# Euroopa Liidu L 68/8. m

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 68 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide8. märts 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 68

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide8. märts 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 365/2006, 27. veebruar 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1676/2001 lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes ja lõpetatakse muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes kohaldatavate subsiidiumidevastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 366/2006, 27. veebruar 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1676/2001, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes | 6 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 367/2006, 27. veebruar 2006, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 2026/97 artikli 18 alusel lõplik tasakaalustav tollimaks | 15 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 365/2006, 27. veebruar 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1676/2001 lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes ja lõpetatakse muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes kohaldatavate subsiidiumidevastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 366/2006, 27. veebruar 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1676/2001, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes

6

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 367/2006, 27. veebruar 2006, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 2026/97 artikli 18 alusel lõplik tasakaalustav tollimaks

15

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 13. veebruar 2006, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2001/645/EÜ, millega kiidetakse heaks seoses muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused | 37 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 13. veebruar 2006, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2001/645/EÜ, millega kiidetakse heaks seoses muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused

37

| | | Parandus |
| --- | --- | --- |
| | * | Addendum, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/84/EÜ, millega muudetakse 22. korda nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega (ftalaadid mänguasjades ja lapsehooldusvahendites) (ELT L 344, 27.12.2005) | 39 |

Parandus

*

Addendum, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/84/EÜ, millega muudetakse 22. korda nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega (ftalaadid mänguasjades ja lapsehooldusvahendites) (ELT L 344, 27.12.2005)

39

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 8.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 365/2006,

27. veebruar 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1676/2001 lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes ja lõpetatakse muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes kohaldatavate subsiidiumidevastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “dumpinguvastane algmäärus”), (1) eriti selle artikli 11 lõiget 3, ja nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “subsiidiumidevastane algmäärus”), (2) eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Sama toodet puudutavad olemasolevad meetmed ja lõpetatud uurimised

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2597/1999 (3) lõpliku tasakaalustava tollimaksu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluva Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile (edaspidi “PET-kile”) impordi suhtes (edaspidi “lõplikud tasakaalustavad meetmed”). Meetmed kehtestati 3,8 % kuni 19,1 % väärtuselise tollimaksuna individuaalselt nimetatud eksportijate impordi suhtes; kõikide teiste äriühingute impordile kehtestati jääktollimaksumäär 19,1 %. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2597/1999 (3) lõpliku tasakaalustava tollimaksu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluva Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile (edaspidi “PET-kile”) impordi suhtes (edaspidi “lõplikud tasakaalustavad meetmed”). Meetmed kehtestati 3,8 % kuni 19,1 % väärtuselise tollimaksuna individuaalselt nimetatud eksportijate impordi suhtes; kõikide teiste äriühingute impordile kehtestati jääktollimaksumäär 19,1 %.

| (2) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1676/2001 (4) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast pärineva PET-kile impordile. Meetmed kehtestati Indiast pärineva PET-kile impordile väärtuselise tollimaksu kujul, mis jääb 0 % ja 62,6 % vahele (edaspidi “lõplikud dumpinguvastased meetmed”), erandiks viielt India äriühingult pärinev import, Ester Industries Limited (Ester), Flex Industries Limited (Flex), Garware Polyester Limited (Garware), MTZ Polyfilms Limited (MTZ) ja Polyplex Corporation Limited (Polyplex), kelle poolt võetud kohustused on heaks kiidetud komisjoni otsusega 2001/645/EÜ. (5) |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1676/2001 (4) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast pärineva PET-kile impordile. Meetmed kehtestati Indiast pärineva PET-kile impordile väärtuselise tollimaksu kujul, mis jääb 0 % ja 62,6 % vahele (edaspidi “lõplikud dumpinguvastased meetmed”), erandiks viielt India äriühingult pärinev import, Ester Industries Limited (Ester), Flex Industries Limited (Flex), Garware Polyester Limited (Garware), MTZ Polyfilms Limited (MTZ) ja Polyplex Corporation Limited (Polyplex), kelle poolt võetud kohustused on heaks kiidetud komisjoni otsusega 2001/645/EÜ. (5)

| (3) | Nõukogu laiendas määrustega (EÜ) nr 1975/2004 ja (EÜ) nr 1976/2004 Indiast pärineva PET-kile impordile kehtestatud lõplikud tasakaalustavad ja dumpinguvastased meetmed samade toodete impordile Brasiiliast ja Iisraelist, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Brasiilia või Iisrael või mitte. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu laiendas määrustega (EÜ) nr 1975/2004 ja (EÜ) nr 1976/2004 Indiast pärineva PET-kile impordile kehtestatud lõplikud tasakaalustavad ja dumpinguvastased meetmed samade toodete impordile Brasiiliast ja Iisraelist, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Brasiilia või Iisrael või mitte.

| (4) | 4. jaanuaril 2005. aastal (6) algatas komisjon määruse (EÜ) nr 1676/2001 osalise vahepealse läbivaatamise, mis on piiritletud lõplike dumpinguvastaste meetmete tasemega. Nimetatud uurimine on lõpetatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 366/2006, (7) millega muudeti lõplike dumpinguvastaste meetmete taset. |
| --- | --- |

(4)

4. jaanuaril 2005. aastal (6) algatas komisjon määruse (EÜ) nr 1676/2001 osalise vahepealse läbivaatamise, mis on piiritletud lõplike dumpinguvastaste meetmete tasemega. Nimetatud uurimine on lõpetatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 366/2006, (7) millega muudeti lõplike dumpinguvastaste meetmete taset.

| (5) | 10. detsembril 2004. aastal (8) algatas komisjon lõplike tasakaalustavate meetmete kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse. Nimetatud uurimine on lõpetatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 367/2006, (9) millega jäeti lõplikud tasakaalustavad meetmed alles. |
| --- | --- |

(5)

10. detsembril 2004. aastal (8) algatas komisjon lõplike tasakaalustavate meetmete kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse. Nimetatud uurimine on lõpetatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 367/2006, (9) millega jäeti lõplikud tasakaalustavad meetmed alles.

2.   Läbivaatamistaotlused

| (6) | 2002. aastal esitas India eksportiv tootja Polyplex, kelle kohustus oli juba seoses kehtivate dumpinguvastaste meetmetega otsusega 2001/645/EÜ heaks kiidetud, osalise vahepealse läbivaatamise taotluse, mille ulatus oli piiritletud tasakaalustavate meetmete vormiga ühe äriühingu suhtes. Polyplex esitas teabe, mille kohaselt samalaadne kohustus eemaldaks subsideerimise kahjulikud mõjud ja seda oleks võimalik jälgida. Seetõttu oli tasakaalustavate meetmete vormi läbivaatamine õigustatud. |
| --- | --- |

(6)

2002. aastal esitas India eksportiv tootja Polyplex, kelle kohustus oli juba seoses kehtivate dumpinguvastaste meetmetega otsusega 2001/645/EÜ heaks kiidetud, osalise vahepealse läbivaatamise taotluse, mille ulatus oli piiritletud tasakaalustavate meetmete vormiga ühe äriühingu suhtes. Polyplex esitas teabe, mille kohaselt samalaadne kohustus eemaldaks subsideerimise kahjulikud mõjud ja seda oleks võimalik jälgida. Seetõttu oli tasakaalustavate meetmete vormi läbivaatamine õigustatud.

| (7) | 2003. aasta oktoobris esitasid ühenduse tootjad Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH ja Nuroll SpA (edaspidi “taotluse esitajad”) osalise vahepealse läbivaatamise taotluse, mis oli piiritletud dumpinguvastaste meetmete vormiga. Taotluse esitajate toodang moodustab põhiosa ühenduse PET-kile toodangust. Toray Plastics Europe väljendas oma toetust taotlusele, kuigi ei olnud ametlik taotluse esitaja. |
| --- | --- |

(7)

2003. aasta oktoobris esitasid ühenduse tootjad Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH ja Nuroll SpA (edaspidi “taotluse esitajad”) osalise vahepealse läbivaatamise taotluse, mis oli piiritletud dumpinguvastaste meetmete vormiga. Taotluse esitajate toodang moodustab põhiosa ühenduse PET-kile toodangust. Toray Plastics Europe väljendas oma toetust taotlusele, kuigi ei olnud ametlik taotluse esitaja.

| (8) | Taotlejad väitsid, et meetmete vorm (s.t võetud kohustused, mis on heaks kiidetud otsusega 2001/645/EÜ) ei olnud enam efektiivne kahjustava dumpingu kõrvaldamisel. Taotlejad väitsid, et alates olemasolevate kohustuste heakskiitmisest, mis põhinevad minimaalsetel impordihindadel, on vaatlusaluste eksportijate müüdav tootevalik laienenud, eriti hõlmab see tehniliselt täiustatud kilet, mistõttu mõnedele toodetele määratud miinimumhinnad ei peegelda enam nende tõelist väärtust ja seega ei ole meetmete mehhanism uusi tehnoloogilisi arenguid silmas pidades enam asjakohane. Järelikult ei ole kohustused väidetavalt enam piisavad dumpingu kahjustava mõju kaotamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Taotlejad väitsid, et meetmete vorm (s.t võetud kohustused, mis on heaks kiidetud otsusega 2001/645/EÜ) ei olnud enam efektiivne kahjustava dumpingu kõrvaldamisel. Taotlejad väitsid, et alates olemasolevate kohustuste heakskiitmisest, mis põhinevad minimaalsetel impordihindadel, on vaatlusaluste eksportijate müüdav tootevalik laienenud, eriti hõlmab see tehniliselt täiustatud kilet, mistõttu mõnedele toodetele määratud miinimumhinnad ei peegelda enam nende tõelist väärtust ja seega ei ole meetmete mehhanism uusi tehnoloogilisi arenguid silmas pidades enam asjakohane. Järelikult ei ole kohustused väidetavalt enam piisavad dumpingu kahjustava mõju kaotamiseks.

