pakkumine, ning põhjenduses 40 kirjeldatud tehingud.

| (55) | Konsortsium on välja pakkunud, et ta soetab riigi kogu 81,47 % osaluse hinnaga üks Taani kroon aktsia kohta. Kui pakkumus 12. juunil 2017 välja kuulutati, oli panga aktsia hind Kopenhaageni börsil 14,90 Taani krooni (20). Samas kuna muid pakkumusi kahe avatud müügiprotsessi raames ei esitatud, siis võib arvestada, et konsortsiumi pakutud hind on maksimumhind, mille saab kehtivas olukorras saavutada. Seda järeldust kinnitab ka alternatiivse ettepaneku hinnang (vt ka põhjendus 52), mida [...] 2016. aasta veebruaris mitteametlikult katsetas. See investor kaalus esialgu Vestjyski kontrollpaki omandamist, ostes äsja emiteeritud aktsiaid hinnaga üks Taani kroon aktsia kohta, ning kinnitas seda ettepanekut 2016. aasta septembris (21). Samas alternatiivne ettepanek ei teostunud, sest [...] taganes lõpuks, olles alustanud 2016. aasta oktoobris hoolsuskohustuse auditit. See on täiendav võrdlusalus (ka üks Taani kroon aktsia kohta), et teha järeldus, et konsortsiumi ettepanek on selline, mis maksimeerib müügihinna, ning tehing toimub turutingimustel. |
| --- | --- |

(55)

Konsortsium on välja pakkunud, et ta soetab riigi kogu 81,47 % osaluse hinnaga üks Taani kroon aktsia kohta. Kui pakkumus 12. juunil 2017 välja kuulutati, oli panga aktsia hind Kopenhaageni börsil 14,90 Taani krooni (20). Samas kuna muid pakkumusi kahe avatud müügiprotsessi raames ei esitatud, siis võib arvestada, et konsortsiumi pakutud hind on maksimumhind, mille saab kehtivas olukorras saavutada. Seda järeldust kinnitab ka alternatiivse ettepaneku hinnang (vt ka põhjendus 52), mida [...] 2016. aasta veebruaris mitteametlikult katsetas. See investor kaalus esialgu Vestjyski kontrollpaki omandamist, ostes äsja emiteeritud aktsiaid hinnaga üks Taani kroon aktsia kohta, ning kinnitas seda ettepanekut 2016. aasta septembris (21). Samas alternatiivne ettepanek ei teostunud, sest [...] taganes lõpuks, olles alustanud 2016. aasta oktoobris hoolsuskohustuse auditit. See on täiendav võrdlusalus (ka üks Taani kroon aktsia kohta), et teha järeldus, et konsortsiumi ettepanek on selline, mis maksimeerib müügihinna, ning tehing toimub turutingimustel.

20

21

| (56) | Taani on samuti esitanud õiglust käsitleva arvamuse, mille koostas tema taotluse alusel sõltumatu ekspert. Arvamuses õigluse kohta tehakse järeldus, et pakkumuse hind üks Taani kroon aktsia kohta on sel hetkel parim võimalik turuhind, mida on võimalik saada. Sellele järeldusele tulemiseks võttis ekspert muu hulgas arvesse teavet, mis oli saadud kahe varasema müügiprotsessi jooksul, panga kehtivat kapitaliolukorda ja ebakindlust, mis puudutas riigiabi juhtumit, mis sel ajal pooleli oli. |
| --- | --- |

(56)

Taani on samuti esitanud õiglust käsitleva arvamuse, mille koostas tema taotluse alusel sõltumatu ekspert. Arvamuses õigluse kohta tehakse järeldus, et pakkumuse hind üks Taani kroon aktsia kohta on sel hetkel parim võimalik turuhind, mida on võimalik saada. Sellele järeldusele tulemiseks võttis ekspert muu hulgas arvesse teavet, mis oli saadud kahe varasema müügiprotsessi jooksul, panga kehtivat kapitaliolukorda ja ebakindlust, mis puudutas riigiabi juhtumit, mis sel ajal pooleli oli.

| (57) | Lisaks on konsortsiumi kokkuleppe alusel Taani riigil võimalus aktsepteerida soodsam konkureeriv pakkumus (22) heausklikult kolmandalt isikult. Samas peab see konkureeriv pakkumus võimaldama realistlikult tulla toime varasemate riigiabi küsimustega, tooma kaasa riigi rahastatud täiendavate esimese taseme omavahendite tagasimaksmise ja mitte hõlmama rohkem riigiabi. Teisisõnu peab konkureeriv pakkumus olema vähemalt samaväärne konsortsiumi pakkumusega, pidades silmas panga maksevõime ja kasumlikkuse taastamist. Kui tehakse konkureeriv pakkumus, siis on konsortsiumil võimalus sellele vastata. Seega on igal isikul, kes soovib panka investeerida kõrgema hinnaga, võimalus seda teha. Õigusaktis, mis võimaldab rahandusministeeriumil sõlmida konsortsiumile müügi tehing, märgitakse võimalust teha konkureerivaid pakkumusi atraktiivse pakkumusega pakkumusperioodi jooksul, ning see võimalus oli samuti avalikult teada (23). Komisjon leiab, et see tagab lisakindlustunde, et Taani on teinud kõiki võimalikud jõupingutused, et saada suurimat müügihinda, ning andnud kõikidele huvitatud isikutele võimaluse teha pakkumus. Samas arvestades edu puudumist varasematel katsetel müüa pank, tundub väga ebatõenäoline, et konkureeriv pakkumus tehakse. |
| --- | --- |

(57)

Lisaks on konsortsiumi kokkuleppe alusel Taani riigil võimalus aktsepteerida soodsam konkureeriv pakkumus (22) heausklikult kolmandalt isikult. Samas peab see konkureeriv pakkumus võimaldama realistlikult tulla toime varasemate riigiabi küsimustega, tooma kaasa riigi rahastatud täiendavate esimese taseme omavahendite tagasimaksmise ja mitte hõlmama rohkem riigiabi. Teisisõnu peab konkureeriv pakkumus olema vähemalt samaväärne konsortsiumi pakkumusega, pidades silmas panga maksevõime ja kasumlikkuse taastamist. Kui tehakse konkureeriv pakkumus, siis on konsortsiumil võimalus sellele vastata. Seega on igal isikul, kes soovib panka investeerida kõrgema hinnaga, võimalus seda teha. Õigusaktis, mis võimaldab rahandusministeeriumil sõlmida konsortsiumile müügi tehing, märgitakse võimalust teha konkureerivaid pakkumusi atraktiivse pakkumusega pakkumusperioodi jooksul, ning see võimalus oli samuti avalikult teada (23). Komisjon leiab, et see tagab lisakindlustunde, et Taani on teinud kõiki võimalikud jõupingutused, et saada suurimat müügihinda, ning andnud kõikidele huvitatud isikutele võimaluse teha pakkumus. Samas arvestades edu puudumist varasematel katsetel müüa pank, tundub väga ebatõenäoline, et konkureeriv pakkumus tehakse.

22

23

| (58) | Eeltoodule tuginedes leiab komisjon, et Vestjyskis Taani osaluse müümine peab olema avatud, mittediskrimineeriv ja tingimusteta, tuues kaasa maksimaalse müügihinna Taani riigi jaoks. Tõepoolest, hoolimata mitmetest võimalustest seda teha (2013. ja 2016. aastal) ei tehtud pakkumusi, millel oleks olnud kõrgem müügihind ja mis oleksid võimaldanud riigil täielikult panga osalus võõrandada. Kuna komisjonil ei ole põhjust arvata, et tehtud pakkumus ja tasutud hind ei kajastaks panga turuhinda, võib teha järelduse, et riigile kuuluvate Vestjyskis aktsiate erasektori ostja ei ole abimeetmete saaja ja seega ei saa abi. |
| --- | --- |

(58)

Eeltoodule tuginedes leiab komisjon, et Vestjyskis Taani osaluse müümine peab olema avatud, mittediskrimineeriv ja tingimusteta, tuues kaasa maksimaalse müügihinna Taani riigi jaoks. Tõepoolest, hoolimata mitmetest võimalustest seda teha (2013. ja 2016. aastal) ei tehtud pakkumusi, millel oleks olnud kõrgem müügihind ja mis oleksid võimaldanud riigil täielikult panga osalus võõrandada. Kuna komisjonil ei ole põhjust arvata, et tehtud pakkumus ja tasutud hind ei kajastaks panga turuhinda, võib teha järelduse, et riigile kuuluvate Vestjyskis aktsiate erasektori ostja ei ole abimeetmete saaja ja seega ei saa abi.

| (59) | Seega tehakse järeldus, et abimeetmete ainus saaja on Vestjysk Bank. |
| --- | --- |

(59)

Seega tehakse järeldus, et abimeetmete ainus saaja on Vestjysk Bank.

| (60) | Kokkuvõttes tehakse järeldus, nagu on sätestatud põhjendustes 49 ja 59, et selle otsusega tuleks hinnata üksnes 2012. aasta meetmete vastavust, mida äriühingule Vestjysk võimaldati. |
| --- | --- |

(60)

Kokkuvõttes tehakse järeldus, nagu on sätestatud põhjendustes 49 ja 59, et selle otsusega tuleks hinnata üksnes 2012. aasta meetmete vastavust, mida äriühingule Vestjysk võimaldati.

6.3.   Abi kokkusobivus siseturuga

Abi kokkusobivus siseturuga

6.3.1.   Kokkusobivuse hindamise õiguslik alus

Kokkusobivuse hindamise õiguslik alus

| (61) | Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b volitatakse komisjoni tegema kindlaks, kas siseturuga on kokkusobiv abi, mis on antud mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks. Komisjon on tunnistanud, et ülemaailmne finantskriis võib tõsiselt häirida mõne liikmesriigi majandust ning et toetusmeetmed pankadele sobivad selle häire kõrvaldamiseks. See on olnud piisavalt üksikasjalik ja töötatud välja seitsmes kriisiteatises (24). |
| --- | --- |

(61)

Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b volitatakse komisjoni tegema kindlaks, kas siseturuga on kokkusobiv abi, mis on antud mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks. Komisjon on tunnistanud, et ülemaailmne finantskriis võib tõsiselt häirida mõne liikmesriigi majandust ning et toetusmeetmed pankadele sobivad selle häire kõrvaldamiseks. See on olnud piisavalt üksikasjalik ja töötatud välja seitsmes kriisiteatises (24).

24

| (62) | Kooskõlas üldise õiguspõhimõttega tempus regit actum, mis nõuab, et õigusnorm ei või olla tagasiulatuva mõjuga, ning liidu kohtute väljakujunenud kohtupraktikaga, tuleb riigiabimeetme vastavust hinnata selle rakendamise ajal kehtiva õigusraamistiku alusel.2013. aasta pangandusteatise punktis 90 on lisaks märgitud, et teatised, mis komisjon registreerib enne 1. augustit 2013, vaadatakse läbi teatiste esitamise ajal kehtivate kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

(62)

Kooskõlas üldise õiguspõhimõttega tempus regit actum, mis nõuab, et õigusnorm ei või olla tagasiulatuva mõjuga, ning liidu kohtute väljakujunenud kohtupraktikaga, tuleb riigiabimeetme vastavust hinnata selle rakendamise ajal kehtiva õigusraamistiku alusel.2013. aasta pangandusteatise punktis 90 on lisaks märgitud, et teatised, mis komisjon registreerib enne 1. augustit 2013, vaadatakse läbi teatiste esitamise ajal kehtivate kriteeriumide alusel.

tempus regit actum

| (63) | Meetmetest teatati 13. aprillil 2012. Seega tuleks neid meetmeid hinnata, pidades silmas uut ümberkorralduskava, võttes arvesse ümberkorraldamisteatist, 2008. aasta pangandusteatist ning 2010. ja 2011. aasta pikendamise teatisi. |
| --- | --- |

(63)

Meetmetest teatati 13. aprillil 2012. Seega tuleks neid meetmeid hinnata, pidades silmas uut ümberkorralduskava, võttes arvesse ümberkorraldamisteatist, 2008. aasta pangandusteatist ning 2010. ja 2011. aasta pikendamise teatisi.