3.   Uurimised

| (9) | Komisjon teatas 28. juunil 2002. aastal Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud algatamisteates (10) vastavalt subsiidiumidevastase algmääruse artiklile 19 subsiidiumivastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest, mis piirdub selle kohustuse vastuvõetavuse läbivaatamisega, mille võtmiseks on teinud ettepaneku India eksportiv tootja Polyplex. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon teatas 28. juunil 2002. aastal Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud algatamisteates (10) vastavalt subsiidiumidevastase algmääruse artiklile 19 subsiidiumivastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest, mis piirdub selle kohustuse vastuvõetavuse läbivaatamisega, mille võtmiseks on teinud ettepaneku India eksportiv tootja Polyplex.

| (10) | Arvestades, et 2003. aasta novembris algatati dumpinguvastaste meetmete (st olemasolevate kohustuste) vormi osaline vahepealne läbivaatamine, nagu on märgitud 12. ja 13. põhjenduses allpool, hoiti selle kohustuse, mille võtmiseks on teinud ettepaneku Polyplex, vastuvõetavuse küsimus avatuna, et teostada mõlemad läbivaatamised samaaegselt. Komisjon teavitas Polyplexi ametlikult oma sellekohasest kavatsusest. Taotluse esitaja ei esitanud selles küsimuses ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(10)

Arvestades, et 2003. aasta novembris algatati dumpinguvastaste meetmete (st olemasolevate kohustuste) vormi osaline vahepealne läbivaatamine, nagu on märgitud 12. ja 13. põhjenduses allpool, hoiti selle kohustuse, mille võtmiseks on teinud ettepaneku Polyplex, vastuvõetavuse küsimus avatuna, et teostada mõlemad läbivaatamised samaaegselt. Komisjon teavitas Polyplexi ametlikult oma sellekohasest kavatsusest. Taotluse esitaja ei esitanud selles küsimuses ühtegi märkust.

| (11) | Komisjon teatas 22. novembril 2003. aastal Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud algatamisteadaandes (11) osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõikele 3. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon teatas 22. novembril 2003. aastal Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud algatamisteadaandes (11) osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõikele 3.

| (12) | Läbivaatamine oli piiritletud viiele India eksportivale tootjale, kelle võetud kohustused olid heaks kiidetud, kohaldatavate meetmete vormiga. Uurimine toimus ajavahemikus 1. oktoobrist 2002 kuni 30. septembrini 2003 (edaspidi “käesolev uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(12)

Läbivaatamine oli piiritletud viiele India eksportivale tootjale, kelle võetud kohustused olid heaks kiidetud, kohaldatavate meetmete vormiga. Uurimine toimus ajavahemikus 1. oktoobrist 2002 kuni 30. septembrini 2003 (edaspidi “käesolev uurimisperiood”).

| (13) | Komisjon informeeris ametlikult eksportivaid tootjaid, eksportiva riigi esindajaid ning ühenduse tootjaid läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon informeeris ametlikult eksportivaid tootjaid, eksportiva riigi esindajaid ning ühenduse tootjaid läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (14) | Uurimise jaoks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon küsimustikud vaatlusalustele eksportivatele tootjatele, kes kõik tegid küsimustikule vastates koostööd. Kontrollkäigud tehti järgmiste India eksportivate tootjate valdustesse:






  — | Ester Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- | --- |

(14)

Uurimise jaoks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon küsimustikud vaatlusalustele eksportivatele tootjatele, kes kõik tegid küsimustikule vastates koostööd. Kontrollkäigud tehti järgmiste India eksportivate tootjate valdustesse:

—

Ester Industries Limited, New Delhi,

| — | Flex Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- |

—

Flex Industries Limited, New Delhi,

| — | Garware Polyester Limited, Aurangabad, |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Aurangabad,

| — | MTZ Polyfilms Limited, Mumbai, |
| --- | --- |

—

MTZ Polyfilms Limited, Mumbai,

| — | Polyplex Corporation Limited, New Delhi. |
| --- | --- |

—

Polyplex Corporation Limited, New Delhi.

B.   VAATLUSALUNE TOODE

| (15) | Vaatlusalune toode, nagu on määratletud esialgses uurimises, on Indiast pärinev polüetüleentereftalaatkile (PET-kile), mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 all. |
| --- | --- |

(15)

Vaatlusalune toode, nagu on määratletud esialgses uurimises, on Indiast pärinev polüetüleentereftalaatkile (PET-kile), mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 all.

C.   UURIMISTULEMUSED

| (16) | PET-kilel on spetsiifilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused, mis hõlmavad muu hulgas tihedust, pindamisomadusi, pinnatöötlust ja mehaanilisi omadusi, mis olenevad PET-kile eri tüüpide aluskile erinevast töötlemisest tootmisprotsessi ajal või pärast seda, sealhulgas koroonalahendusega töötlemine, metalliseerimine või keemiline pindamine. Seetõttu võib kile esineda mitmetes vormides või tüüpides. Võttes arvesse erinevate toodete suurt arvu (“tootetüüpe”), rühmitati tooted kohustuste jälgimise hõlbustamiseks erinevatesse kategooriatesse (“rühmadesse”) nende tehniliste omaduste põhjal. Need rühmad olid kohustustes sätestatud minimaalsete impordihindade kindlaksmääramise aluseks. Esialgses uurimises ulatus nende rühmade põhjal kindlaks määratud minimaalsete impordihindade arv eksportija kohta kümnest kolmekümne kaheni. |
| --- | --- |

(16)

PET-kilel on spetsiifilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused, mis hõlmavad muu hulgas tihedust, pindamisomadusi, pinnatöötlust ja mehaanilisi omadusi, mis olenevad PET-kile eri tüüpide aluskile erinevast töötlemisest tootmisprotsessi ajal või pärast seda, sealhulgas koroonalahendusega töötlemine, metalliseerimine või keemiline pindamine. Seetõttu võib kile esineda mitmetes vormides või tüüpides. Võttes arvesse erinevate toodete suurt arvu (“tootetüüpe”), rühmitati tooted kohustuste jälgimise hõlbustamiseks erinevatesse kategooriatesse (“rühmadesse”) nende tehniliste omaduste põhjal. Need rühmad olid kohustustes sätestatud minimaalsete impordihindade kindlaksmääramise aluseks. Esialgses uurimises ulatus nende rühmade põhjal kindlaks määratud minimaalsete impordihindade arv eksportija kohta kümnest kolmekümne kaheni.

| (17) | Käesoleva läbivaatamise raames võrreldi rühmadesisest mudelivalikut ja hinnaerinevusi esialgses uurimises kasutatud uurimisperioodi (edaspidi “esialgne uurimisperiood”) ja käesoleva uurimisperioodi vahel. |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva läbivaatamise raames võrreldi rühmadesisest mudelivalikut ja hinnaerinevusi esialgses uurimises kasutatud uurimisperioodi (edaspidi “esialgne uurimisperiood”) ja käesoleva uurimisperioodi vahel.

| (18) | Analüüs näitas, et teatavate tooterühmade all müüdavate mudelite valik on kohustuste heakskiitmisest alates muutunud. Mitme uurimise all oleva äriühingu puhul on need muudatused olnud märkimisväärsed, kuni selleni, et mõnede rühmade puhul ei vasta enamik uurimisperioodil ühendusse eksporditavate toodete esinemisvormidest enam esialgsel uurimisperioodil eksporditud toodetele. Rühma piires märgatud muudatuste hulka kuulusid näiteks madalama väärtusega toodetest loobumine, uute näiliselt kõrgema väärtusega toodete lisamine ja mõnikord kahe eeltoodu kombinatsioon. |
| --- | --- |

(18)

Analüüs näitas, et teatavate tooterühmade all müüdavate mudelite valik on kohustuste heakskiitmisest alates muutunud. Mitme uurimise all oleva äriühingu puhul on need muudatused olnud märkimisväärsed, kuni selleni, et mõnede rühmade puhul ei vasta enamik uurimisperioodil ühendusse eksporditavate toodete esinemisvormidest enam esialgsel uurimisperioodil eksporditud toodetele. Rühma piires märgatud muudatuste hulka kuulusid näiteks madalama väärtusega toodetest loobumine, uute näiliselt kõrgema väärtusega toodete lisamine ja mõnikord kahe eeltoodu kombinatsioon.

| (19) | Analüüs näitas ka, et teatavates tooterühmades on rühmasisene hinnaerinevus (tooteväärtuste diapasoon) pärast kohustuste heakskiitmist märkimisväärselt muutunud. Sellega seoses tuleb märkida, et ka erinevate tooterühmade müügistruktuuris on pärast kohustuste heakskiitmist toimunud olulised muutused. Müük on ilmselt üritatud koondada nendesse rühmadesse, mille miinimumhind on väiksem. |
| --- | --- |

(19)

Analüüs näitas ka, et teatavates tooterühmades on rühmasisene hinnaerinevus (tooteväärtuste diapasoon) pärast kohustuste heakskiitmist märkimisväärselt muutunud. Sellega seoses tuleb märkida, et ka erinevate tooterühmade müügistruktuuris on pärast kohustuste heakskiitmist toimunud olulised muutused. Müük on ilmselt üritatud koondada nendesse rühmadesse, mille miinimumhind on väiksem.