6.3.2.   Kulude jagamine

Kulude jagamine

| (64) | Menetluse algatamise otsuses asus komisjon esialgsele seisukohale, et 13. juunil 2013 tehtud tagasiostutehing ei olnud kooskõlas ümberkorraldamisteatise eesmärgiga tagada piisav koormuse jagamine (25). Tehing toimus keskmise hinnaga 62 % põhisummast, st kaks protsendipunkti üle 50 % turuhinna, millele lisandus ülekurss 10 %. Vestjysk Bank maksis seega allutatud laenuinstrumentide omanikele ülemäärase summa, mis vastas 2 % põhisummast (ehk 800 000 Norra krooni, ligikaudu 108 000 eurot). |
| --- | --- |

(64)

Menetluse algatamise otsuses asus komisjon esialgsele seisukohale, et 13. juunil 2013 tehtud tagasiostutehing ei olnud kooskõlas ümberkorraldamisteatise eesmärgiga tagada piisav koormuse jagamine (25). Tehing toimus keskmise hinnaga 62 % põhisummast, st kaks protsendipunkti üle 50 % turuhinna, millele lisandus ülekurss 10 %. Vestjysk Bank maksis seega allutatud laenuinstrumentide omanikele ülemäärase summa, mis vastas 2 % põhisummast (ehk 800 000 Norra krooni, ligikaudu 108 000 eurot).

25

| (65) | Oma vastuses menetluse algatamise otsusele väitis Taani, et ülemäärane makse, mis tehti, maksti panga poolt Taani riigile tagasi 2014. aasta alguses, seega tasaarveldades igasuguse ebapiisava koormuse jagamise, mille see suhteliselt väike summa oleks muidu põhjustanud. |
| --- | --- |

(65)

Oma vastuses menetluse algatamise otsusele väitis Taani, et ülemäärane makse, mis tehti, maksti panga poolt Taani riigile tagasi 2014. aasta alguses, seega tasaarveldades igasuguse ebapiisava koormuse jagamise, mille see suhteliselt väike summa oleks muidu põhjustanud.

| (66) | Komisjon märgib, et panga poolt riigile tehtud ülemäärane makse iseenesest kõrvaldab ebapiisava koormuse jagunemise. Ülemäärane makse on seotud panga ja võlausaldajate vaheliste finantssuhetega (koormuse jagamise kontekstis) ning mitte panga ja riigi vaheliste finantssuhetega (millega määratakse kindlaks riigiabi summa). Sellegipoolest võimaldab see asjaolu koos käesoleva juhtumi mitme teise asjaoluga teha komisjonil järelduse, et toimus piisav koormuse jagamine. Eelkõige muud asjaolud puudutavad fakti, et ülemäärase hinna summa oli minimaalne (üksnes 108 000 eurot) ning 60 % künnist kui sellist ei olnud sätestatud ümberkorraldamisteatises, mis on sõnastatud suhteliselt paindlikult, (26) vaid komisjoni töödokumendis (27). |
| --- | --- |

(66)

Komisjon märgib, et panga poolt riigile tehtud ülemäärane makse iseenesest kõrvaldab ebapiisava koormuse jagunemise. Ülemäärane makse on seotud panga ja võlausaldajate vaheliste finantssuhetega (koormuse jagamise kontekstis) ning mitte panga ja riigi vaheliste finantssuhetega (millega määratakse kindlaks riigiabi summa). Sellegipoolest võimaldab see asjaolu koos käesoleva juhtumi mitme teise asjaoluga teha komisjonil järelduse, et toimus piisav koormuse jagamine. Eelkõige muud asjaolud puudutavad fakti, et ülemäärase hinna summa oli minimaalne (üksnes 108 000 eurot) ning 60 % künnist kui sellist ei olnud sätestatud ümberkorraldamisteatises, mis on sõnastatud suhteliselt paindlikult, (26) vaid komisjoni töödokumendis (27).

26

27

| (67) | Eeltoodut silmas pidades leiab komisjon, et menetluse algatamise otsuses nimetatud kahtlused koormuse jagamise nõuetele vastavuse kohta hajutatakse täielikult. |
| --- | --- |

(67)

Eeltoodut silmas pidades leiab komisjon, et menetluse algatamise otsuses nimetatud kahtlused koormuse jagamise nõuetele vastavuse kohta hajutatakse täielikult.

6.3.3.   Konkurentsimoonutuste piiramine

Konkurentsimoonutuste piiramine

| (68) | Pank on piiranud oma ärilist jalajälge, veelgi vähendades oma filiaalide võrgustikku veel kolme filiaali võrra võrreldes sellega, mille Taani esitas oma vastuses menetluse algatamise otsusele, vähendades alates päästeabist filiaalide arvu üheksa filiaalini (pangal oli 2012. aastal 24, 2015. aastal 18 ja alates 2016. aastas 15 filiaali, seega on nende arvu kuni 2012. aastani vähendatud 37,5 %). Selline filiaalide võrgustiku vähendamine koos Taani pangandussektori iseloomustusega mõjutab panga suutlikkust tagada uus tegevus ja koguda uusi hoiuseid, seega aidates piirata konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(68)

Pank on piiranud oma ärilist jalajälge, veelgi vähendades oma filiaalide võrgustikku veel kolme filiaali võrra võrreldes sellega, mille Taani esitas oma vastuses menetluse algatamise otsusele, vähendades alates päästeabist filiaalide arvu üheksa filiaalini (pangal oli 2012. aastal 24, 2015. aastal 18 ja alates 2016. aastas 15 filiaali, seega on nende arvu kuni 2012. aastani vähendatud 37,5 %). Selline filiaalide võrgustiku vähendamine koos Taani pangandussektori iseloomustusega mõjutab panga suutlikkust tagada uus tegevus ja koguda uusi hoiuseid, seega aidates piirata konkurentsimoonutusi.

| (69) | Nykredit pank on ka panga töötajate arvu vähendanud rohkem ([30–40] % vähendamine 2017. aastaks ja [35–45] % vähendamine 2018. aastaks) kui oli kavandatud menetluse algatamise otsuse ajal ([20–30] % vähendamine 2017. aastaks). See vähendamine tuleneb panga jõupingutustest vähendada veelgi kulusid, ja tõhususe parandamisest, mis tuleneb filiaalide võrgustiku vähendamisest. |
| --- | --- |

(69)

Nykredit pank on ka panga töötajate arvu vähendanud rohkem ([30–40] % vähendamine 2017. aastaks ja [35–45] % vähendamine 2018. aastaks) kui oli kavandatud menetluse algatamise otsuse ajal ([20–30] % vähendamine 2017. aastaks). See vähendamine tuleneb panga jõupingutustest vähendada veelgi kulusid, ja tõhususe parandamisest, mis tuleneb filiaalide võrgustiku vähendamisest.

| (70) | Menetluse algatamise otsuse ajal (vt selle otsuse põhjendus 98) teavitati komisjoni üksnes filiaalide võrgustiku vähendamisest [10–20] % (24 filiaalilt [18–22ni]) ja töötajate arvu vähendamisest [20–30] %. Võttes arvesse suurt abisummat, mille pank on saanud, tõstatas komisjon küsimuse, kas kavandatav filiaalide ja töötajate arvu vähendamine 2012.–2017. aastal piirab piisavalt konkurentsi moonutamist. Võttes arvesse uusi vähendamise eesmärke, leiab komisjon, et pank on teinud olulisi lisajõupingutusi, et veelgi vähendada oma ärilist jalajälge ja suurendada oma tõhusust. Tabelis 2 on näidatud tegelik olukord 2012. ja 2016. aastal, menetluse algatamise otsuse ajal teadaolevad ettepanekud ja hetkeplaanid tulevasteks aastateks.

  Tabel 2


  Filiaalide ja täistööajale taandatud töötajate arvu vähendamise ning tulude ja kulude suhtarvu muutumine | Tegelik | Menetluse algatamise otsus | Tegelik | Uus äriplaan |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2012 | 2016 | 2017 | 2016 | 2017 | 2018 |
| Filiaalide arv | 24 | [18–22] | [18–22] | 15 | 15 | 15 |
| Muutus võrreldes 2012. aastaga (%) | | [10–20] | [10–20] | – 37,5 | – 37,5 | – 37,5 |
| Täistööajale taandatud töötajate arv | 621,3 | [480–510] | [460–490] | 459 | [375–425] | [340–390] |
| Muutus võrreldes 2012. aastaga (%) | | – [20–30] | – [20–30] | – 26,1 | – [30–40] | – [30–40] |
| Kulude ja tulude suhe (%) | 55,3 | [50–60] | [50–60] | 50,3 | [45–55] | [40–50] |
| Muutus protsentides võrreldes 2012. aastaga | | + [0–7,5] | + [0–7,5] | – 5,0 | – [2,5–10] | – [5–12,5] |

(70)

Menetluse algatamise otsuse ajal (vt selle otsuse põhjendus 98) teavitati komisjoni üksnes filiaalide võrgustiku vähendamisest [10–20] % (24 filiaalilt [18–22ni]) ja töötajate arvu vähendamisest [20–30] %. Võttes arvesse suurt abisummat, mille pank on saanud, tõstatas komisjon küsimuse, kas kavandatav filiaalide ja töötajate arvu vähendamine 2012.–2017. aastal piirab piisavalt konkurentsi moonutamist. Võttes arvesse uusi vähendamise eesmärke, leiab komisjon, et pank on teinud olulisi lisajõupingutusi, et veelgi vähendada oma ärilist jalajälge ja suurendada oma tõhusust. Tabelis 2 on näidatud tegelik olukord 2012. ja 2016. aastal, menetluse algatamise otsuse ajal teadaolevad ettepanekud ja hetkeplaanid tulevasteks aastateks.

Tabel 2

Tabel 2

Filiaalide ja täistööajale taandatud töötajate arvu vähendamise ning tulude ja kulude suhtarvu muutumine

Filiaalide ja täistööajale taandatud töötajate arvu vähendamise ning tulude ja kulude suhtarvu muutumine

Tegelik

Menetluse algatamise otsus

Tegelik

Uus äriplaan

2012

2016

2017

2016

2017

2018

Filiaalide arv

Filiaalide arv

24

[18–22]

[18–22]

15

15

15

Muutus võrreldes 2012. aastaga (%)

[10–20]

[10–20]

– 37,5

– 37,5

– 37,5

Täistööajale taandatud töötajate arv

Täistööajale taandatud töötajate arv

621,3

[480–510]

[460–490]

459

[375–425]

[340–390]

Muutus võrreldes 2012. aastaga (%)

– [20–30]

– [20–30]

– 26,1

– [30–40]

– [30–40]

Kulude ja tulude suhe (%)

Kulude ja tulude suhe (%)

55,3

[50–60]

[50–60]

50,3

[45–55]

[40–50]

Muutus protsentides võrreldes 2012. aastaga

- [0–7,5]

- [0–7,5]

– 5,0

– [2,5–10]

– [5–12,5]

| (71) | Vestjysk ei ole suutnud laiendada oma tegevuse mahtu sellest ajast saadik, kui ta sai päästeabi, arvestades oma kehvasid tulemusi. Panga bilansimaht on viimasel viiel aastal vähenenud, kahanedes 39,5 % 32 865 miljonilt Taani kroonilt 2012. aasta lõpus 19 895 miljoni Taani kroonini 2016. aasta lõpus. Sama suundumust võib täheldada panga laenuportfellis: brutolaenumaht vähenes ligikaudu 36 % samal ajavahemikul; brutolaenumaht põllumajandusele vähenes ligikaudu 26 %, samal ajal kui brutolaenumaht ehitus- ja kinnisvarasektoritele vähenes vastavalt 48 % ja 44 %. |
| --- | --- |

(71)

Vestjysk ei ole suutnud laiendada oma tegevuse mahtu sellest ajast saadik, kui ta sai päästeabi, arvestades oma kehvasid tulemusi. Panga bilansimaht on viimasel viiel aastal vähenenud, kahanedes 39,5 % 32 865 miljonilt Taani kroonilt 2012. aasta lõpus 19 895 miljoni Taani kroonini 2016. aasta lõpus. Sama suundumust võib täheldada panga laenuportfellis: brutolaenumaht vähenes ligikaudu 36 % samal ajavahemikul; brutolaenumaht põllumajandusele vähenes ligikaudu 26 %, samal ajal kui brutolaenumaht ehitus- ja kinnisvarasektoritele vähenes vastavalt 48 % ja 44 %.

| (72) | Riskiga kaalutud varad kahanesid samuti 25 600 miljonilt Taani kroonilt 2012. aasta lõpus 16 081 miljoni Taani kroonini 2016. aasta lõpus jätkuvalt piisavalt suur kapitalipuhver 37 %) ning panga töötajate arv vähenes samal ajavahemikul 621 täistööajale taandatud töötajalt 459ni (– 26 %). |
| --- | --- |

(72)

Riskiga kaalutud varad kahanesid samuti 25 600 miljonilt Taani kroonilt 2012. aasta lõpus 16 081 miljoni Taani kroonini 2016. aasta lõpus jätkuvalt piisavalt suur kapitalipuhver 37 %) ning panga töötajate arv vähenes samal ajavahemikul 621 täistööajale taandatud töötajalt 459ni (– 26 %).

| (73) | Kõik põhjendustes 71 ja 72 esitatud näitajad viitavad sellele, et panga jalajälge on juba viimase viie aasta jooksul vähendatud, osaliselt vajadusest tingituna. Samas oli 2012. aastal saadud abisumma panga riskiga kaalutud varade suhtes märkimisväärne (8,1 %) ning iseenesest tuleb kavandada erimeetmed konkurentsimoonutuste käsitlemiseks. Samal ajal tuleks tunnistada, et pank on vähendanud oma töötajate arvu ligikaudu [30–40] % 2017. aasta lõpuks ning juba vähendanud filiaalide arvu 37,5 % 2016. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(73)

Kõik põhjendustes 71 ja 72 esitatud näitajad viitavad sellele, et panga jalajälge on juba viimase viie aasta jooksul vähendatud, osaliselt vajadusest tingituna. Samas oli 2012. aastal saadud abisumma panga riskiga kaalutud varade suhtes märkimisväärne (8,1 %) ning iseenesest tuleb kavandada erimeetmed konkurentsimoonutuste käsitlemiseks. Samal ajal tuleks tunnistada, et pank on vähendanud oma töötajate arvu ligikaudu [30–40] % 2017. aasta lõpuks ning juba vähendanud filiaalide arvu 37,5 % 2016. aasta lõpuks.

| (74) | Lisaks enne selle otsuse vastuvõtmist rakendatud meetmetele pakkus Taani välja kohustused (vt põhjendus 44), mille eesmärk oli veelgi piirata konkurentsimoonutusi ümberkorraldusperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(74)

Lisaks enne selle otsuse vastuvõtmist rakendatud meetmetele pakkus Taani välja kohustused (vt põhjendus 44), mille eesmärk oli veelgi piirata konkurentsimoonutusi ümberkorraldusperioodi jooksul.

| (75) | Esiteks on kehtestatud panga bilansimahu vähendamine: 2017. aastal ei või bilansimaht ületada 2016. aasta taset, 2018. aastal 20 300 miljonit Taani krooni ja 2019. aastal, kui see on kohaldatav, 21 000 miljonit Taani krooni. Need piirangud väljendavad sõnaselgelt panga võimalust hankida ümberkorraldusperioodi jooksul uusi hoiuseid ja anda uusi laene. Panga suutlikkus omandada turuosa oma konkurentide arvelt piiratakse praegu viisil, mis tagab konkurentsimoonutuste piiramise. |
| --- | --- |

(75)

Esiteks on kehtestatud panga bilansimahu vähendamine: 2017. aastal ei või bilansimaht ületada 2016. aasta taset, 2018. aastal 20 300 miljonit Taani krooni ja 2019. aastal, kui see on kohaldatav, 21 000 miljonit Taani krooni. Need piirangud väljendavad sõnaselgelt panga võimalust hankida ümberkorraldusperioodi jooksul uusi hoiuseid ja anda uusi laene. Panga suutlikkus omandada turuosa oma konkurentide arvelt piiratakse praegu viisil, mis tagab konkurentsimoonutuste piiramise.

| (76) | Lisaks ei või pank anda uusi laene väljaspool Taanit ning võib anda uusi laene väljaspool Jüütimaa piirkonda üksnes juhul, kui kliendi omafinantseering on vähemalt [35–45]% ning laen on tagatud. See kohustus takistab tõhusalt panga võimalust laiendada oma tegevust väljaspool oma põhitegevuspiirkonda, kus tal on ka ajalooline baas, taas kaitstes turuosalisi panga võimaliku agressiivse käitumise eest. |
| --- | --- |

(76)

Lisaks ei või pank anda uusi laene väljaspool Taanit ning võib anda uusi laene väljaspool Jüütimaa piirkonda üksnes juhul, kui kliendi omafinantseering on vähemalt [35–45]% ning laen on tagatud. See kohustus takistab tõhusalt panga võimalust laiendada oma tegevust väljaspool oma põhitegevuspiirkonda, kus tal on ka ajalooline baas, taas kaitstes turuosalisi panga võimaliku agressiivse käitumise eest.

| (77) | Lisaks kehtib panga suhtes omandamiskeeld. Omandamine on tavaline viis turuosalise jaoks laieneda uute tegevusalade, toodete või ärivaldkondade kaudu. Seega takistab mis tahes ettevõtjas mis tahes osaluse omandamise keeld selgelt panga laienemisvõimalust. Panga suhtes kehtib ka keeld kasutada abimeetmeid reklaami eesmärgil, mis kaitseb samuti konkurente. |
| --- | --- |

(77)

Lisaks kehtib panga suhtes omandamiskeeld. Omandamine on tavaline viis turuosalise jaoks laieneda uute tegevusalade, toodete või ärivaldkondade kaudu. Seega takistab mis tahes ettevõtjas mis tahes osaluse omandamise keeld selgelt panga laienemisvõimalust. Panga suhtes kehtib ka keeld kasutada abimeetmeid reklaami eesmärgil, mis kaitseb samuti konkurente.

| (78) | Nagu on selgitatud põhjendustes 68–70 ja kokkuvõtlikult tabelis 2, on pank teinud olulisi lisajõupingutusi (võrreldes sellega, mis oli menetluse algatamise otsuse ajal kavandatud), et veelgi vähendada oma ärilist jalajälge, olles väike kohalik osaline, ja suurendada oma tõhusust. Sel viisil piiratakse konkurentsimoonutuste riski piisavalt kuni 2017. aasta lõpuni. Sellegipoolest on Taani poolt võetud kohustuse kaudu pank võtnud ka olulisi lisameetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks ülejäänud ümberkorraldusperioodi jooksul, mis lõppeb hiljemalt 2019. aasta lõpus. Sel põhjusel leiab komisjon, et menetluse algatamise otsuses esitatud kahtlused konkurentsi moonutamise kohta, on piisavalt hajutatud. |
| --- | --- |

(78)

Nagu on selgitatud põhjendustes 68–70 ja kokkuvõtlikult tabelis 2, on pank teinud olulisi lisajõupingutusi (võrreldes sellega, mis oli menetluse algatamise otsuse ajal kavandatud), et veelgi vähendada oma ärilist jalajälge, olles väike kohalik osaline, ja suurendada oma tõhusust. Sel viisil piiratakse konkurentsimoonutuste riski piisavalt kuni 2017. aasta lõpuni. Sellegipoolest on Taani poolt võetud kohustuse kaudu pank võtnud ka olulisi lisameetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks ülejäänud ümberkorraldusperioodi jooksul, mis lõppeb hiljemalt 2019. aasta lõpus. Sel põhjusel leiab komisjon, et menetluse algatamise otsuses esitatud kahtlused konkurentsi moonutamise kohta, on piisavalt hajutatud.

6.3.4.   Pikaajalise elujõulisuse taastamine

Pikaajalise elujõulisuse taastamine

| (79) | Komisjon väljendas oma menetluse algatamise teates kahtluseid, kas sel ajal esitatud esialgses ümberkorralduskavas esitati piisavalt põhjendusi panga elujõulisuse tagamiseks ümberkorraldusperioodi jooksul. Eelkõige seadis komisjon kahtluse alla mõned eeldused, millele ümberkorralduste kava tugines, ning leidis, et endiselt esineb märkimisväärset ebakindlust. Lisaks seadis komisjon kahtluse alla selle, kas panga kapitalipositsioon on piisavalt tugev, et pidada vastu täiendavale väärtuse langusele. |
| --- | --- |

(79)

Komisjon väljendas oma menetluse algatamise teates kahtluseid, kas sel ajal esitatud esialgses ümberkorralduskavas esitati piisavalt põhjendusi panga elujõulisuse tagamiseks ümberkorraldusperioodi jooksul. Eelkõige seadis komisjon kahtluse alla mõned eeldused, millele ümberkorralduste kava tugines, ning leidis, et endiselt esineb märkimisväärset ebakindlust. Lisaks seadis komisjon kahtluse alla selle, kas panga kapitalipositsioon on piisavalt tugev, et pidada vastu täiendavale väärtuse langusele.

| (80) | 1. jaanuaril 2017 oli panga koguomavahendite suhtarv 13,1 %. Samas on tingituna kapitali säilitamise puhvri nõude järkjärgulisest vähendamisest panga kogukapitalinõue suurenenud 13,8 %ni tingituna ligikaudu 0,7 % ehk 116 miljoni Taani krooni suurusest kapitali puudujäägist (ligikaudu 15,6 miljonit eurot). Kui meetmeid ei võetaks, siis jätkuks panga kapitali puudujääk (ehkki väiksem) 1. jaanuaril 2018 (nimelt 0,4 % tema koguomavahendite suhtarvust ehk 63 miljonit Taani krooni). Pärast aktsiaemissiooni ja oma allutatud kapitaliinstrumentide refinantseerimist ei ole pangal enam kapitali puudujääki. Eelkõige eeldab pank, et tal on 1. jaanuaril 2018 kapitali ülejääk ligikaudu 667 miljonit Taani krooni (ligikaudu 90 miljonit eurot) ehk puhver, mis ületab 4,3 % koguomavahendite suhtarvu nõude. Lisaks võttis Taani kohustuse (vt põhjendus 44), et pank säilitab teatava ülemäärase kapitali summa, mis ületab seadusega nõutavat summat. |
| --- | --- |

(80)

1. jaanuaril 2017 oli panga koguomavahendite suhtarv 13,1 %. Samas on tingituna kapitali säilitamise puhvri nõude järkjärgulisest vähendamisest panga kogukapitalinõue suurenenud 13,8 %ni tingituna ligikaudu 0,7 % ehk 116 miljoni Taani krooni suurusest kapitali puudujäägist (ligikaudu 15,6 miljonit eurot). Kui meetmeid ei võetaks, siis jätkuks panga kapitali puudujääk (ehkki väiksem) 1. jaanuaril 2018 (nimelt 0,4 % tema koguomavahendite suhtarvust ehk 63 miljonit Taani krooni). Pärast aktsiaemissiooni ja oma allutatud kapitaliinstrumentide refinantseerimist ei ole pangal enam kapitali puudujääki. Eelkõige eeldab pank, et tal on 1. jaanuaril 2018 kapitali ülejääk ligikaudu 667 miljonit Taani krooni (ligikaudu 90 miljonit eurot) ehk puhver, mis ületab 4,3 % koguomavahendite suhtarvu nõude. Lisaks võttis Taani kohustuse (vt põhjendus 44), et pank säilitab teatava ülemäärase kapitali summa, mis ületab seadusega nõutavat summat.

| (81) | Pank vaatas ka oma strateegia läbi ning vähendab veelgi oma tegevuskulusid (vt ka tabel 1). Eelkõige on pank vähendanud oma filiaalide arvu 24 filiaalilt 2012. aastal üksnes 15ni 2016. aasta lõpus. Menetluse algatamise otsuse ajal oli pank kavatsenud vähendada filiaalide arvu üksnes [18–22ni]. Sama ajavahemiku jooksul on pank vähendanud oma töötajate arvu 621 täistööajale taandatud töötajalt [460–490] täistööajale taandatud töötajani (– [20–30] %). 2017. aasta lõpuks vähendatakse seda arvu veelgi [374–425] täistööajale taandatud töötajani (– [30–40] %) ning eesmärk on jõuda 2018. aasta lõpuks [340–390] täistööajale taandatud töötajani (ligikaudu – [30–40] %). Panga ümberkorraldamiskavas oli menetluse algatamise otsuse ajal kavandatud töötajate arvuks [460–490] täistööajale taandatud töötajat 2017. aasta lõpuks (mis vastab üksnes [20–30] % vähenemisele võrreldes 2012. aasta lõpuga). Need märkimisväärsed täiendavad kulude vähendamise meetmed kajastuvad panga kulude ja tulude suhtarvus, mis on langenud 55,3 %-lt 2012. aastal 50,3 %-le 2016. aastal. Eeldatakse, et see suhtarv väheneb veelgi: 2017. aasta lõpuks [45–55] %ni ja 2018. aasta lõpuks koguni [40–50] %ni. Menetluse algatamise otsuse ajal oli panga eesmärgiks endiselt tagada 2017. aastal kulude ja tulude suhtarv [50–60] %. Seega on selge, et pank on teinud olulisi täiendavaid kulude vähendamise jõupingutusi võrreldes menetluse algatamise otsuse ajal kavandatuga. Need lisajõupingutused aitavad suurendada panga kasumlikkust ja seega tema elujõulisust. Teatavad tegevuskulude eesmärgid, mis on kohustustes sätestatud, aitavad tagada, et pank rakendab ülejäänud kulude vähendamisi, nagu on kavandatud, et tagada oma elujõulisus. |
| --- | --- |

(81)