| (20) | Kuna minimaalsed impordihinnad ja kohustused määrati kindlaks esialgse uurimisperioodi jooksul rühmasiseselt tootevaliku ja vastavavate väärtuste põhjal, siis on selge, et nendes tooterühmades toimunud tootevaliku ja väärtuste muutused on muutnud vastavad minimaalsed impordihinnad ning seetõttu ka kohustused sobimatuteks dumpingu kahjustava mõju vastu. |
| --- | --- |

(20)

Kuna minimaalsed impordihinnad ja kohustused määrati kindlaks esialgse uurimisperioodi jooksul rühmasiseselt tootevaliku ja vastavavate väärtuste põhjal, siis on selge, et nendes tooterühmades toimunud tootevaliku ja väärtuste muutused on muutnud vastavad minimaalsed impordihinnad ning seetõttu ka kohustused sobimatuteks dumpingu kahjustava mõju vastu.

| (21) | Selle kohustuse vastuvõetavuse läbivaatamine, mille võtmiseks tegi ettepaneku Polyplex, näitas, et nimetatud äriühingu struktuur muudaks kohustuse jälgimise komplitseerituks, muutes seega kohustuse kui efektiivse tasakaalustava meetme vormi ebasobivaks. Komplitseeritus tuleneb asjaolust, et vaatlusalust toodet toodab ka Polyplexi sidusettevõte kolmandas riigis (Tais), mis loob hindade ristkompenseerimise ohu juhul, kui Tais asuv äriühing peaks samuti vaatlusalust toodet ühendusse eksportima. Kohustuse jälgimine ja seetõttu ka rakendamine oleksid liiga keerulised selle nõuetekohase funktsioneerimise tagamiseks. |
| --- | --- |

(21)

Selle kohustuse vastuvõetavuse läbivaatamine, mille võtmiseks tegi ettepaneku Polyplex, näitas, et nimetatud äriühingu struktuur muudaks kohustuse jälgimise komplitseerituks, muutes seega kohustuse kui efektiivse tasakaalustava meetme vormi ebasobivaks. Komplitseeritus tuleneb asjaolust, et vaatlusalust toodet toodab ka Polyplexi sidusettevõte kolmandas riigis (Tais), mis loob hindade ristkompenseerimise ohu juhul, kui Tais asuv äriühing peaks samuti vaatlusalust toodet ühendusse eksportima. Kohustuse jälgimine ja seetõttu ka rakendamine oleksid liiga keerulised selle nõuetekohase funktsioneerimise tagamiseks.

D.   JÄRELDUSED

| (22) | Olemasolevad kohustused ja tooterühmadel põhinevad minimaalsed impordihinnad annavad eksportijatele suure paindlikkuse toodete tehniliste omaduste rühmasiseseks muutmiseks. Vaatlusalusel tootel on mitmeid jätkuvalt arenevaid omadusi, mis määravad suures osas müügihinnad. Järelikult on muudatustel nende omaduste osas märkimisväärne mõju hindadele. Ainus toimiv viis rühmade ühetaolisemaks muutmiseks nende füüsikaliste omaduste ja hindade põhjal oleks nende jagamine alarühmadeks. Siiski oleks tulemuseks rühmade mitmekordistumine, mis muudaks jälgimise teostamatuks, tehes eriti keeruliseks tollivõimude jaoks tootetüüpide erinevuste eristamise ning toodete klassifitseerimise rühmade kaupa importimisel. Veelgi enam, rühmade arv äriühingu kohta võiks kasvada 5 kuni 11 võrra võrreldes kohustustes olevaga, kui täpsema klassifikatsiooni saavutamiseks võetaks arvesse rohkem eri tootetüüpide omadusi. Praegusel hetkel jagunevad tootetüübid juba enam kui mitmesajasse üksikasjalikku rühma, muutes seega kohustused teostamatuks. See arv võib toote omaduste edasise arenguga veelgi kasvada. |
| --- | --- |

(22)

Olemasolevad kohustused ja tooterühmadel põhinevad minimaalsed impordihinnad annavad eksportijatele suure paindlikkuse toodete tehniliste omaduste rühmasiseseks muutmiseks. Vaatlusalusel tootel on mitmeid jätkuvalt arenevaid omadusi, mis määravad suures osas müügihinnad. Järelikult on muudatustel nende omaduste osas märkimisväärne mõju hindadele. Ainus toimiv viis rühmade ühetaolisemaks muutmiseks nende füüsikaliste omaduste ja hindade põhjal oleks nende jagamine alarühmadeks. Siiski oleks tulemuseks rühmade mitmekordistumine, mis muudaks jälgimise teostamatuks, tehes eriti keeruliseks tollivõimude jaoks tootetüüpide erinevuste eristamise ning toodete klassifitseerimise rühmade kaupa importimisel. Veelgi enam, rühmade arv äriühingu kohta võiks kasvada 5 kuni 11 võrra võrreldes kohustustes olevaga, kui täpsema klassifikatsiooni saavutamiseks võetaks arvesse rohkem eri tootetüüpide omadusi. Praegusel hetkel jagunevad tootetüübid juba enam kui mitmesajasse üksikasjalikku rühma, muutes seega kohustused teostamatuks. See arv võib toote omaduste edasise arenguga veelgi kasvada.

| (23) | Teatavate äriühingute puhul, kelle suhtes läbivaatamist kohaldati, ei ole kindla tooterühma all müüdavad mudelid alates kohustuste heakskiitmisest märkimisväärselt muutunud. Siiski võib tulevikus mis tahes eksportiva tootja puhul toimuda tooterühmade arvu tõenäoline kasv tooterühmade edasise arengu tõttu nagu on mainitud 22. põhjenduses. |
| --- | --- |

(23)

Teatavate äriühingute puhul, kelle suhtes läbivaatamist kohaldati, ei ole kindla tooterühma all müüdavad mudelid alates kohustuste heakskiitmisest märkimisväärselt muutunud. Siiski võib tulevikus mis tahes eksportiva tootja puhul toimuda tooterühmade arvu tõenäoline kasv tooterühmade edasise arengu tõttu nagu on mainitud 22. põhjenduses.

| (24) | Seetõttu võib järeldada, et kohustuste efektiivse jälgimise tagamiseks peaksid tooterühmad olema tunduvalt ühetaolisemad füüsikaliste omaduste ja hindade poolest. Need omadused peaksid olema stabiilsed kogu kohustuse kestvuse ajal. Uurimine on kinnitanud, et PET-kile suhtes ei ole see nii olnud. |
| --- | --- |

(24)

Seetõttu võib järeldada, et kohustuste efektiivse jälgimise tagamiseks peaksid tooterühmad olema tunduvalt ühetaolisemad füüsikaliste omaduste ja hindade poolest. Need omadused peaksid olema stabiilsed kogu kohustuse kestvuse ajal. Uurimine on kinnitanud, et PET-kile suhtes ei ole see nii olnud.

| (25) | Eespool esitatud faktide ja kaalutluste põhjal leitakse, et kohustused ei ole sobivad dumpingu kahjuliku mõju kõrvaldamiseks, kuna nii nende jälgimine kui ka rakendamine on märkimisväärselt keeruline ning nendega on seotud vastuvõetamatud riskid. Sellises olukorras tuleks tühistada nende viie India tootja kohustused, kelle suhtes kohaldati dumpinguvastaste meetmete vormi läbivaatamist. |
| --- | --- |

(25)

Eespool esitatud faktide ja kaalutluste põhjal leitakse, et kohustused ei ole sobivad dumpingu kahjuliku mõju kõrvaldamiseks, kuna nii nende jälgimine kui ka rakendamine on märkimisväärselt keeruline ning nendega on seotud vastuvõetamatud riskid. Sellises olukorras tuleks tühistada nende viie India tootja kohustused, kelle suhtes kohaldati dumpinguvastaste meetmete vormi läbivaatamist.

| (26) | Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal tehti olemasolevate kohustuste tagasivõtmise otsus ning neile anti võimalus esitada märkusi. |
| --- | --- |

(26)

Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal tehti olemasolevate kohustuste tagasivõtmise otsus ning neile anti võimalus esitada märkusi.

| (27) | Avalikustamise järel teatasid mõned osapooled, et nende arvates ei eksisteeri kohustustega seotud jälgimis- ja jõustamisprobleeme ning seetõttu ei seondu meetmete vormiga mingeid riske. Lisaks märkisid mitmed eksportivad tootjad, et nad ei ole kohustuslepinguid rikkunud. Üks asjaomane eksportiv tootja märkis, et algatamisteates oli viidatud uute tootetüüpide arendamise tähtsusele, kuid nad ei olnud ELi turule toonud ühtki uut tootetüüpi ajavahemikus olemasoleva kohustuse võtmisest kuni käesoleva uurimisperioodini. |
| --- | --- |

(27)

Avalikustamise järel teatasid mõned osapooled, et nende arvates ei eksisteeri kohustustega seotud jälgimis- ja jõustamisprobleeme ning seetõttu ei seondu meetmete vormiga mingeid riske. Lisaks märkisid mitmed eksportivad tootjad, et nad ei ole kohustuslepinguid rikkunud. Üks asjaomane eksportiv tootja märkis, et algatamisteates oli viidatud uute tootetüüpide arendamise tähtsusele, kuid nad ei olnud ELi turule toonud ühtki uut tootetüüpi ajavahemikus olemasoleva kohustuse võtmisest kuni käesoleva uurimisperioodini.

| (28) | Tehnilisest aspektist tuleb märkida, et ainuüksi vaatlusaluse toote variantide suur arv koos võimalustega tootearenduseks muudab kohustuste kasutamise sobimatuks, sest tootearenduse tõttu tuleks minimaalseid impordihindu pidevalt ajakohastada ning see ei ole võimalik (vt 22. põhjendust). Seoses sellega tuleb meenutada, et algmääruse artikli 8 lõikes 3 märgitakse, et kohustusi, mille võtmiseks on tehtud ettepanek, ei ole vaja aktsepteerida, kui seda peetakse ebaotstarbekaks näiteks kui tegelike või potentsiaalsete eksportijate arv on liiga suur, või muudel põhjustel. Vastuseks eksportijate väitele, et nad ei ole kohustuste tingimusi rikkunud, kinnitatakse, et midagi sellist ei ole väidetutki. Otsus kohustused tühistada põhineb uurimise ajal kogutud tõenditel, et muutused tootevalikus muudavad kohustused sobimatuteks ning vaatlusaluse toote müügi järelevalve ei sobi kohustuslepingutega (vt 18.–20. ja 22. põhjendust). Lisaks näitas uurimine, et ühenduses müüakse praegu kohustuslepingutele põhinedes sellist kilet, mis on erinev tootevalikust, mille alusel arvutati minimaalsed impordihinnad, ning selliste toodete ja toote variantide arv võib kasvada. Seega on müüdava toote turusituatsioon praeguse läbivaatamise ajal erinev situatsioonist, kui kohustused kasutusele võeti ning seetõttu on kohustustes kindlaks määratud minimaalsed impordihinnad muutunud sobimatuteks. |
| --- | --- |

(28)

Tehnilisest aspektist tuleb märkida, et ainuüksi vaatlusaluse toote variantide suur arv koos võimalustega tootearenduseks muudab kohustuste kasutamise sobimatuks, sest tootearenduse tõttu tuleks minimaalseid impordihindu pidevalt ajakohastada ning see ei ole võimalik (vt 22. põhjendust). Seoses sellega tuleb meenutada, et algmääruse artikli 8 lõikes 3 märgitakse, et kohustusi, mille võtmiseks on tehtud ettepanek, ei ole vaja aktsepteerida, kui seda peetakse ebaotstarbekaks näiteks kui tegelike või potentsiaalsete eksportijate arv on liiga suur, või muudel põhjustel. Vastuseks eksportijate väitele, et nad ei ole kohustuste tingimusi rikkunud, kinnitatakse, et midagi sellist ei ole väidetutki. Otsus kohustused tühistada põhineb uurimise ajal kogutud tõenditel, et muutused tootevalikus muudavad kohustused sobimatuteks ning vaatlusaluse toote müügi järelevalve ei sobi kohustuslepingutega (vt 18.–20. ja 22. põhjendust). Lisaks näitas uurimine, et ühenduses müüakse praegu kohustuslepingutele põhinedes sellist kilet, mis on erinev tootevalikust, mille alusel arvutati minimaalsed impordihinnad, ning selliste toodete ja toote variantide arv võib kasvada. Seega on müüdava toote turusituatsioon praeguse läbivaatamise ajal erinev situatsioonist, kui kohustused kasutusele võeti ning seetõttu on kohustustes kindlaks määratud minimaalsed impordihinnad muutunud sobimatuteks.

| (29) | Sellega seoses tuleb tõdeda, et kuigi üks eksportiv tootja ei olnud veel turule toonud uusi tootetüüpe, ei muuda see fakti, et vaatlusaluse tootega seotud kohustusi peetakse sobimatuteks ja nende jälgimist võimatuks, nagu on selgitatud eespool 28. põhjenduses. |
| --- | --- |

(29)

Sellega seoses tuleb tõdeda, et kuigi üks eksportiv tootja ei olnud veel turule toonud uusi tootetüüpe, ei muuda see fakti, et vaatlusaluse tootega seotud kohustusi peetakse sobimatuteks ja nende jälgimist võimatuks, nagu on selgitatud eespool 28. põhjenduses.

| (30) | Lisaks viitasid mõned eksportivad tootjad üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 VI artikli rakendamise lepingu (edaspidi “WTO dumpinguvastane leping”) artiklile 15 ning seal esitatud nõudele, et arenenud riigid peavad arenguriike aitama, ning märkisid, et eksportivatele tootjatele tuleks anda võimalus pakkuda uusi kohustusi. Väideti, et kohustuste tühistamine toimub spekulatiivsetel, ebaolulistel põhjustel, mis on vastuolus WTO dumpinguvastase lepingu artikli 15 mõttega, ning kohustuste tühistamine on vastuolus proportsionaalsuse põhimõttega. |
| --- | --- |

(30)

Lisaks viitasid mõned eksportivad tootjad üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 VI artikli rakendamise lepingu (edaspidi “WTO dumpinguvastane leping”) artiklile 15 ning seal esitatud nõudele, et arenenud riigid peavad arenguriike aitama, ning märkisid, et eksportivatele tootjatele tuleks anda võimalus pakkuda uusi kohustusi. Väideti, et kohustuste tühistamine toimub spekulatiivsetel, ebaolulistel põhjustel, mis on vastuolus WTO dumpinguvastase lepingu artikli 15 mõttega, ning kohustuste tühistamine on vastuolus proportsionaalsuse põhimõttega.

| (31) | WTO dumpinguvastase lepingu artiklis 15 viidatakse vajadusele kasutada konstruktiivseid abinõusid enne dumpinguvastaste tollimaksude kohaldamist. Olemasolevad kohustused kiideti heaks konstruktiivse abinõuna kahjustava dumpingu kõrvaldamisel. Siiski tuleb meenutada, et WTO dumpinguvastase lepingu artikli 8 lõikes 3 märgitakse, et kohustusi, mille võtmiseks on tehtud ettepanek, ei ole vaja aktsepteerida, kui seda peetakse ebaotstarbekaks näiteks juhul, kui tegelike või potentsiaalsete eksportijate arv on liiga suur, või muudel põhjustel. Kohustusi ei tühistata spekulatiivsetel põhjustel; uurimine on näidanud, et tooted, mida ühenduses praegu müüakse on märgatavalt erinevad toodetest, mille suhtes lepiti India tootjatega kokku minimaalsed impordihinnad. Kohustuste tühistamine ei ole seetõttu ebaproportsionaalne, vaid kaalutletud vastus turuarengutele, mille on põhjustanud eksportivad tootjad ise. |
| --- | --- |

(31)

WTO dumpinguvastase lepingu artiklis 15 viidatakse vajadusele kasutada konstruktiivseid abinõusid enne dumpinguvastaste tollimaksude kohaldamist. Olemasolevad kohustused kiideti heaks konstruktiivse abinõuna kahjustava dumpingu kõrvaldamisel. Siiski tuleb meenutada, et WTO dumpinguvastase lepingu artikli 8 lõikes 3 märgitakse, et kohustusi, mille võtmiseks on tehtud ettepanek, ei ole vaja aktsepteerida, kui seda peetakse ebaotstarbekaks näiteks juhul, kui tegelike või potentsiaalsete eksportijate arv on liiga suur, või muudel põhjustel. Kohustusi ei tühistata spekulatiivsetel põhjustel; uurimine on näidanud, et tooted, mida ühenduses praegu müüakse on märgatavalt erinevad toodetest, mille suhtes lepiti India tootjatega kokku minimaalsed impordihinnad. Kohustuste tühistamine ei ole seetõttu ebaproportsionaalne, vaid kaalutletud vastus turuarengutele, mille on põhjustanud eksportivad tootjad ise.

| (32) | Dumpinguvastaste meetmete vormi läbivaatamise järeldused, mille kohaselt kohustused ei ole sobivad dumpingu kahjuliku mõju kõrvaldamiseks, kuna nii nende jälgimine kui ka rakendamine on märkimisväärselt keeruline ning nendega on seotud vastuvõetamatud riskid, on samavõrd kehtivad tasakaalustavate meetmete suhtes. Samuti leiti, et Polyplex Group ettevõtte struktuur põhjustaks raskusi kohustuse jälgimise ja rakendamise suhtes. Sel põhjusel peetakse kohustuse heakskiitmist ebaotstarbekaks subsiidiumidevastase algmääruse artikli 8 lõike 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(32)

Dumpinguvastaste meetmete vormi läbivaatamise järeldused, mille kohaselt kohustused ei ole sobivad dumpingu kahjuliku mõju kõrvaldamiseks, kuna nii nende jälgimine kui ka rakendamine on märkimisväärselt keeruline ning nendega on seotud vastuvõetamatud riskid, on samavõrd kehtivad tasakaalustavate meetmete suhtes. Samuti leiti, et Polyplex Group ettevõtte struktuur põhjustaks raskusi kohustuse jälgimise ja rakendamise suhtes. Sel põhjusel peetakse kohustuse heakskiitmist ebaotstarbekaks subsiidiumidevastase algmääruse artikli 8 lõike 3 tähenduses.

| (33) | Eespool nimetatu põhjal jõuti järeldusele, et subsiidiumidevastaste meetmete vormi läbivaatamine, mis on piiritletud selle kohustuse vastuvõetavusega, mille võtmiseks on teinud ettepaneku Polyplex, tuleks lõpetada kõnealust kohustust heaks kiitmata, kuna subsiidiumidevastase algmääruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud kohustuse heakskiitmist puudutavad tingimused ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(33)

Eespool nimetatu põhjal jõuti järeldusele, et subsiidiumidevastaste meetmete vormi läbivaatamine, mis on piiritletud selle kohustuse vastuvõetavusega, mille võtmiseks on teinud ettepaneku Polyplex, tuleks lõpetada kõnealust kohustust heaks kiitmata, kuna subsiidiumidevastase algmääruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud kohustuse heakskiitmist puudutavad tingimused ei ole täidetud.

| (34) | Asjaomast taotluse esitajat teavitati põhjustest, miks ei saa heaks kiita kohustust, mille võtmiseks on tehtud ettepanek, |
| --- | --- |

(34)

Asjaomast taotluse esitajat teavitati põhjustest, miks ei saa heaks kiita kohustust, mille võtmiseks on tehtud ettepanek,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 1676/2001 artikli 1 lõige 3, nagu see kehtib käesoleva määruse avaldamise päeval, jäetakse välja.