Pank vaatas ka oma strateegia läbi ning vähendab veelgi oma tegevuskulusid (vt ka tabel 1). Eelkõige on pank vähendanud oma filiaalide arvu 24 filiaalilt 2012. aastal üksnes 15ni 2016. aasta lõpus. Menetluse algatamise otsuse ajal oli pank kavatsenud vähendada filiaalide arvu üksnes [18–22ni]. Sama ajavahemiku jooksul on pank vähendanud oma töötajate arvu 621 täistööajale taandatud töötajalt [460–490] täistööajale taandatud töötajani (– [20–30] %). 2017. aasta lõpuks vähendatakse seda arvu veelgi [374–425] täistööajale taandatud töötajani (– [30–40] %) ning eesmärk on jõuda 2018. aasta lõpuks [340–390] täistööajale taandatud töötajani (ligikaudu – [30–40] %). Panga ümberkorraldamiskavas oli menetluse algatamise otsuse ajal kavandatud töötajate arvuks [460–490] täistööajale taandatud töötajat 2017. aasta lõpuks (mis vastab üksnes [20–30] % vähenemisele võrreldes 2012. aasta lõpuga). Need märkimisväärsed täiendavad kulude vähendamise meetmed kajastuvad panga kulude ja tulude suhtarvus, mis on langenud 55,3 %-lt 2012. aastal 50,3 %-le 2016. aastal. Eeldatakse, et see suhtarv väheneb veelgi: 2017. aasta lõpuks [45–55] %ni ja 2018. aasta lõpuks koguni [40–50] %ni. Menetluse algatamise otsuse ajal oli panga eesmärgiks endiselt tagada 2017. aastal kulude ja tulude suhtarv [50–60] %. Seega on selge, et pank on teinud olulisi täiendavaid kulude vähendamise jõupingutusi võrreldes menetluse algatamise otsuse ajal kavandatuga. Need lisajõupingutused aitavad suurendada panga kasumlikkust ja seega tema elujõulisust. Teatavad tegevuskulude eesmärgid, mis on kohustustes sätestatud, aitavad tagada, et pank rakendab ülejäänud kulude vähendamisi, nagu on kavandatud, et tagada oma elujõulisus.

| (82) | Pank kavatseb veelgi vähendada ka oma intressikulusid (mis on juba vähenenud 727 miljonilt Taani kroonilt 2012. aastal 185 miljoni Taani kroonini 2016. aastal) [35–50] % 2017. aasta lõpuks ja koguni [45–60] % 2018. aasta lõpuks. See märkimisväärne vähendamine tuleneb eelkõige lõppevate tähtajaliste hoiuste (mille keskmineintressimäär on [0–5] %) asendamisest uute hoiustega, mille intressimäär on üksnes ligikaudu [0–5] %. Intressikulude edasine vähendamine toimub eeldatavasti panga allutatud kapitalibaasi refinantseerimise kaudu ümberkorralduskava osana (vt põhjendus 40). Pank esitas tõendeid, mis näitavad, et see kokkuhoid on saavutatav ning avaldab positiivset mõju panga kasumlikkusele ja elujõulisusele. Pank saab lisaks lihtsasti alandada ka oma hoiuste intressimäära, vähendamata oma rahastamist, sest tal on märkimisväärne hoiuste ülejääk (28). Hoolimata hoiuseintresside märkimisväärsest vähenemisest ei kavanda pank oma hoiuste ülejäägi märkimisväärset vähendamist, sest hoiuste vähendamine on eelduste kohaselt väiksem kui laenuportfelli vähendamine. |
| --- | --- |

(82)

Pank kavatseb veelgi vähendada ka oma intressikulusid (mis on juba vähenenud 727 miljonilt Taani kroonilt 2012. aastal 185 miljoni Taani kroonini 2016. aastal) [35–50] % 2017. aasta lõpuks ja koguni [45–60] % 2018. aasta lõpuks. See märkimisväärne vähendamine tuleneb eelkõige lõppevate tähtajaliste hoiuste (mille keskmineintressimäär on [0–5] %) asendamisest uute hoiustega, mille intressimäär on üksnes ligikaudu [0–5] %. Intressikulude edasine vähendamine toimub eeldatavasti panga allutatud kapitalibaasi refinantseerimise kaudu ümberkorralduskava osana (vt põhjendus 40). Pank esitas tõendeid, mis näitavad, et see kokkuhoid on saavutatav ning avaldab positiivset mõju panga kasumlikkusele ja elujõulisusele. Pank saab lisaks lihtsasti alandada ka oma hoiuste intressimäära, vähendamata oma rahastamist, sest tal on märkimisväärne hoiuste ülejääk (28). Hoolimata hoiuseintresside märkimisväärsest vähenemisest ei kavanda pank oma hoiuste ülejäägi märkimisväärset vähendamist, sest hoiuste vähendamine on eelduste kohaselt väiksem kui laenuportfelli vähendamine.

28

| (83) | Panga elujõulisuse ja kasumlikkuse oluline tegur on väärtuse languse määr mõne järgmise aasta jooksul. Pank eeldab praegu, et tema laenukahjumite eraldised vähenevad 416 miljonilt Taani kroonilt 2016. aastal [200–300] miljoni Taani kroonini 2017. aastal ja [200–300] miljoni Taani kroonini 2018. aastal. Peamine põhjus eelarvekohase eraldise summa vähenemises on panga ootus, et tema põllumajandusportfell, mis moodustas suurima osa väärtuse langusest viimastel aastatel, (29) toimib paremini. See ootus põhineb eeldusel, et oluliste põllumajandussaaduste hinnad (näiteks piim ja sealiha) tõusevad pärast 2015.–2016. aasta langust, ning eeldusel, et see suundumus lähiaastatel ei pöördu. Komisjoni enda prognoosid (30) näitavad, et põllumajandussaaduste hinnad on tõepoolest pärast 2015.–2016. aasta langust taastunud, aga jäävad pärast 2017. aastat enam-vähem samaks. Pank eeldab ka kinnisvarasektori väärtuse languse väikest vähenemist, samal ajal kui teistes sektorites on eeldada väikest tõusu. |
| --- | --- |

(83)

Panga elujõulisuse ja kasumlikkuse oluline tegur on väärtuse languse määr mõne järgmise aasta jooksul. Pank eeldab praegu, et tema laenukahjumite eraldised vähenevad 416 miljonilt Taani kroonilt 2016. aastal [200–300] miljoni Taani kroonini 2017. aastal ja [200–300] miljoni Taani kroonini 2018. aastal. Peamine põhjus eelarvekohase eraldise summa vähenemises on panga ootus, et tema põllumajandusportfell, mis moodustas suurima osa väärtuse langusest viimastel aastatel, (29) toimib paremini. See ootus põhineb eeldusel, et oluliste põllumajandussaaduste hinnad (näiteks piim ja sealiha) tõusevad pärast 2015.–2016. aasta langust, ning eeldusel, et see suundumus lähiaastatel ei pöördu. Komisjoni enda prognoosid (30) näitavad, et põllumajandussaaduste hinnad on tõepoolest pärast 2015.–2016. aasta langust taastunud, aga jäävad pärast 2017. aastat enam-vähem samaks. Pank eeldab ka kinnisvarasektori väärtuse languse väikest vähenemist, samal ajal kui teistes sektorites on eeldada väikest tõusu.

29

30

| (84) | Kokkuvõttes, kui panga eeldused realiseeruvad, siis tema kasumlikkus suureneb märkimisväärselt järgmise mõne aasta jooksul. Eelkõige tõuseb panga omakapitali investeeringute tulusus pärast maksude mahaarvamist (31) 5,4 %-lt 2016. aastal [7–11] %ni 2017. aastal ning [7–11] %ni 2018. aastal (vt ka tabel 1). Selline panga kasumlikkuse märkimisväärne suurenemine tuleneb peamiselt kulude vähenemisest ja väiksematest laenukahjumitest. Panga põhisissetulek (peamiselt intressi- ja teenustasutulu) jääb tõepoolest enam-vähem kindlale tasemele (vt tabel 1). Komisjon leiab, et intressikulude ning personali- ja halduskulude kavandatav vähenemine võidakse tavapärastel asjaoludel saavutada panga ettenähtud ajakava alusel. |
| --- | --- |

(84)

Kokkuvõttes, kui panga eeldused realiseeruvad, siis tema kasumlikkus suureneb märkimisväärselt järgmise mõne aasta jooksul. Eelkõige tõuseb panga omakapitali investeeringute tulusus pärast maksude mahaarvamist (31) 5,4 %-lt 2016. aastal [7–11] %ni 2017. aastal ning [7–11] %ni 2018. aastal (vt ka tabel 1). Selline panga kasumlikkuse märkimisväärne suurenemine tuleneb peamiselt kulude vähenemisest ja väiksematest laenukahjumitest. Panga põhisissetulek (peamiselt intressi- ja teenustasutulu) jääb tõepoolest enam-vähem kindlale tasemele (vt tabel 1). Komisjon leiab, et intressikulude ning personali- ja halduskulude kavandatav vähenemine võidakse tavapärastel asjaoludel saavutada panga ettenähtud ajakava alusel.

31

| (85) | Seoses laenukahjumite eraldiste vähenemisega on komisjon arvamusel, et panga prognoosid sõltuvad optimistlikest eeldustest. Komisjon märgib positiivselt, et pärast mitut Taani finantsinspektsiooni inspekteerimist on pank viinud oma krediidiriski põhimõtted samalaadsete pankade parimate tavadega kooskõlla, nagu finantsinspektsioon märkis komisjonile (vt põhjendus 43). |
| --- | --- |

(85)

Seoses laenukahjumite eraldiste vähenemisega on komisjon arvamusel, et panga prognoosid sõltuvad optimistlikest eeldustest. Komisjon märgib positiivselt, et pärast mitut Taani finantsinspektsiooni inspekteerimist on pank viinud oma krediidiriski põhimõtted samalaadsete pankade parimate tavadega kooskõlla, nagu finantsinspektsioon märkis komisjonile (vt põhjendus 43).

| (86) | Komisjon märgib, et pank aktsepteeris Nykreditiga peetud aruteludes hoolsuskohustuse auditit, mille viis läbi Deloitte 2016. aasta lõpus, mille tulemuseks oli täiendava väärtuse languse tuvastamine ligikaudu [50–150] miljoni Taani krooni ulatuses (32). See peaks vähendama ebakindlust edaspidi eraldiste loomise vajaduse suhtes. |
| --- | --- |

(86)

Komisjon märgib, et pank aktsepteeris Nykreditiga peetud aruteludes hoolsuskohustuse auditit, mille viis läbi Deloitte 2016. aasta lõpus, mille tulemuseks oli täiendava väärtuse languse tuvastamine ligikaudu [50–150] miljoni Taani krooni ulatuses (32). See peaks vähendama ebakindlust edaspidi eraldiste loomise vajaduse suhtes.

32

| (87) | Sellegipoolest sõltub tema eeldatavate laenukahjumite vähenemine suurel määral makromajanduslikest tingimustest ning eelkõige põllumajandussektoritoimimisest. Arvestades panga põllumajandussektori riskipositsiooni suurusest ja laenukahjumite eraldiste suurest mõjust, mis on avaldunud panga kasumlikkusele varem, on komisjon läbi viinud tundlikkusanalüüsi, millega laenukahjumite eraldised on viidud mõistlikumale tasemele. Selles analüüsis on laenukahjumite eraldised kehtestatud 20 % kõrgemana kui vastavad eelarvelised summad aastateks 2017 ja 2018. Läbivaadatud eelduse alusel väheneb panga omakapitali investeeringute tootlus 2017. aastal [0–5] % ja 2018. aastal [0–5] %, aga jääb sellisele kasumlikkuse tasemele, kus pank peaks olema võimeline hankima vajaduse korral lisakapitali turuallikatest. Samas oleks panga mõistlik kapitalipuhver (vt põhjendus 80) piisav, et katta täiendavad laenukahjumid või muud langused ja hoida panka maksevõimelisena. Sel põhjusel tunduvad võimalused, et pank vajab uut kapitali või riigiabi järgmise mõne aasta jooksul, väga piiratud. |
| --- | --- |

(87)

Sellegipoolest sõltub tema eeldatavate laenukahjumite vähenemine suurel määral makromajanduslikest tingimustest ning eelkõige põllumajandussektoritoimimisest. Arvestades panga põllumajandussektori riskipositsiooni suurusest ja laenukahjumite eraldiste suurest mõjust, mis on avaldunud panga kasumlikkusele varem, on komisjon läbi viinud tundlikkusanalüüsi, millega laenukahjumite eraldised on viidud mõistlikumale tasemele. Selles analüüsis on laenukahjumite eraldised kehtestatud 20 % kõrgemana kui vastavad eelarvelised summad aastateks 2017 ja 2018. Läbivaadatud eelduse alusel väheneb panga omakapitali investeeringute tootlus 2017. aastal [0–5] % ja 2018. aastal [0–5] %, aga jääb sellisele kasumlikkuse tasemele, kus pank peaks olema võimeline hankima vajaduse korral lisakapitali turuallikatest. Samas oleks panga mõistlik kapitalipuhver (vt põhjendus 80) piisav, et katta täiendavad laenukahjumid või muud langused ja hoida panka maksevõimelisena. Sel põhjusel tunduvad võimalused, et pank vajab uut kapitali või riigiabi järgmise mõne aasta jooksul, väga piiratud.