2.   Määruse (EÜ) nr 1676/2001 artikli 1 lõige 4, nagu see kehtib käesoleva määruse avaldamise päeval, loetakse artikli 1 lõikeks 3.

3.   Määruse (EÜ) nr 1676/2001 artikkel 2, nagu see kehtib käesoleva määruse avaldamise päeval, jäetakse välja.

4.   Määruse (EÜ) nr 1676/2001 artiklid 3 ja 4, nagu need kehtivad käesoleva määruse avaldamise päeval, loetakse artikliteks 2 ja 3.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 2597/1999 osaline vahepealne läbivaatamine lõpetatakse kohustust heaks kiitmata.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. veebruar 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

U. PLASSNIK

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

2

(3)  EÜT L 316, 10.12.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1976/2004 (ELT L 342, 18.11.2004, lk 8).

3

(4)  EÜT L 227, 23.8.2001, lk 1. Määrust on muudetud (EÜ) nr 1975/2004 (ELT L 342, 18.11.2004, lk 1).

4

(5)  EÜT L 227, 23.8.2001, lk 56.

5

(6)  ELT C 1, 4.1.2005, lk 5.

6

(7)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 6.

7

Euroopa Liidu Teataja

(8)  ELT C 306, 10.12.2004, lk 2.

8

(9)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 15.

9

Euroopa Liidu Teataja

(10)  EÜT C 154, 28.6.2002, lk 2.

10

(11)  ELT C 281, 22.11.2003, lk 4.

11

---

| 8.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/6

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 366/2006,

27. veebruar 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1676/2001, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Sama toodet käsitlevad olemasolevad meetmed ja lõpetatud uurimised

| (1) | Nõukogu on määrusega (EÜ) nr 2597/1999 (2) kehtestanud lõpliku tasakaalustava tollimaksu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluva Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile (edaspidi “PET-kile”) impordi suhtes (edaspidi “lõplikud tasakaalustavad meetmed”). Meetmed on individuaalselt nimetatud eksportijate impordile kehtestatud väärtuselise tollimaksu kujul ning on vahemikus 3,8 % kuni 19,1 %; kõikide teiste äriühingute impordi suhtes on kehtestatud jääktollimaksumäär 19,1 %. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu on määrusega (EÜ) nr 2597/1999 (2) kehtestanud lõpliku tasakaalustava tollimaksu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluva Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile (edaspidi “PET-kile”) impordi suhtes (edaspidi “lõplikud tasakaalustavad meetmed”). Meetmed on individuaalselt nimetatud eksportijate impordile kehtestatud väärtuselise tollimaksu kujul ning on vahemikus 3,8 % kuni 19,1 %; kõikide teiste äriühingute impordi suhtes on kehtestatud jääktollimaksumäär 19,1 %.

| (2) | Nõukogu on määrusega (EÜ) nr 1676/2001 (3) kehtestanud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast pärit PET-kile impordi suhtes (edaspidi “lõplikud dumpinguvastased meetmed”). India eksportivate tootjate suhtes kohaldati väljavõttelist uuringut ning valimisse kuuluvatele äriühingutele kehtestati individuaalsed tollimaksud vahemikus 0 % kuni 62,6 %; teistele valimisse mittekuuluvatele koostööd tegevatele äriühingutele kehtestati tollimaks kaalutud keskmise dumpingumarginaali 57,7 % alusel, mida vähendati nende individuaalse ekspordi subsiidiumimarginaali võrra. Kõikidele muudele äriühingutele kehtestati 53,3 % suurune tollimaks. Esialgne uurimisperiood oli 1. aprillist 1999 kuni 31. märtsini 2000 (edaspidi “esialgne uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu on määrusega (EÜ) nr 1676/2001 (3) kehtestanud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast pärit PET-kile impordi suhtes (edaspidi “lõplikud dumpinguvastased meetmed”). India eksportivate tootjate suhtes kohaldati väljavõttelist uuringut ning valimisse kuuluvatele äriühingutele kehtestati individuaalsed tollimaksud vahemikus 0 % kuni 62,6 %; teistele valimisse mittekuuluvatele koostööd tegevatele äriühingutele kehtestati tollimaks kaalutud keskmise dumpingumarginaali 57,7 % alusel, mida vähendati nende individuaalse ekspordi subsiidiumimarginaali võrra. Kõikidele muudele äriühingutele kehtestati 53,3 % suurune tollimaks. Esialgne uurimisperiood oli 1. aprillist 1999 kuni 31. märtsini 2000 (edaspidi “esialgne uurimisperiood”).

| (3) | 22. augustil 2001 kiitis komisjon otsusega (2001/645/EÜ) (4) heaks järgmise viie India tootja ettepanekud hinnakohustuse võtmiseks: Ester Industries Limited (Ester), Flex Industries Limited (Flex), Garware Polyester Limited (Garware), MTZ Polyfilms Limited (MTZ) ja Polyplex Corporation Limited (Polyplex). Komisjon teatas MTZ nime muutusest 17. veebruaril 2005Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega. (5) |
| --- | --- |

(3)

22. augustil 2001 kiitis komisjon otsusega (2001/645/EÜ) (4) heaks järgmise viie India tootja ettepanekud hinnakohustuse võtmiseks: Ester Industries Limited (Ester), Flex Industries Limited (Flex), Garware Polyester Limited (Garware), MTZ Polyfilms Limited (MTZ) ja Polyplex Corporation Limited (Polyplex). Komisjon teatas MTZ nime muutusest 17. veebruaril 2005Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega. (5)

| (4) | Nõukogu laiendas määrustega (EÜ) nr 1975/2004 ja (EÜ) nr 1976/2004 Indiast pärit PET-kile impordi suhtes kehtestatud lõplike tasakaalustavate ja dumpinguvastaste meetmete kohaldamist samade toodete Brasiiliast ja Iisraelist pärit impordi suhtes, sõltumata sellest, kas päritolumaana oli deklareeritud Brasiilia või Iisrael või mitte. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu laiendas määrustega (EÜ) nr 1975/2004 ja (EÜ) nr 1976/2004 Indiast pärit PET-kile impordi suhtes kehtestatud lõplike tasakaalustavate ja dumpinguvastaste meetmete kohaldamist samade toodete Brasiiliast ja Iisraelist pärit impordi suhtes, sõltumata sellest, kas päritolumaana oli deklareeritud Brasiilia või Iisrael või mitte.

| (5) | Komisjon algatas 28. juunil 2002. aastal (6) määruse (EÜ) nr 2597/1999 osalise vahepealse läbivaatamise, mis hõlmas lõplike tasakaalustavate meetmete vormi ja eriti ühe India eksportiva tootja hinnakohustuse ettepaneku heakskiitmise uurimist, vastavalt algmääruse artiklile 19. Nimetatud uurimine on lõpetatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 365/2006. (7) |
| --- | --- |

(5)

Komisjon algatas 28. juunil 2002. aastal (6) määruse (EÜ) nr 2597/1999 osalise vahepealse läbivaatamise, mis hõlmas lõplike tasakaalustavate meetmete vormi ja eriti ühe India eksportiva tootja hinnakohustuse ettepaneku heakskiitmise uurimist, vastavalt algmääruse artiklile 19. Nimetatud uurimine on lõpetatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 365/2006. (7)

| (6) | 22. novembril 2003. aastal (8) algatas komisjon määruse (EÜ) nr 1676/2001 osalise vahepealse läbivaatamise, mis hõlmab lõplike dumpinguvastaste meetmete vormi. Nimetatud uurimine on lõpetatud määrusega (EÜ) nr 365/2006, millega muudeti määrust (EÜ) nr 1676/2001. |
| --- | --- |

(6)

22. novembril 2003. aastal (8) algatas komisjon määruse (EÜ) nr 1676/2001 osalise vahepealse läbivaatamise, mis hõlmab lõplike dumpinguvastaste meetmete vormi. Nimetatud uurimine on lõpetatud määrusega (EÜ) nr 365/2006, millega muudeti määrust (EÜ) nr 1676/2001.

| (7) | 10. detsembril 2004. aastal (9) algatas komisjon lõplike tasakaalustavate meetmete aegumise läbivaatamise. Nimetatud läbivaatamine on lõpetatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 367/2006, (10) millega jäeti lõplikud tasakaalustavad meetmed alles. |
| --- | --- |

(7)

10. detsembril 2004. aastal (9) algatas komisjon lõplike tasakaalustavate meetmete aegumise läbivaatamise. Nimetatud läbivaatamine on lõpetatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 367/2006, (10) millega jäeti lõplikud tasakaalustavad meetmed alles.

| (8) | 23. augustil 2005 (11) algatas komisjon määruste (EÜ) nr 1975/2004 ja (EÜ) nr 1976/2004 läbivaatamise seoses Iisraeli tootja esitatud taotlusega laiendatud meetmetest vabastamiseks. Nimetatud uurimine on nõukogu määrusega (EÜ) nr 101/2006 (12) lõpetatud. |
| --- | --- |

(8)

23. augustil 2005 (11) algatas komisjon määruste (EÜ) nr 1975/2004 ja (EÜ) nr 1976/2004 läbivaatamise seoses Iisraeli tootja esitatud taotlusega laiendatud meetmetest vabastamiseks. Nimetatud uurimine on nõukogu määrusega (EÜ) nr 101/2006 (12) lõpetatud.