| (88) | Isegi stressistsenaariumis, mille Taani finantsinspektsioon kavandas, oleks pangal pärast erainvestorite omakapitalisüsti jätkuvalt piisavalt suur kapitalipuhver. Taani finantsinspektsiooni stsenaarium eeldab muu hulgas väiksemat intressitulu, suuremat amortisatsiooni ja kokku [400–600] miljoni Taani krooni suurust täiendavat väärtuse langust võrreldes sellega, mida nähti ette aastatel 2018 ja 2019. Ehkki pank satuks nendel kahel aastal kahjumisse, püsiks tema maksevõime suhtarv kindlalt ülalpool regulatiivseid nõudeid. Teisisõnu võiksid tegelikud väärtuse languse määrad olla isegi kõrgemad, tekitamata pangale järgmise mõne aasta jooksul maksevõimeprobleeme. Selle tulemusena ei vaja pank isegi stressistsenaariumis tõenäoliselt uut kapitali ega taotle uut riigiabi oma maksevõime tagamiseks. |
| --- | --- |

(88)

Isegi stressistsenaariumis, mille Taani finantsinspektsioon kavandas, oleks pangal pärast erainvestorite omakapitalisüsti jätkuvalt piisavalt suur kapitalipuhver. Taani finantsinspektsiooni stsenaarium eeldab muu hulgas väiksemat intressitulu, suuremat amortisatsiooni ja kokku [400–600] miljoni Taani krooni suurust täiendavat väärtuse langust võrreldes sellega, mida nähti ette aastatel 2018 ja 2019. Ehkki pank satuks nendel kahel aastal kahjumisse, püsiks tema maksevõime suhtarv kindlalt ülalpool regulatiivseid nõudeid. Teisisõnu võiksid tegelikud väärtuse languse määrad olla isegi kõrgemad, tekitamata pangale järgmise mõne aasta jooksul maksevõimeprobleeme. Selle tulemusena ei vaja pank isegi stressistsenaariumis tõenäoliselt uut kapitali ega taotle uut riigiabi oma maksevõime tagamiseks.

| (89) | Eeltoodule tuginedes leiab komisjon, et panga kavandatav omakapitali investeeringute tootlus 2017. aastaks oleks piisav panga elujõulisuse taastamiseks. Pank peaks seega vastama ümberkorraldamisteatise punktis 15 sätestatud nõudele, et ümberkorraldamine peaks toimuma kuni viie aasta jooksul. Samas arvestades panga haavatavust makromajanduslike šokkide suhtes (eelkõige põllumajandussektoris) ning asjaolu, et pank ise kavatseb veelgi rohkem ümberkorraldusi teha, leiab komisjon, et on asjakohane ja mõistlik aktsepteerida Taani kohustusi, mis kestavad 2018. aasta lõpuni (ning mida saab vajaduse korral ühe aasta võrra pikendada). |
| --- | --- |

(89)

Eeltoodule tuginedes leiab komisjon, et panga kavandatav omakapitali investeeringute tootlus 2017. aastaks oleks piisav panga elujõulisuse taastamiseks. Pank peaks seega vastama ümberkorraldamisteatise punktis 15 sätestatud nõudele, et ümberkorraldamine peaks toimuma kuni viie aasta jooksul. Samas arvestades panga haavatavust makromajanduslike šokkide suhtes (eelkõige põllumajandussektoris) ning asjaolu, et pank ise kavatseb veelgi rohkem ümberkorraldusi teha, leiab komisjon, et on asjakohane ja mõistlik aktsepteerida Taani kohustusi, mis kestavad 2018. aasta lõpuni (ning mida saab vajaduse korral ühe aasta võrra pikendada).

| (90) | Komisjon märgib, et Taani välja pakutud kohustused (vt põhjendus 44) annavad täiendava tagatise seoses panga pikaajalise elujõulisusega. Eelkõige juhul, kui pank ei suuda saavutada 2018. aastaks omakapitali tulusust [7–11] %, pikendatakse ümberkorraldusperioodi ühe aasta võrra ning rakendatakse lisameetmeid, et tagada panga pikaajaline elujõulisus. Ümberkorraldusperioodi pikendamise korral nõutakse pangalt iga kliendisuhte (teatavate piiratud eranditega) (uuesti) hindamist selliselt, et ta saavutab eelnevalt kindlaks määratud kasumlikkuse eesmärgid kliendi kohta (33). Sel viisil suurendab pank oma tulusid, kui tema omakapitali investeeringute tootlus ei ole jõudnud 2018. aastal eesmärgini [7–11] %. Kuna pank on juba kohustunud võtma märkimisväärseid kulude vähendamise meetmeid, ehkki ta ei kontrolli täielikult laenukahjumite taset (mis sõltub makromajanduslikest tingimustest), tundub see meede olevat asjakohane, et tagada vajaduse korral panga kasumlikkus. Komisjon leiab seega, et kohustused tagavad täiendava kindlustunde panga pikaajalise elujõulisuse suhtes. |
| --- | --- |

(90)

Komisjon märgib, et Taani välja pakutud kohustused (vt põhjendus 44) annavad täiendava tagatise seoses panga pikaajalise elujõulisusega. Eelkõige juhul, kui pank ei suuda saavutada 2018. aastaks omakapitali tulusust [7–11] %, pikendatakse ümberkorraldusperioodi ühe aasta võrra ning rakendatakse lisameetmeid, et tagada panga pikaajaline elujõulisus. Ümberkorraldusperioodi pikendamise korral nõutakse pangalt iga kliendisuhte (teatavate piiratud eranditega) (uuesti) hindamist selliselt, et ta saavutab eelnevalt kindlaks määratud kasumlikkuse eesmärgid kliendi kohta (33). Sel viisil suurendab pank oma tulusid, kui tema omakapitali investeeringute tootlus ei ole jõudnud 2018. aastal eesmärgini [7–11] %. Kuna pank on juba kohustunud võtma märkimisväärseid kulude vähendamise meetmeid, ehkki ta ei kontrolli täielikult laenukahjumite taset (mis sõltub makromajanduslikest tingimustest), tundub see meede olevat asjakohane, et tagada vajaduse korral panga kasumlikkus. Komisjon leiab seega, et kohustused tagavad täiendava kindlustunde panga pikaajalise elujõulisuse suhtes.

33

| (91) | Sellele tuginedes ei ole komisjonil rohkem kahtluseid panga pikaajalise elujõulisuse piisavuse suhtes. Eelkõige on pangal pärast kapitali suurendamist piisav puhver, mis ületab regulatiivseid kapitalinõudeid ning ta suudab korvata täiendava väärtuse languse, kui see peaks tekkima, neid nõudeid rikkumata. Lisaks aitab täiendav kulude kokkuhoid (vähendades intressikulu ja tegevuskulusid) kaasa panga kasumlikkuse paranemisele. Kokkuvõttes suureneb kõigi ümberkorralduskava meetmetes ettenähtud toimingute tulemusena panga kasumlikkus piisavalt, et võimaldada pangal hankida lisakapitali turul, kui vajadus peaks tekkima. Lisaks tagavad kohustused, et rakendatakse ülejäänud kulude vähendamise meetmeid, hoitakse piisavaid kapitalipuhvreid ning tulu suureneb, kui panga kasumlikkus lange alla [7–11] % omakapitali investeeringute tootluse eesmärgi. Seepärast leiab komisjon, et panga kõige hiljutisem ümberkorralduskava tagab piisava aluse, et tagada panga elujõulisus, ning hajutab menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlused. |
| --- | --- |

(91)

Sellele tuginedes ei ole komisjonil rohkem kahtluseid panga pikaajalise elujõulisuse piisavuse suhtes. Eelkõige on pangal pärast kapitali suurendamist piisav puhver, mis ületab regulatiivseid kapitalinõudeid ning ta suudab korvata täiendava väärtuse languse, kui see peaks tekkima, neid nõudeid rikkumata. Lisaks aitab täiendav kulude kokkuhoid (vähendades intressikulu ja tegevuskulusid) kaasa panga kasumlikkuse paranemisele. Kokkuvõttes suureneb kõigi ümberkorralduskava meetmetes ettenähtud toimingute tulemusena panga kasumlikkus piisavalt, et võimaldada pangal hankida lisakapitali turul, kui vajadus peaks tekkima. Lisaks tagavad kohustused, et rakendatakse ülejäänud kulude vähendamise meetmeid, hoitakse piisavaid kapitalipuhvreid ning tulu suureneb, kui panga kasumlikkus lange alla [7–11] % omakapitali investeeringute tootluse eesmärgi. Seepärast leiab komisjon, et panga kõige hiljutisem ümberkorralduskava tagab piisava aluse, et tagada panga elujõulisus, ning hajutab menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlused.

7.   KOKKUVÕTE

KOKKUVÕTE

| (92) | Eespool esitatud hinnangu põhjal on menetluse algatamise otsuses väljendatud komisjoni kahtlused hajutatud. Selle juhtumi puhul kõne all olnud riigiabi tuleks seega tunnistada siseturuga kokkusobivaks aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel, |
| --- | --- |

(92)

Eespool esitatud hinnangu põhjal on menetluse algatamise otsuses väljendatud komisjoni kahtlused hajutatud. Selle juhtumi puhul kõne all olnud riigiabi tuleks seega tunnistada siseturuga kokkusobivaks aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ümberkorraldusabi, mida Taani on rakendanud Vestjysk Banki kasuks, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b tähenduses siseturuga kokkusobiv, kui täidetakse lisas loetletud kohustused.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile.

Brüssel, 18. juuli 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 220, 17.6.2016, lk 23.

1

(2)  Komisjoni otsus juhtumis SA.34423 (ELT C 348, 3.10.2014, lk 2).

2

(3)  Vt joonealune märkus 1.

3

(4)  Nõukogu määrus nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled (EÜT 17, 6.10.1958, lk 385).

4

(5)  2012. aastal arvestati 287,6 miljonit Taani krooni (39 miljonit eurot) ja kogunenud intress 8,7 miljonit Taani krooni (1,2 miljonit eurot) ümber aktsiatesse.

5

(6)  2012. aastal arvestati 142,2 miljonit Taani krooni (19 miljonit eurot) ja kogunenud intress 5 miljonit Taani krooni (0,7 miljonit eurot) ümber aktsiatesse.

6

(7)  Pärast rekapitaliseerimiskava alusel rekapitaliseerimist 2009. aastal ja aktsiakapitali tehtud kapitalisüsti ümberarvestamist 20. veebruaril 2012. Vestjysk Bank suurendas riigi hübriidkapitali esialgse põhisumma 1,44 miljardi Taani krooni (194 miljoni eurot) võrra, millest 287,6 miljonit Taani krooni (39 miljonit eurot) ja kogunenud intress ligikaudu 8,7 miljonit Taani krooni (1,2 miljonit eurot) arvestati ümber Vestjysk Banki aktsiatesse. Ajavahemikul 2009–2011 maksis Vestjysk Bank Taani riigile kuponge kokku 312,8 miljonit Taani krooni (42 miljonit eurot). Kupongiintressimäärad olid 9,69 % ja 10,19 % aastas olenevalt sellest, kas need hõlmasid ümberarvestusoptsiooni tasu. Aarhus Lokalbank suurendas riigi põhihübriidkapitali esialgse põhisumma 177,8 miljardi Taani krooni (24 miljoni eurot) võrra, millest 142,2 miljonit Taani krooni (19 miljonit eurot) ja kogunenud intress ligikaudu 5 miljonit Taani krooni (0,7 miljonit eurot) arvestati ümber Aarhus Lokalbanki aktsiatesse. Ajavahemikul 2009–2011 maksis Aarhus Lokalbank Taani riigile kuponge kokku 25,9 miljonit Taani krooni (3,5 miljonit eurot). Kupongiintressimäärad olid 10,92 % ja 11,42 % aastas olenevalt sellest, kas need hõlmasid ümberarvestusoptsiooni tasu.

7

(8)  Riigile kuuluv äriühing, mis oli asutatud selleks, et kanda hoolt riigiabimeetmete eest, mis kehtestati Taanis seoses finantskriisiga.

8

(9)  Kõnealune tagasiostutehing puudutas allutatud laenu nimiväärtusega 40 miljonit Norra krooni (ligikaudu 5,2 miljonit eurot). See tagasiost toimus 13. juunil 2013 ning see teostati keskmise hinnaga 62 % põhisummast, st kaks protsendipunkti üle 50 % turuhinna, millele lisandus ülekurss 10 %. Vestjysk Bank maksis seega allutatud laenuinstrumentide omanikele ülemäärase summa, mis vastas 2 % põhisummast.