2.   Läbivaatamistaotlus

| (9) | 5. novembril 2004. aastal esitati määruse (EÜ) nr 1676/2001 osalise vahepealse läbivaatamise taotlus, mis hõlmas dumpinguvastaste meetmete taset, järgmiste ühenduse tootjate poolt: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH ja Nuroll SpA (edaspidi “taotlejad”). Nimetatud taotlejad annavad suure osa ühenduse PET-kile toodangust. Toray Plastics Europe toetas taotlust, kuigi ta ei olnud ametlik taotleja. |
| --- | --- |

(9)

5. novembril 2004. aastal esitati määruse (EÜ) nr 1676/2001 osalise vahepealse läbivaatamise taotlus, mis hõlmas dumpinguvastaste meetmete taset, järgmiste ühenduse tootjate poolt: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH ja Nuroll SpA (edaspidi “taotlejad”). Nimetatud taotlejad annavad suure osa ühenduse PET-kile toodangust. Toray Plastics Europe toetas taotlust, kuigi ta ei olnud ametlik taotleja.

| (10) | Taotlejad väitsid, et viie India tootja (kelle ettepanekud hinnakohustuste võtmiseks otsusega 2001/645/EÜ heaks kiideti) PET-kile impordi suhtes, kehtivate olemasolevate meetmete tase ei ole enam piisav, et tõrjuda kahjustava dumpinguhinnaga importi. |
| --- | --- |

(10)

Taotlejad väitsid, et viie India tootja (kelle ettepanekud hinnakohustuste võtmiseks otsusega 2001/645/EÜ heaks kiideti) PET-kile impordi suhtes, kehtivate olemasolevate meetmete tase ei ole enam piisav, et tõrjuda kahjustava dumpinguhinnaga importi.

3.   Uurimine

| (11) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et on olemas piisav tõendusmaterjal, mis õigustab osalise vahepealse läbivaatamise algatamist ja teatas 4. jaanuaril 2005. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (13) osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. |
| --- | --- |

(11)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et on olemas piisav tõendusmaterjal, mis õigustab osalise vahepealse läbivaatamise algatamist ja teatas 4. jaanuaril 2005. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (13) osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

| (12) | Läbivaatamine hõlmab viie India eksportiva tootja dumpingu uurimist ja nende hinnakohustuste ettepanekute heakskiitmist ning jääktollimaksumäära taset, et hinnata olemasolevate meetmete jätkamise, kõrvaldamise või taseme muutmise vajadust. Uurimisperiood oli 1. oktoobrist 2003 kuni 30. septembrini 2004. |
| --- | --- |

(12)

Läbivaatamine hõlmab viie India eksportiva tootja dumpingu uurimist ja nende hinnakohustuste ettepanekute heakskiitmist ning jääktollimaksumäära taset, et hinnata olemasolevate meetmete jätkamise, kõrvaldamise või taseme muutmise vajadust. Uurimisperiood oli 1. oktoobrist 2003 kuni 30. septembrini 2004.

| (13) | Komisjon teavitas ametlikult eksportivaid tootjaid, eksportiva riigi esindajaid ning ühenduse tootjaid osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon teavitas ametlikult eksportivaid tootjaid, eksportiva riigi esindajaid ning ühenduse tootjaid osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates ettenähtud tähtaja jooksul.

| (14) | Uurimiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon küsimustikud asjaomastele eksportivatele tootjatele, kes kõik tegid koostööd ja vastasid küsimustikule. Kontrollkäigud tehti järgmiste India eksportivate tootjate valdustesse:






  — | Ester Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- | --- |

(14)

Uurimiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon küsimustikud asjaomastele eksportivatele tootjatele, kes kõik tegid koostööd ja vastasid küsimustikule. Kontrollkäigud tehti järgmiste India eksportivate tootjate valdustesse:

—

Ester Industries Limited, New Delhi,

| — | Flex Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- |

—

Flex Industries Limited, New Delhi,

| — | Garware Polyester Limited, Aurangabad, |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Aurangabad,

| — | MTZ Polyfilms Limited, Mumbai, |
| --- | --- |

—

MTZ Polyfilms Limited, Mumbai,

| — | Polyplex Corporation Limited, New Delhi. |
| --- | --- |

—

Polyplex Corporation Limited, New Delhi.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (15) | Vaatlusalune toode, nagu on määratletud esialgses uurimises, on Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile), mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 all. |
| --- | --- |

(15)

Vaatlusalune toode, nagu on määratletud esialgses uurimises, on Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile), mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 all.

2.   Samasugune toode

| (16) | Tehti kindlaks, et nagu ka esialgses uurimises oli Indias toodetaval ja siseriiklikul turul müüdaval PET-kilel ja Indiast ühendusse eksporditaval PET-kilel ühed ja samad füüsikalised ja tehnilised omadused ning kasutusotstarve. Seetõttu on need samasugused tooted algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(16)

Tehti kindlaks, et nagu ka esialgses uurimises oli Indias toodetaval ja siseriiklikul turul müüdaval PET-kilel ja Indiast ühendusse eksporditaval PET-kilel ühed ja samad füüsikalised ja tehnilised omadused ning kasutusotstarve. Seetõttu on need samasugused tooted algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPING

1.   Normaalväärtus

| (17) | Et määrata kindlaks normaalväärtust, kontrolliti kõigepealt, kas iga eksportiva tootja kogu kodumaine müük on küllalt tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st et see moodustab vähemalt 5 % ühendusse eksporditava vaadeldava toote kogu müügimahust. Kõikide äriühingute puhul leiti kogu müügimaht olevat tüüpiline. |
| --- | --- |

(17)

Et määrata kindlaks normaalväärtust, kontrolliti kõigepealt, kas iga eksportiva tootja kogu kodumaine müük on küllalt tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st et see moodustab vähemalt 5 % ühendusse eksporditava vaadeldava toote kogu müügimahust. Kõikide äriühingute puhul leiti kogu müügimaht olevat tüüpiline.

| (18) | Seejärel tuvastati, kas iga tootetüübi kogu kodumaine müük moodustas vähemalt 5 % ühendusse eksporditava sama tüüpi toote kogu müügimahust. Kahe äriühingu puhul leiti, et nad müüvad kodumaisel turul teise klassi kilet, kuid ühendusse mitte. Kuna teise klassi kile ei ole otseselt võrreldav esimese klassi kilega, arvati teise klassi kile müük normaalväärtuse arvutamisest välja. Teine äriühing müüs kodumaisel turul kolme eri klassi kilet, kuid ühendusse ainult parima kvaliteediga kilet. Nimetatud puhul müüs äriühing tihti esimese ja teise klassi kilet en masse koos kolmanda klassi kilega ja kolmanda klassi kile hinnaga. Seda selgitati lao tühjendusmüügiga. Seega jäeti nimetatud müük arvutusest välja. |
| --- | --- |

(18)

Seejärel tuvastati, kas iga tootetüübi kogu kodumaine müük moodustas vähemalt 5 % ühendusse eksporditava sama tüüpi toote kogu müügimahust. Kahe äriühingu puhul leiti, et nad müüvad kodumaisel turul teise klassi kilet, kuid ühendusse mitte. Kuna teise klassi kile ei ole otseselt võrreldav esimese klassi kilega, arvati teise klassi kile müük normaalväärtuse arvutamisest välja. Teine äriühing müüs kodumaisel turul kolme eri klassi kilet, kuid ühendusse ainult parima kvaliteediga kilet. Nimetatud puhul müüs äriühing tihti esimese ja teise klassi kilet en masse koos kolmanda klassi kilega ja kolmanda klassi kile hinnaga. Seda selgitati lao tühjendusmüügiga. Seega jäeti nimetatud müük arvutusest välja.

| (19) | Üks äriühing müüs kodumaisel turul kauplejatele kaupu, mis olid mõeldud ekspordiks. Neid kaupu olid lihtne eristada kui ekspordiks määratud kaupu, kuna nende suhtes kohaldati kodumaisel turul normaalmüügist erinevat maksukorraldust. Äriühing polnud võimeline näitama, kas kaupade lõppsihtkoht on ühendus või mõni kolmas riik. Seetõttu arvati nimetatud müük arvutusest välja. |
| --- | --- |

(19)

Üks äriühing müüs kodumaisel turul kauplejatele kaupu, mis olid mõeldud ekspordiks. Neid kaupu olid lihtne eristada kui ekspordiks määratud kaupu, kuna nende suhtes kohaldati kodumaisel turul normaalmüügist erinevat maksukorraldust. Äriühing polnud võimeline näitama, kas kaupade lõppsihtkoht on ühendus või mõni kolmas riik. Seetõttu arvati nimetatud müük arvutusest välja.

| (20) | Nende tootetüüpide puhul, mille kodumaine müük moodustas vähemalt 5 % ühendusse eksporditava sama tüüpi toote kogu müügimahust, uuriti seejärel, kas tavakaubanduse käigus on toimunud piisav müük vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Iga tootetüübi puhul, mille tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud nimetatud tüüpi toote müügimaht moodustas vähemalt 80 % müügi kogumahust ja kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludega võrdne või nendest kõrgem, määrati normaalväärtus kindlaks kaalutud keskmise hinna põhjal, mida nimetatud tootetüübi puhul kodumaisel turul kogumüügi eest tegelikult maksti, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte. Nende tootetüüpide puhul, mille kasumlik müügimaht moodustas 80 % või vähem, kuid mitte alla 10 % müügist, või kus kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest madalam, määrati normaalväärtus kindlaks kaalutud keskmise hinna põhjal, mida tegelikult maksti ainult nimetatud tootetüübi kasumliku müügi eest kodumaisel turul. |
| --- | --- |

(20)

Nende tootetüüpide puhul, mille kodumaine müük moodustas vähemalt 5 % ühendusse eksporditava sama tüüpi toote kogu müügimahust, uuriti seejärel, kas tavakaubanduse käigus on toimunud piisav müük vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Iga tootetüübi puhul, mille tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud nimetatud tüüpi toote müügimaht moodustas vähemalt 80 % müügi kogumahust ja kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludega võrdne või nendest kõrgem, määrati normaalväärtus kindlaks kaalutud keskmise hinna põhjal, mida nimetatud tootetüübi puhul kodumaisel turul kogumüügi eest tegelikult maksti, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte. Nende tootetüüpide puhul, mille kasumlik müügimaht moodustas 80 % või vähem, kuid mitte alla 10 % müügist, või kus kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest madalam, määrati normaalväärtus kindlaks kaalutud keskmise hinna põhjal, mida tegelikult maksti ainult nimetatud tootetüübi kasumliku müügi eest kodumaisel turul.

| (21) | Nende tootetüüpide puhul, mille eksportivate tootjate kodumaiseid hindu ei saanud normaalväärtuse kindlakstegemisel kasutada nende ebapiisava tüüpilisuse või piisava müügi puudumise tõttu tavakaubanduse käigus, konstrueeriti normaalväärtus ühendusse eksporditud tootetüüpide tootmiskulude põhjal, mida asjaomased eksportivad tootjad kandsid ning millele algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 kohaselt liideti sobiv summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi tarvis. |
| --- | --- |

(21)

Nende tootetüüpide puhul, mille eksportivate tootjate kodumaiseid hindu ei saanud normaalväärtuse kindlakstegemisel kasutada nende ebapiisava tüüpilisuse või piisava müügi puudumise tõttu tavakaubanduse käigus, konstrueeriti normaalväärtus ühendusse eksporditud tootetüüpide tootmiskulude põhjal, mida asjaomased eksportivad tootjad kandsid ning millele algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 kohaselt liideti sobiv summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi tarvis.

| (22) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 põhinesid müügi-, üld- ja halduskulud sellistel eksportivate tootjate poolt seoses vaadeldava toote kodumaise müügiga kantud kuludel, mis leiti olevat tüüpilised. Kasumimarginaal arvutati iga äriühingu kaalutud keskmise kasumimarginaali põhjal nende tootetüüpide kohta, mida kodumaisel turul müüdi piisavates kogustes tavakaubanduse käigus. |
| --- | --- |

(22)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 põhinesid müügi-, üld- ja halduskulud sellistel eksportivate tootjate poolt seoses vaadeldava toote kodumaise müügiga kantud kuludel, mis leiti olevat tüüpilised. Kasumimarginaal arvutati iga äriühingu kaalutud keskmise kasumimarginaali põhjal nende tootetüüpide kohta, mida kodumaisel turul müüdi piisavates kogustes tavakaubanduse käigus.

| (23) | Pärast uurimise tulemuste avaldamist vaidlustas üks eksportiv tootja ühe konkreetse tooraine eest makstud hinna korrektsiooni. Pärast vaidlustatud korrektsiooni uuesti läbi vaatamist muudeti korrigeerimismäära ja arvutati ka uus dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(23)

Pärast uurimise tulemuste avaldamist vaidlustas üks eksportiv tootja ühe konkreetse tooraine eest makstud hinna korrektsiooni. Pärast vaidlustatud korrektsiooni uuesti läbi vaatamist muudeti korrigeerimismäära ja arvutati ka uus dumpingumarginaal.

| (24) | Veel üks äriühing väitis, et tuleb arvestada ka mitte parima kvaliteediga kilet ning teha kohandusi võimaldamaks võrrelda seda kilet parima kvaliteediga kilega. Samuti väideti, et kõnealuste lisaarvutuste tõttu tuleb kasumimarginaal uuesti arvutada. |
| --- | --- |

(24)

Veel üks äriühing väitis, et tuleb arvestada ka mitte parima kvaliteediga kilet ning teha kohandusi võimaldamaks võrrelda seda kilet parima kvaliteediga kilega. Samuti väideti, et kõnealuste lisaarvutuste tõttu tuleb kasumimarginaal uuesti arvutada.

| (25) | Arvutusest välja jäänud teise- ja kolmandajärgulise kile maht moodustas vähem kui 3 % kogu kodumaisest müügist. Seetõttu peetakse ülejäänud kodumaiste tehingute mahtu normaalväärtuse täpseks arvutamiseks piisavaks ning seega ei ole kasumimarginaali vaja uuesti arvutada. |
| --- | --- |

(25)

Arvutusest välja jäänud teise- ja kolmandajärgulise kile maht moodustas vähem kui 3 % kogu kodumaisest müügist. Seetõttu peetakse ülejäänud kodumaiste tehingute mahtu normaalväärtuse täpseks arvutamiseks piisavaks ning seega ei ole kasumimarginaali vaja uuesti arvutada.

| (26) | Arvutuste tulemused saadeti eksportivatele tootjatele ning nad esitasid märkusi. Komisjon võttis märkusi arvesse ja korrigeeris arvutusi, niivõrd kui need leiti olevat õigustatud. |
| --- | --- |

(26)

Arvutuste tulemused saadeti eksportivatele tootjatele ning nad esitasid märkusi. Komisjon võttis märkusi arvesse ja korrigeeris arvutusi, niivõrd kui need leiti olevat õigustatud.

2.   Ekspordihind

| (27) | Ekspordihindade kindlaksmääramisega seoses tuleks meenutada, et käesoleva uurimise eesmärgiks on teha kindlaks, kas dumpingutase on muutunud ja kas seda muutust saab pidada püsivaks. Selles kontekstis ei saa ekspordihindade kindlaksmääramisel piirduda eksportija varasema käitumise uurimisega, vaid tuleks uurida ka ekspordihindade tõenäolist arengut tulevikus. Teiste sõnadega, tuleb kindlaks määrata, kas varasemad ekspordihinnad on tulevaste tõenäoliste ekspordihindade usaldusväärsed näitajad. Käesoleval juhul ja pidades silmas asjaolu, et hinnakohustused kiideti heaks, uuriti eelkõige seda, kas nimetatud kohustused on mõjutanud varasemaid ekspordihindu nii, et neid ei saa usaldada tulevase ekspordikäitumise prognoosimisel. |
| --- | --- |

(27)

Ekspordihindade kindlaksmääramisega seoses tuleks meenutada, et käesoleva uurimise eesmärgiks on teha kindlaks, kas dumpingutase on muutunud ja kas seda muutust saab pidada püsivaks. Selles kontekstis ei saa ekspordihindade kindlaksmääramisel piirduda eksportija varasema käitumise uurimisega, vaid tuleks uurida ka ekspordihindade tõenäolist arengut tulevikus. Teiste sõnadega, tuleb kindlaks määrata, kas varasemad ekspordihinnad on tulevaste tõenäoliste ekspordihindade usaldusväärsed näitajad. Käesoleval juhul ja pidades silmas asjaolu, et hinnakohustused kiideti heaks, uuriti eelkõige seda, kas nimetatud kohustused on mõjutanud varasemaid ekspordihindu nii, et neid ei saa usaldada tulevase ekspordikäitumise prognoosimisel.

| (28) | Selleks, et uurida, kas ühendusse suunatud ekspordi hinnad olid usaldusväärsed, ning seoses hinnakohustustega, analüüsiti ühendusse suunatud ekspordi hindade seost kohustustekohaste minimaalsete impordihindadega. Oli vaja tuvastada, kas ühendusse suunatud ekspordi hinnad olid kehtestatud teatavale tasemele peamiselt kohustuste tõttu kehtestatud minimaalsete impordihindade tõttu ja kas need seetõttu olid jätkusuutlikud või mitte. Seetõttu kaaluti iga äriühingu kaalutud keskmise põhjal, kas ühenduse turul kasutatud müügihinnad olid minimaalsetest impordihindadest märkimisväärselt kõrgemad või mitte, võttes arvesse kõnealuse toote eripärasid ja turgusid, kus toodet uurimisperioodi ajal müüdi, ning milline oli nende hindade tase võrreldes kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordihindadega. Kui keskmiselt olid ühendusse suunatud ekspordi hinnad äriühingu tasandil minimaalsetest impordihindadest tunduvalt kõrgemad, siis otsustati, et nimetatud ekspordihinnad olid kehtestatud kohustustest piisavalt sõltumatult ning olid seetõttu usaldusväärseks näitajaks, mille alusel prognoosida, kuidas eksportijad tulevikus tõenäoliselt hindasid kehtestavad. Samas kui ühendusse suunatud ekspordi hinnad ei olnud keskmiselt piisavalt suuremad minimaalsetest impordihindadest ning lisaks sellele olid märkimisväärselt kõrgemad ka kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindadest, loeti ekspordihindasid kohustuste poolt mõjutatuks ning seetõttu mitte küllalt usaldusväärseks, et neid kasutada dumpingu arvutamisel vahepealse läbivaatamise kontekstis algmääruse artikli 2 lõike 8 tähenduses. |
| --- | --- |

(28)