9

(10)  Komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta alates 1. jaanuarist 2012 finantsasutuste kasuks finantskriisi kontekstis võetavate toetusmeetmete suhtes (edaspidi „2011. aasta pikendusteatis“) (ELT C 356, 6.12.2011, lk 7).

10

(11)  Konsortsiumisse kuuluvad: Nykredit, Maj Invest (klientide nimel), Arbejdernes Landsbank, AP Pension, Novo A/S, C.L. David Foundation and Collection, ISP Pension ja Vestjylland Forsikring. Konsortsium käsitleb oma investeeringut Vestjysk Bankis puhtalt finantsinvesteeringuna. Ükski konsortsiumi liige ei omanda kontrolli Vestjyski üle (suurim eraldi investeering moodustab vähem kui 20 % pangast) ning ükski neist ei soovi ühendada panga tegevust enda omaga.

11

(12)  Lunastushind on 110 % põhisummast, mis tähendab, et tagasimakse ulatub ligikaudu 316 miljoni Taani kroonini.

12

(*1)  Konfidentsiaalne teave.

*1

(13)  Selle täitmiskorraldusega rakendatakse Euroopa Pangandusjärelevalve suuniseid sisemise juhtimissüsteemi kohta.

13

(14)  Vt riigiabi mõiste kohta komisjoni teatise punktid 84 ja 89–96.

14

(15)  Vt 2013. aasta pangandusteatise punkt 80.

15

(16)  Selle protsessi jooksul võeti ühendust vähemalt kümne pangaga, millest seitse väljendasid esialgset huvi panga (või selle osa) vastu. Pärast hoolsuskohustuse auditit ei esitanud ükski neist pakkumust.

16

(17)  Eelkõige võeti ühendust kõikide asjaomaste ostjatega, kellel olid strateegilised põhimõtted ja märkimisväärne koostoime, samuti võimaliku finantsinvestoriga (välja arvatud [...]), kes olid protsessi jooksul huvi üles näidanud.

17

(18)  Asjaomase teise protsessi jooksul võeti ühendust vähemalt seitsme panga ja ühe finantsinvestoriga, kellest kolm väljendasid esialgset huvi. Üksnes kaks jätkasid hoolsuskohustuse auditi etapis, aga kumbki ei teinud pakkumust.

18

(19)  Kõik võimalikud konkurendid, isegi kui neid ametlikult ei kutsutud osalema, võisid käimasolevas pakkumuste esitamise protsessis osaleda ning turgu teavitas ostja otsimisest SEB, kellele Taani oli teinud ülesandeks leida oma osalusele pangas ostja ning juhtida müügiprotsessi (vt joonealune märkus 17).

19

(20)  Tuli märkida, et aktsia on kaotanud rohkem kui kolmandiku oma väärtusest alates väljakuulutamisest. Selle tulemusena oli aktsia hind 28. juunil 2017 üksnes 9 Taani krooni. Peale selle tundub, et aktsiahinna arengu määravad suurel määral ligikaudu 40 000 erasektori jaeinvestorit ning see võib selgitada, miks panga aktsiahinna muutumine ei ole aluseks olevas tulemuslikkuses kajastunud. Aktsiad on ka mittelikviidsed (üksnes 6 % aktsiakapitaliga on viimase aasta jooksul kaubeldud) piiratud ulatuses ujuva intressimääraga (üksnes 18,52 %), mis vähendab veelgi tõenäosust, et aktsiahind kajastab täpselt panga tegelikku väärtust.

20

(21)  Selles stsenaariumis ei oleks riik pidanud müüma oma aktsiaid Vestjyskis, vaid tema osalus oleks vähenenud 81 %-lt 23 %-ni pärast aktsiaemissiooni. Kogu allutatud kapital, sealhulgas riigi hübriidinstrumendid, oleks tulnud nende nimiväärtuses varakult alla hinnata. Lisaks oleks uute aktsiate emiteerimist täiendanud uus teise taseme omavahendite emissioon summas 275 miljonit Taani krooni.

21

(22)  Sellise konkureeriva pakkumuse tähtaeg on 18. juuli 2017 kell 16.00.

22

(23)  Folketingstidende E, Aktstykke 114, 29. juuni 2017. Seda mainiti ka asjaomastes 12. juuni 2017. aasta pressiteadetes: https://www.fm.dk/nyheder/pressemeddelelser/2017/06/staten-indgaar-aftale-om-salg-af-sine-aktier-i-vestjysk-bank ja 19. juuni 2017. aasta pressiteates: https://www.fm.dk/nyheder/pressemeddelelser/2017/06/officielt-tilbud-paa-statens-aktier-i-vestjysk-bank-er-nu-fremsat

23

(24)  Komisjoni teatis teemal „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras“ (edaspidi „2008. aasta pangandusteatis“) (ELT C 270, 25.10.2008, lk 8); komisjoni teatis teemal „Finantsasutuste rekapitaliseerimine praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu“ (nn rekapitaliseerimise teatis) (ELT C 10, 15.1.2009, lk 2); komisjoni teatis langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (edaspidi „langenud väärtusega varade teatis“) (ELT C 72, 26.3.2009, lk 1); komisjoni teatis finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (edaspidi „ümberkorraldamisteatis“) (ELT C 195, 19.8.2009, lk 9); komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta alates 1. jaanuarist 2011 pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate meetmete toetamise suhtes (nn 2010. aasta pikendusteatis) (ELT C 329, 7.12.2010, lk 7); komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta alates 1. jaanuarist 2012 pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate toetusmeetmete suhtes (nn 2011. aasta pikendusteatis) (ELT C 356, 6.12.2011, lk 7); komisjoni teatis riigiabieeskirjade kohaldamise kohta alates 1. augustist 2013 sama aasta finantskriisi kontekstis pankade kasuks võetavate toetusmeetmete suhtes (edaspidi „2013. aasta pangandusteatis“) (ELT C 216, 30.7.2013, lk 1).

24

(25)  Tuleb märkida, et meetmete võimaldamise ajal kehtinud koormuse jagamise meetmed ei hõlmanud allutatud laenu mahakandmist või ümberarvestamist, milline nõue hakkas kehtima alles pärast 2013. aasta pangandusteatise jõustumist 1. augustil 2013.

25

(26)  Vt ümberkorraldamisteatise punkt 26.

26

(27)  Euroopa Komisjoni konkurentsi peadirektoraadi töötajate 13. juuni 2012. aasta seletuskiri riigiabi saavate pankade hübriidväärtpaberite tagasiostude kohta.

27

(28)  Panga laenude ja hoiuste suhtarv oli 2016. aasta lõpus 74 % ning eeldatakse, et see suhtarv on 2018. aastal ligikaudu 73 %.

28

(29)  Põllumajanduse ja kalandusportfelli bruto väärtuse langus oli vastavalt ligikaudu 57 %, 68 % ja 78 % kogu bruto väärtuse langusest aastatel 2014, 2015 ja 2016.

29

(30)  Vt https://ec.europa.eu/agriculture/markets-and-prices/medium-term-outlook_en

30

(31)  Need näitajad võtavad arvesse kavandatavat kapitali suurendamist 745 miljonit Taani krooni ulatuses.

31

(32)  Deloitte vaatas läbi panga 135 laenukohustust, mis vastasid 25 %-le kõikidest ärilaenude kohustustest ning 40 % kõikidest laenukohustustest, mille eesmärk oli tõendada väärtuse langust. Pank ekstrapoleeris selle hoolsuskohustuse auditi järeldused ning leidis mõnede eelduste põhjal, et on vaja täiendavat väärtuse langust tema koguportfelli jaoks.

32

(33)  Neid eesmärke kohaldatakse portfelli põhiselt tarbijatest klientidele, samal ajal kui äriklientide suhtes kohaldatakse neid individuaalse kliendisuhte tasandil.

33

---

LISA

TINGIMUSI KÄSITLEV KOKKULEPE (JUHTUM SA.34720) TAANI – VESTJYSK BANKI ÜMBERKORRALDUSKAVA

1.   TAUSTTEAVE

Taani Kuningriik (edaspidi „Taani“) tagab, et Vestjysk Bank A/S (edaspidi „Vestjysk“ või „pank“) rakendab 14. juunil 2017 esitatud ümberkorralduskava.

Taani näeb ette järgmised kohustused (edaspidi „kohustused“), mis on kõnealuse ümberkorralduskava lahutamatu osa.

Kohustused jõustuvad kuupäeval, millal Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) võtab vastu ümberkorralduskava heaks kiitva otsuse (edaspidi „otsus“).

Kohustuste teksti tõlgendatakse otsuse ja liidu õiguse üldise raamistiku alusel ning tuginedes nõukogu määrusele (EL) 2015/1589 (1).

Taani tagab, et Vestjysk võtab vajalikke meetmeid, et õigesti ja täielikult täita käesolevad kohustused kuni ümberkorraldusperioodi lõpuni.

2.   MÕISTED

Käesolevate kohustuste puhul kasutatakse järgmisi mõisteid:

1.   

  „põhipiirkond“

  – Jüütimaa piirkond;

2.   

  „otsus“

  – komisjoni otsus, millega lubatakse riigiabi ja kiidetakse heaks Vestjyski ümberkorralduskava juhtumi SA.34720 puhul, ning mille kuupäev on [sisestada];

3.   

  „jõustumiskuupäev“

  – käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäev;

4.   

  „rahastamismäär“

  – määr, milles antakse laenu käibekapitali vormis stabiilse rahastamise korral, välja arvatud võlakirjadena, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui üks aasta;

5.   

  „likviidsuskattekordaja“

  – likviidsuskattekordaja;

6.   

  „järelevalve eest vastutav usaldusisik“

  – üks või mitu Vestjyskist sõltumatut, komisjoni heakskiidetud ja Vestjyski poolt ametisse nimetatud füüsilist või juriidilist isikut; järelevalve eest vastutava usaldusisiku ülesanne on jälgida Vestjyski kohustustest kinnipidamist;

7.   

  „ümberkorralduskava“

  – Vestjyski ümberkorralduskava (2017. aasta juunis ajakohastatud ja komisjonile esitatud äriplaan), mis on otsusega heaks kiidetud;

8.   

  „omakapitali investeeringute tulusus“

  – omakapitali investeeringute tulusus pärast maksude mahaarvamist;

9.   

  „omakapitali investeeringute tulusus kliendi tasandil“

  – omakapitali investeeringute tulusus enne maksude mahaarvamist kliendisuhte tasandil, mis arvutatakse rahastamise siirdehinna põhjal vastavalt tähtaegade sobitamise rahastamiskuludele ja mida on korrigeeritud riskikuludega. See arvutus hõlmab kõikide ühe kliendi laenude mahuga kaalutud keskmist; arvesse võidakse võtta ka muid teenustasude eest tehtavaid toiminguid või pangandusteenuseid, mis mõjutavad sama kliendi kliendisuhte kasumlikkust, seega võib uus laen olla väiksema tulususega, kui seda kompenseerivad muud teenustasude eest tehtavad toimingud või pangatehingud;

10.   

  „riigi hübriidväärtpaberid“

  – Taani märgitud allutatud võlakirjad (taani keeles: hybrid kernekapital udstedt under bankpakke II).

Käesolevate kohustuste puhul hõlmab tingimuste ainsus ka mitmust (ja vastupidi), välja arvatud juhul, kui kohustustes on sätestatud teisiti.

3.   ÜLDIST

| 3.1. | Taani peab tagama, et ümberkorraldusperioodi jooksul järgitakse täielikult kõiki kohustusi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ümberkorraldusperiood lõppeb 31. detsembril 2018, tingimusel et Vestjysk saavutab omakapitali investeeringute tulususe [7–11] %, lähtudes 2018. aasta lõplikule auditeeritud raamatupidamise aastaaruandest, ning, kui sellist omakapitali investeeringute tulusust 2018. aastaks ei saavutata, siis lõppeb see periood 31. detsembril 2019, vastavalt järelevalve eest vastutava usaldusisiku lõpparuandele sel aastal kehtivate kohustuste kohta. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kehtivad kohustused ümberkorraldusperioodi jooksul. |
| --- | --- |

3.2.

4.   VESTJYSKI ÜMBERKORRALDAMINE: LAENUPORTFELLI KAPITALISEERIMINE JA TASAKAALUSTAMINE

| 4.1. | Vestjysk peab kogu ümberkorraldusperioodi jooksul säilitama kapitali, mis on samaväärne vähemalt kas i) 2 %ga tema koguriskipositsiooni summast või ii) summaga, mis ületab 325 miljoni Taani krooni võrra kohaldatavate õigusnormide alusel kehtiva maksevõimevajaduse ja kombineeritud puhvri nõude summa, olenevalt sellest, kumb summa on suurem. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Vestjysk peab kogu ümberkorraldusperioodi jooksul täitma järgmisi likviidsusnõudeid:






  — | Vestjystk säilitab vähemalt 100 % likviidsuskattekordaja mõõdetuna kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega; |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

Vestjystk säilitab vähemalt 100 % likviidsuskattekordaja mõõdetuna kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega;

| — | Vestjysk säilitab ülemäärase likviidsuse katte, mis moodustab vähemalt 50 % likviidsuskatte nõudest kohaldatavate õigusnormide alusel; |
| --- | --- |

—

Vestjysk säilitab ülemäärase likviidsuse katte, mis moodustab vähemalt 50 % likviidsuskatte nõudest kohaldatavate õigusnormide alusel;

| — | Vestjystk säilitab rahastamismäära, mis on kõige rohkem 1, mõõdetuna kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega. |
| --- | --- |

—

Vestjystk säilitab rahastamismäära, mis on kõige rohkem 1, mõõdetuna kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega.

| 4.3. | Vestjyski 2017. aasta bilansimaht ei või olla suurem kui 2016. aastal ega ületada 2018. aastal 20 300 miljonit Taani krooni ja 2019. aastal 21 000 miljonit Taani krooni (kui see on asjakohane). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Vestjysk peab tasakaalustama oma laenuandmise ümberkorraldusperioodil järgmiselt:






  — | kinnisvarasektorile antud netolaenuandmine (sh garantiid) ei või moodustada ühelgi hetkel rohkem kui 25 % kogu netolaenuandmisest (laenud klientidele, sh garantiid). |
| --- | --- | --- |

4.4.

—

kinnisvarasektorile antud netolaenuandmine (sh garantiid) ei või moodustada ühelgi hetkel rohkem kui 25 % kogu netolaenuandmisest (laenud klientidele, sh garantiid).

| 4.5. | Netolaenuandmine, mida mõõdetakse kui keskmist netolaenuandmist aastas põllumajandus-, jahindus-, metsandus- ja kalandussektorile, ei või ühegi aasta 31. detsembril ületada selle osakaalu kogu netolaenuandmises seisuga 31. detsember 2016 (st 20 % kogulaenumahust klientidele, nagu on määratletud eespool) juhul ja määral, mil selline ülemäärane netolaenuandmine tuleneb uutele klientidele antud laenudest või olemasolevatele klientidele antud asjaomase laenumahu suurenemisest. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Vestjysk ei või anda uusi laene klientidele väljaspool Jüütimaa piirkonda, välja arvatud juhul, kui kliendi omafinantseering on vähemalt [35–45] % ning laenul on tagatis. Vestjysk ei või anda uusi laene, mis on seotud väljaspool Taanit asuvate varadega. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Riskide kontsentreerumine:
  Vestjysk ei või võtta ühtegi uut krediidiriskipositsiooni seoses uute klientidega, kui riskipositsioon moodustab rohkem kui 10 % kogukapitalist asjaomasel ajal. |
| --- | --- |

4.7.

Vestjysk ei või võtta ühtegi uut krediidiriskipositsiooni seoses uute klientidega, kui riskipositsioon moodustab rohkem kui 10 % kogukapitalist asjaomasel ajal.

5.   TOIMIMISALASED MEETMED JA ÄRIÜHINGU ÜLDJUHTIMINE

| 5.1. | Omandamiskeeld: Vestjysk ei või omandada ühtegi osalust ühestki ettevõtjas, olenemata sellest, kas tegu on vara või aktsia võõrandamisega. Omandamiskeeld hõlmab nii äriühinguid kui ka igasugust varade paketti, mis moodustab äriettevõtte.






  i) | Erand: Vestjystk võib omandada ettevõtjates osalusi tingimusel, et:






  a) | Vestjyski makstud ostuhind mis tahes omandamise eest moodustab vähem kui 0,01 % Vestjyski bilansimahust (2) jõustumise kuupäeva seisuga (3) ning |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.

i)

Erand: Vestjystk võib omandada ettevõtjates osalusi tingimusel, et:

a)

Vestjyski makstud ostuhind mis tahes omandamise eest moodustab vähem kui 0,01 % Vestjyski bilansimahust (2) jõustumise kuupäeva seisuga (3) ning

| b) | Vestjyski makstud kumulatiivne ostuhind kõikide selliste omandamiste eest alates jõustumiskuupäevast kuni ümberkorraldusperioodi lõpuni moodustab vähem kui 0,025 % Vestjyski bilansimahust jõustumise kuupäeva seisuga; |
| --- | --- |

b)

Vestjyski makstud kumulatiivne ostuhind kõikide selliste omandamiste eest alates jõustumiskuupäevast kuni ümberkorraldusperioodi lõpuni moodustab vähem kui 0,025 % Vestjyski bilansimahust jõustumise kuupäeva seisuga;

| c) | omandamine tuleneb otse kas varem (enne käesolevat otsust) kehtinud lepingulistest kohustustest, mis on võetud kolmandate isikute ees, või seonduvatest õiguslikest kohustustest või kui seda nõuab lõplik ja kohustuslik otsus, mille on teinud avaliku sektori asutus Vestjyski kohta. |
| --- | --- |

c)

omandamine tuleneb otse kas varem (enne käesolevat otsust) kehtinud lepingulistest kohustustest, mis on võetud kolmandate isikute ees, või seonduvatest õiguslikest kohustustest või kui seda nõuab lõplik ja kohustuslik otsus, mille on teinud avaliku sektori asutus Vestjyski kohta.

| ii) | Omandamiskeeluga hõlmamata tegevus: omandamiskeeld ei hõlma omandamisi, mis i) toimuvad raskustesse sattunud ettevõtjate vastu kehtivate nõuete haldamisel tavapärase pangandustegevuse käigus, sealhulgas olemasoleva võla ümberarvestamisel kapitaliinstrumentidesse, või ii) tavapärase varahaldustegevuse osana. |
| --- | --- |

ii)

Omandamiskeeluga hõlmamata tegevus: omandamiskeeld ei hõlma omandamisi, mis i) toimuvad raskustesse sattunud ettevõtjate vastu kehtivate nõuete haldamisel tavapärase pangandustegevuse käigus, sealhulgas olemasoleva võla ümberarvestamisel kapitaliinstrumentidesse, või ii) tavapärase varahaldustegevuse osana.

| 5.2. | Reklaam: Vestjystk ei tohi kasutada abimeetmeid ega nendest saadavaid eeliseid reklaami eesmärgil. |
| --- | --- |

5.2.

6.   VESTJYSKI PANGA RISKIJUHTIMISE ÜMBERKORRALDAMINE

| 6.1. | Pank täiustab ja tsentraliseerib veelgi oma riskijuhtimist seoses peamiste klientidega, luues keskse äripangandusosakonna. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Vestjyski korduvad tegevuskulud (personalikulud, filiaalide, haldus- ja muud tegevuskulud) ja amortisatsioonikulud kokku ei või ületada 2017. aastal [435–475] miljonit Taani krooni, 2018. aastal [420–460] miljonit Taani krooni ja 2019. aastal [405–445] miljonit Taani kroon (kui see on asjakohane) (neid näitajaid suurendatakse summade võrra, mis tulenevad lisanõuetest, mis kehtestatakse kohaldatavate õigusnormide alusel Vestjyski suhtes, sealhulgas töötasult kinnipeetavast maksust (taani keeles: lønsumsafgift)). |
| --- | --- |

6.2.

7.   RIIGILE TAGASIMAKSMINE

| 7.1. | Vestjysk ostab täielikult tagasi oma riigi hübriidväärtpaberid nimiväärtuses koos kogunenud intressiga kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega kuue kuu jooksul alates jõustumiskuupäevast. |
| --- | --- |

7.1.

8.   KREDIIDI- JA HINNAKUJUNDUSPÕHIMÕTETEGA SEOTUD KOHUSTUSED

| 8.1. | Vestjusk:






  8.1.1. | esitab 2017., 2018. ja 2019. aastal (kui see on asjakohane) järelevalve eest vastutavale usaldusisikule käesolevale otsusele lisatud vormis aruande, mis kajastab panga äriklientide (sh VKEde) omakapitali investeeringute tulususe (enne maksude mahaarvamist) jagunemist ning tarbijatest klientide puhul keskmist brutotulu koos krediidikvaliteedi klassidega, mis on sätestatud punktis 8.1.6. |
| --- | --- | --- |

8.1.

8.1.1.

esitab 2017., 2018. ja 2019. aastal (kui see on asjakohane) järelevalve eest vastutavale usaldusisikule käesolevale otsusele lisatud vormis aruande, mis kajastab panga äriklientide (sh VKEde) omakapitali investeeringute tulususe (enne maksude mahaarvamist) jagunemist ning tarbijatest klientide puhul keskmist brutotulu koos krediidikvaliteedi klassidega, mis on sätestatud punktis 8.1.6.

| 8.1.2. | koostab 2018. ja, kui see on asjakohane, siis 2019. aastal strateegia, milles näidatakse, kuidas suurendatakse panga kliendisuhete kasumlikkust. See strateegia peab olema piisavalt üksikasjalik ja selles tuleb muu hulgas selgitada sihtkliendisegmente, kavandatavaid tulu suurendavaid meetmeid (sealhulgas võimalust mitterahuldavad kliendisuhted lõpetada); |
| --- | --- |

8.1.2.

koostab 2018. ja, kui see on asjakohane, siis 2019. aastal strateegia, milles näidatakse, kuidas suurendatakse panga kliendisuhete kasumlikkust. See strateegia peab olema piisavalt üksikasjalik ja selles tuleb muu hulgas selgitada sihtkliendisegmente, kavandatavaid tulu suurendavaid meetmeid (sealhulgas võimalust mitterahuldavad kliendisuhted lõpetada);

| 8.1.3. | määrab 2018. aastal iga uue laenu (käsitledes uue laenuna igasugust uut tegevust, mis ei ole seotud olemasoleva tehinguga) hinna, kasutades asjakohast sisest hinnakujundusvahendit või tarbijatest klientide riskipositsiooni korral asjakohaseid siseseid hinnakujundussuuniseid, ning tõendades tsentraliseeritult, et hinnakujundussuunised toetavad keskmist brutotulu kliendi kohta vähemalt summas [2 800 – 3 300] Taani krooni, tuginedes standardperemudelile. Äriklientidele antud uute laenude hinnakujundust käsitletakse piisavana, kui uus laen aitab 2018. aastal saavutada positiivset omakapitali investeeringute tulusust kliendi tasandil vähemalt [8–12] % enne maksude mahaarvamist; |
| --- | --- |

8.1.3.

määrab 2018. aastal iga uue laenu (käsitledes uue laenuna igasugust uut tegevust, mis ei ole seotud olemasoleva tehinguga) hinna, kasutades asjakohast sisest hinnakujundusvahendit või tarbijatest klientide riskipositsiooni korral asjakohaseid siseseid hinnakujundussuuniseid, ning tõendades tsentraliseeritult, et hinnakujundussuunised toetavad keskmist brutotulu kliendi kohta vähemalt summas [2 800 – 3 300] Taani krooni, tuginedes standardperemudelile. Äriklientidele antud uute laenude hinnakujundust käsitletakse piisavana, kui uus laen aitab 2018. aastal saavutada positiivset omakapitali investeeringute tulusust kliendi tasandil vähemalt [8–12] % enne maksude mahaarvamist;

| 8.1.4. | tagab alates 2019. aastast (kui see on kohaldatav), et seadusega lubatud ulatuses toimub iga kliendisuhte (ja mitte üksnes uute laenude) hinnakujundus kooskõlas ülaltoodud punktiga 8.1.3. Kui ei saavutata positiivset omakapitali investeeringute tulusust kliendi tasandil vähemalt [8–12] % enne maksude mahaarvamist iga eraldi ärikliendisuhte korral, mille riskipositsioon ületab hinnakujunduse hetkel [2,2–2,7] miljonit Taani krooni, siis edastatakse laenutoimik juhatusele põhjendatud otsusega ametlikuks heakskiitmiseks.
  Kui kõikide selliste ärikliendisuhete (nende suurusest olenemata), mis ei vasta nimetatud piirangule, erandite kogusumma ületab [2–3] % panga auditeeritud netolaenuandmise positsioonist (eelmise majandusaasta lõpus) majandusaasta jooksul, siis peab Vestjysk seadusega lubatud ulatuses: i) äriklientide puhul tagama sellistele äriklientidele, kes ei vasta nimetatud piirangule, antud netolaenuandmise summa vähendamise [18–25] % võrreldes eelmise majandusaastaga ning ii) tarbijatest klientide korral tagama keskmise brutotulu suurenemise [4–8] % kehtivast tasemest [2 800–3 300] Taani krooni miinimumtasemeni [2 800–3 300] Taani krooni. |
| --- | --- |

8.1.4.

tagab alates 2019. aastast (kui see on kohaldatav), et seadusega lubatud ulatuses toimub iga kliendisuhte (ja mitte üksnes uute laenude) hinnakujundus kooskõlas ülaltoodud punktiga 8.1.3. Kui ei saavutata positiivset omakapitali investeeringute tulusust kliendi tasandil vähemalt [8–12] % enne maksude mahaarvamist iga eraldi ärikliendisuhte korral, mille riskipositsioon ületab hinnakujunduse hetkel [2,2–2,7] miljonit Taani krooni, siis edastatakse laenutoimik juhatusele põhjendatud otsusega ametlikuks heakskiitmiseks.

Kui kõikide selliste ärikliendisuhete (nende suurusest olenemata), mis ei vasta nimetatud piirangule, erandite kogusumma ületab [2–3] % panga auditeeritud netolaenuandmise positsioonist (eelmise majandusaasta lõpus) majandusaasta jooksul, siis peab Vestjysk seadusega lubatud ulatuses: i) äriklientide puhul tagama sellistele äriklientidele, kes ei vasta nimetatud piirangule, antud netolaenuandmise summa vähendamise [18–25] % võrreldes eelmise majandusaastaga ning ii) tarbijatest klientide korral tagama keskmise brutotulu suurenemise [4–8] % kehtivast tasemest [2 800–3 300] Taani krooni miinimumtasemeni [2 800–3 300] Taani krooni.

| 8.1.5. | Äriklientide puhul nende arvutuste tegemisel peavad uutel laenudel olema laenudokumendid, mis kajastavad enne tehingut kliendi tasandil arvutatud omakapitali investeeringute tulusust kas laenu või muu ühe kliendi kehtiva positsiooni kohta, hõlmates teenustasudega seotud toiminguid või pangandustehinguid. Ülalnimetatud uute laenude laenudokumendid peavad tõendama asjaomast enne tehingut arvutatud omakapitali investeeringute tulusust kliendi tasandil laenuotsuse tegemise hetkel või mis tahes majandusaastal pärast seda. |
| --- | --- |

8.1.5.

Äriklientide puhul nende arvutuste tegemisel peavad uutel laenudel olema laenudokumendid, mis kajastavad enne tehingut kliendi tasandil arvutatud omakapitali investeeringute tulusust kas laenu või muu ühe kliendi kehtiva positsiooni kohta, hõlmates teenustasudega seotud toiminguid või pangandustehinguid. Ülalnimetatud uute laenude laenudokumendid peavad tõendama asjaomast enne tehingut arvutatud omakapitali investeeringute tulusust kliendi tasandil laenuotsuse tegemise hetkel või mis tahes majandusaastal pärast seda.

| 8.1.6. | Laenutehingud, mis ei kuulu selle hinnastamispoliitika alla: ümberkorraldusjuhtumid (krediidikvaliteet (taani keeles: udlånsbonitet) 1 või 2c kooskõlas Taani finantsinspektsiooni üldise klientide liigitamise süsteemiga), mille puhul on koostatud ümberkorraldus- või finantsseisundi taastamise kava (taani keeles: kredithandlingsplan), ning kõik rahaturutehingud. |
| --- | --- |

8.1.6.

Laenutehingud, mis ei kuulu selle hinnastamispoliitika alla: ümberkorraldusjuhtumid (krediidikvaliteet (taani keeles: udlånsbonitet) 1 või 2c kooskõlas Taani finantsinspektsiooni üldise klientide liigitamise süsteemiga), mille puhul on koostatud ümberkorraldus- või finantsseisundi taastamise kava (taani keeles: kredithandlingsplan), ning kõik rahaturutehingud.

9.   KORRIGEERIMISMEHHANISM

| 9.1. | Kui punktis 4.3 nimetatud eesmärke asjaomasel aastal ei saavutata tingituna panga kontrolli alt väljaspool olevatest asjaoludest ning kui tegeliku tulemuse ja eesmärgi erinevus ületab 7 %, esitab Taani komisjonile ettepaneku, mis sisaldab põhjendust ja parandusmeetmeid, et tagada edaspidi eesmärkide täitmine või piisav hüvitis või pakkuda välja alternatiivsed meetmed, mille eesmärk on saavutada esialgsete täitmata eesmärkidega sama tulemus. |
| --- | --- |

9.1.

10.   ARUANDLUS

| 10.1. | Taani peab tagama, et tehakse pidevalt järelevalvet ümberkorralduskava ja käesolevas tingimuste kokkuleppes sisalduvate kõigi kohustuste täieliku ja nõuetekohase rakendamise üle. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Järelevalve eest vastutav usaldusisik annab kaks korda aastas komisjonile teada ümberkorralduskava ja eespool nimetatud kohustustega seotud arengutest kuni ümberkorraldusperioodi lõpuni. Poolaastaaruanded koostatakse 31. detsembri ja 30. juuni seisuga. Poolaastaaruanded edastatakse kahe kuu jooksul alates aruande koostamise kuupäevast igal aastal ümberkorraldusperioodi jooksul. Viimane aruanne, mis esitatakse 31. detsembri 2019. aasta seisuga (kui see on asjakohane), peab hõlmama kogu 2019. aastat. |
| --- | --- |

10.2.

11.   JÄRELEVALVE EEST VASTUTAV USALDUSISIK

| 11.1. | Taani nimetab ametisse järelevalve eest vastutava usaldusisiku, kelle volitused hõlmavad komisjonile aru andmist selle kohta, kas Taani ja pank vastavad kohustustele. |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Järelevalve eest vastutav usaldusisik on pangast sõltumatu ja tal peab olema oma volituste täitmiseks vajalik kvalifikatsioon, näiteks peab ta olema investeerimispank, konsultant või audiitor, ning tal ei või kogu volituste kehtivuse jooksul esineda huvide konflikti. |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Usaldusisik saab pangalt tasu viisil, mis ei takista tema usaldusisiku volituste sõltumatut ja tõhusat täitmist. |
| --- | --- |

11.3.

Järelevalve eest vastutava usaldusisiku ametisse nimetamine

| 11.4. | Taani esitab hiljemalt neli nädalat pärast jõustumiskuupäeva komisjonile heakskiitmiseks nimekirja kahest või rohkemast isikust, kelle Taani esitab järelevalve eest vastutava usaldusisiku ametikohale määramiseks, märkides ka Taani eelistuse. Ettepanek sisaldab komisjoni jaoks piisavalt teavet, et kontrollida, kas esitatud usaldusisik vastab eespool sätestatud nõuetele, ning selles esitatakse järgmised andmed:






  i) | esitatud volituste täielikud tingimused, mis sisaldavad kõiki vajalikke sätteid, et võimaldada usaldusisikul täita oma ülesandeid kõnealuste kohustuste raames; |
| --- | --- | --- |

11.4.

i)

esitatud volituste täielikud tingimused, mis sisaldavad kõiki vajalikke sätteid, et võimaldada usaldusisikul täita oma ülesandeid kõnealuste kohustuste raames;

| ii) | töökava ülevaade, milles kirjeldatakse, kuidas järelevalve eest vastutav usaldusisik kavatseb oma ülesandeid täita. |
| --- | --- |

ii)

töökava ülevaade, milles kirjeldatakse, kuidas järelevalve eest vastutav usaldusisik kavatseb oma ülesandeid täita.

| 11.5. | Komisjonil on õigus otsustada, kas kiita välja pakutud usaldusisikud heaks või lükata tagasi ja kiita heaks esitatud volitused, tingimusel, et neis tehakse muudatused, mida komisjon peab usaldusisiku ülesannete täitmiseks vajalikuks. Kui heaks kiidetakse ainult üks isik, nimetab Taani usaldusisikuna ametisse või laseb ametisse nimetada kõne all olnud üksikisiku või asutuse kooskõlas komisjoni heakskiidetud volitustega. Kui heaks kiidetakse rohkem kui üks isik, on Taanil õigus ametisse nimetatav usaldusisik heakskiidetud isikute seast vabalt valida. Usaldusisik nimetatakse ametisse ühe nädala jooksul alates komisjoni heakskiidu saamisest kooskõlas komisjoni heakskiidetud volitustega. |
| --- | --- |

11.5.

| 11.6. | Kui kõik väljapakutud usaldusisikud lükatakse tagasi, siis esitab Taani vähemalt veel kahe üksikisiku või asutuse nimed ühe nädala jooksul alates tagasilükkamisest teadasaamisest. |
| --- | --- |

11.6.

| 11.7. | Kui komisjon lükkab tagasi kõik järgmised esitatud usaldusisikud, nimetab komisjon usaldusisiku, kelle nimetab ametisse või laseb ametisse nimetada Taani kooskõlas komisjoni heakskiidetud usaldusisiku volitustega. |
| --- | --- |

11.7.

Järelevalve eest vastutava usaldusisiku ülesanded ja kohustused

| 11.8. | Usaldusisik asub täitma oma konkreetseid kohustusi, et tagada kohustustele vastavus. Komisjon võib omal algatusel või usaldusisiku, Taani või panga nõudmisel anda usaldusisikule mis tahes korraldusi või juhiseid, et tagada kohustustele vastavus. Pangal ja Taanil ei ole õigust anda usaldusisikule juhiseid. |
| --- | --- |

11.8.

| 11.9. | Järelevalve eest vastutav usaldusisik:






  i) | teeb komisjonile ettepaneku üksikasjaliku töökava kohta, milles kirjeldatakse seda, kuidas ta kavatseb jälgida kohustusele vastavust. Aruanne tuleks esitada hiljemalt 31. detsembriks 2017; |
| --- | --- | --- |

11.9.

i)

teeb komisjonile ettepaneku üksikasjaliku töökava kohta, milles kirjeldatakse seda, kuidas ta kavatseb jälgida kohustusele vastavust. Aruanne tuleks esitada hiljemalt 31. detsembriks 2017;

| ii) | jälgib kohustustele vastavust kvartaliaruannetes; |
| --- | --- |

ii)

jälgib kohustustele vastavust kvartaliaruannetes;

| iii) | teeb ettepanekuid selliste meetmete kohta, nagu järelevalve eest vastutav usaldusisik vajalikuks peab, et tagada Taani ja panga vastavus kohustustele. |
| --- | --- |

iii)

teeb ettepanekuid selliste meetmete kohta, nagu järelevalve eest vastutav usaldusisik vajalikuks peab, et tagada Taani ja panga vastavus kohustustele.

Taani ja panga ülesanded ja kohustused

| 11.10. | Pank pakub ja laseb oma nõustajatel pakkuda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule igasugust sellist koostööd, abi, juhtimis- ja haldustuge ja teavet, mida järelevalve eest vastutav usaldusisik võib oma ülesannete täitmiseks põhjendatult nõuda. |
| --- | --- |

11.10.

Usaldusisiku asendamine, vastutusest vabastamine ja uuesti ametisse nimetamine

| 11.11. | Kui usaldusisik lakkab täitmast oma ülesandeid kohustuste raames või muul olulisel põhjusel, kaasa arvatud usaldusisiku puhul huvide konflikti tekkimise korral: |
| --- | --- |

11.11.

| 11.12. | võib komisjon pärast järelevalve eest vastutava usaldusisiku ärakuulamist lasta Taanil usaldusisik asendada või |
| --- | --- |

11.12.

| 11.13. | võib Taani komisjoni eelneval heakskiidul usaldusisiku asendada. |
| --- | --- |

11.13.

| 11.14. | Kui usaldusisik tagasi kutsutakse, võidakse usaldusisikult nõuda, et ta jätkaks oma ülesannete täitmist, kuni ametisse on määratud uus usaldusisik, kellele usaldusisik on kogu asjaomase teabe täielikult üle andnud. Uus järelevalve eest vastutav usaldusisik nimetatakse ametisse kooskõlas punktides 11.4–11.7 osutatud menetlusega. |
| --- | --- |

11.14.

| 11.15. | Lisaks tagasikutsumisele lõpetab usaldusisik tegutsemise usaldusisikuna ainult siis, kui komisjon on vabastanud ta kõikidest ülesannetest pärast seda, kui on täidetud kõik usaldusisikule pandud kohustused. Komisjon võib siiski igal ajal nõuda usaldusisiku uuesti ametisse nimetamist, kui hiljem selgub, et asjaomaseid meetmeid ei rakendatud täielikult ja nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

11.15.

---

(1)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9).

(2)  Selgituseks, selle kohustuse puhul võrdub bilansimaht Vestjysk Banki koguvaradega.

(3)  Selgituseks, kui saadakse komisjoni nõusolek omandamiskeelu tühistamiseks, siis arvutatakse Vestjysk Banki bilansimahu sisse kohustuste jõustumiskuupäeval ka omandatud üksuse varad või omandamise kuupäeval omandatud varad.

---