Selleks, et uurida, kas ühendusse suunatud ekspordi hinnad olid usaldusväärsed, ning seoses hinnakohustustega, analüüsiti ühendusse suunatud ekspordi hindade seost kohustustekohaste minimaalsete impordihindadega. Oli vaja tuvastada, kas ühendusse suunatud ekspordi hinnad olid kehtestatud teatavale tasemele peamiselt kohustuste tõttu kehtestatud minimaalsete impordihindade tõttu ja kas need seetõttu olid jätkusuutlikud või mitte. Seetõttu kaaluti iga äriühingu kaalutud keskmise põhjal, kas ühenduse turul kasutatud müügihinnad olid minimaalsetest impordihindadest märkimisväärselt kõrgemad või mitte, võttes arvesse kõnealuse toote eripärasid ja turgusid, kus toodet uurimisperioodi ajal müüdi, ning milline oli nende hindade tase võrreldes kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordihindadega. Kui keskmiselt olid ühendusse suunatud ekspordi hinnad äriühingu tasandil minimaalsetest impordihindadest tunduvalt kõrgemad, siis otsustati, et nimetatud ekspordihinnad olid kehtestatud kohustustest piisavalt sõltumatult ning olid seetõttu usaldusväärseks näitajaks, mille alusel prognoosida, kuidas eksportijad tulevikus tõenäoliselt hindasid kehtestavad. Samas kui ühendusse suunatud ekspordi hinnad ei olnud keskmiselt piisavalt suuremad minimaalsetest impordihindadest ning lisaks sellele olid märkimisväärselt kõrgemad ka kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindadest, loeti ekspordihindasid kohustuste poolt mõjutatuks ning seetõttu mitte küllalt usaldusväärseks, et neid kasutada dumpingu arvutamisel vahepealse läbivaatamise kontekstis algmääruse artikli 2 lõike 8 tähenduses.

| (29) | Kahe India eksportija Flex ja Polyplex puhul leiti, et nende ühendusse suunatud ekspordi hinnad olid oluliselt kõrgemad minimaalsetest impordihindadest. Seetõttu peeti neid ühendusse suunatud ekspordi hindasid usaldusväärseks ning kasutati dumpingu arvutamisel. |
| --- | --- |

(29)

Kahe India eksportija Flex ja Polyplex puhul leiti, et nende ühendusse suunatud ekspordi hinnad olid oluliselt kõrgemad minimaalsetest impordihindadest. Seetõttu peeti neid ühendusse suunatud ekspordi hindasid usaldusväärseks ning kasutati dumpingu arvutamisel.

| (30) | Ülejäänud kolme eksportiva tootja Ester, Garware ja MTZ puhul leiti, et ühendusse suunatud ekspordi hinnad olid väga lähedal minimaalsetele impordihindadele. Leiti ka, et nimetatud kolme äriühingu kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad olid tootetüüpide kaupa kaalumisel märgatavalt madalamad ühendusse suunatud ekspordi hindadest, mistõttu on tõenäoline, et hinnakohustuste puudumisel ühtlustatakse ühendusse suunatud ekspordi ja kolmandatesse riikidesse suunatud sama tüüpi toodete hinnad. Seetõttu tehti järeldus, et nimetatud kolme äriühingu ühendusse suunatud ekspordihindasid ei saa käesoleva uurimise kontekstis kasutada usaldusväärsete ekspordihindade kindlaksmääramiseks algmääruse artikli 2 lõike 8 tähenduses. |
| --- | --- |

(30)

Ülejäänud kolme eksportiva tootja Ester, Garware ja MTZ puhul leiti, et ühendusse suunatud ekspordi hinnad olid väga lähedal minimaalsetele impordihindadele. Leiti ka, et nimetatud kolme äriühingu kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad olid tootetüüpide kaupa kaalumisel märgatavalt madalamad ühendusse suunatud ekspordi hindadest, mistõttu on tõenäoline, et hinnakohustuste puudumisel ühtlustatakse ühendusse suunatud ekspordi ja kolmandatesse riikidesse suunatud sama tüüpi toodete hinnad. Seetõttu tehti järeldus, et nimetatud kolme äriühingu ühendusse suunatud ekspordihindasid ei saa käesoleva uurimise kontekstis kasutada usaldusväärsete ekspordihindade kindlaksmääramiseks algmääruse artikli 2 lõike 8 tähenduses.

| (31) | Siiski leiti, et usaldusväärsete hindade puudumise tõttu nimetatud kolme India eksportija puhul (käesoleval juhul kohustuste olemasolu tõttu) ei peaks läbivaatamist lõpetama, kui oleks võimalik muul viisil kindlaks teha, et dumpinguga seotud asjaolude muutus on püsivat laadi, eriti ekspordihindade osas. Sel eesmärgil ja arvestades, et eksportivad tootjad müüsid kõnealust toodet maailmaturul, otsustati ühendusse müüdud mudelite ekspordihind kindlaks määrata kõikide kolmandate riikide tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(31)

Siiski leiti, et usaldusväärsete hindade puudumise tõttu nimetatud kolme India eksportija puhul (käesoleval juhul kohustuste olemasolu tõttu) ei peaks läbivaatamist lõpetama, kui oleks võimalik muul viisil kindlaks teha, et dumpinguga seotud asjaolude muutus on püsivat laadi, eriti ekspordihindade osas. Sel eesmärgil ja arvestades, et eksportivad tootjad müüsid kõnealust toodet maailmaturul, otsustati ühendusse müüdud mudelite ekspordihind kindlaks määrata kõikide kolmandate riikide tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

| (32) | Pärast seda, kui avaldati olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti teha määruse (EÜ) 1676/2001 muudatusettepanek, andsid mitmed huvitatud isikud endast teada ja esitasid märkusi. |
| --- | --- |

(32)

Pärast seda, kui avaldati olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti teha määruse (EÜ) 1676/2001 muudatusettepanek, andsid mitmed huvitatud isikud endast teada ja esitasid märkusi.

| (33) | Mitmed India eksportivad tootjad ja India valitsus väitsid, et ei algmääruse artikli 2 lõige 8 ega 9 anna õiguslikku alust ekspordihindade arvutamiseks kolmandate riikide hindade alusel. Nad väitsid, et ühendusse eksportimise hinnad on olemas ning et nende hindade kõrvalejätmiseks ei ole esitatud piisavalt põhjendusi. Nad väitsid, et ühendusse eksportimise hinnad on usaldusväärsed ja et kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade asemel tuleks kasutada neid hindu. |
| --- | --- |

(33)

Mitmed India eksportivad tootjad ja India valitsus väitsid, et ei algmääruse artikli 2 lõige 8 ega 9 anna õiguslikku alust ekspordihindade arvutamiseks kolmandate riikide hindade alusel. Nad väitsid, et ühendusse eksportimise hinnad on olemas ning et nende hindade kõrvalejätmiseks ei ole esitatud piisavalt põhjendusi. Nad väitsid, et ühendusse eksportimise hinnad on usaldusväärsed ja et kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade asemel tuleks kasutada neid hindu.

| (34) | Seoses kolmandate riikide ekspordihindade kasutamisega tuleb märkida, et algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt on sellise läbivaatamise eesmärk teha kindlaks, kas meetmete jätkuv kohaldamine on dumpingu kõrvaldamiseks vajalik. Asjaomaste eksportijate dumpingutaseme uurimisel on vajalik uurida dumpingutaseme muutust võrreldes esialgsete järeldustega dumpingu kohta. Tuleb märkida, et muudesse kolmandatesse riikidesse eksportimise hindade kasutamine ühendusse eksportimise hindade asemel kolme India eksportiva tootja puhul ei põhine algmääruse artikli 2 lõigetel 8 ja 9. See on tingitud vajadusest hinnata, kui tõenäoline on selliste ühendusse eksportimise hindade püsimine ja järelikult ka dumpingu kordumine tulevikus, nagu on ka selgitatud 27. ja 28. põhjenduses. |
| --- | --- |

(34)

Seoses kolmandate riikide ekspordihindade kasutamisega tuleb märkida, et algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt on sellise läbivaatamise eesmärk teha kindlaks, kas meetmete jätkuv kohaldamine on dumpingu kõrvaldamiseks vajalik. Asjaomaste eksportijate dumpingutaseme uurimisel on vajalik uurida dumpingutaseme muutust võrreldes esialgsete järeldustega dumpingu kohta. Tuleb märkida, et muudesse kolmandatesse riikidesse eksportimise hindade kasutamine ühendusse eksportimise hindade asemel kolme India eksportiva tootja puhul ei põhine algmääruse artikli 2 lõigetel 8 ja 9. See on tingitud vajadusest hinnata, kui tõenäoline on selliste ühendusse eksportimise hindade püsimine ja järelikult ka dumpingu kordumine tulevikus, nagu on ka selgitatud 27. ja 28. põhjenduses.

| (35) | Nimetatud hindamise tulemusel leiti, et kõnealuse kolme India eksportiva tootja ekspordihindu ühendusse mõjutasid minimaalsed impordihinnad, sest ekspordihinnad olid kehtestatud minimaalsete impordihindade lähedasele tasemele. Seega ei olnud ekspordihindu kujundanud mitte üksnes turutingimused ja tõenäoliselt ei püsi need tulevikus samal tasemel. Seega järeldati, et puudusid ekspordihinnad ühendusse, mida oleks saanud kasutada dumpingu arvutamiseks. Ühendusse eksportimise hinna puudumisel leiti, et ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse on mõistlik ja korrektne alus dumpingu arvutamiseks ja ekspordihindade kindlaksmääramiseks uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(35)

Nimetatud hindamise tulemusel leiti, et kõnealuse kolme India eksportiva tootja ekspordihindu ühendusse mõjutasid minimaalsed impordihinnad, sest ekspordihinnad olid kehtestatud minimaalsete impordihindade lähedasele tasemele. Seega ei olnud ekspordihindu kujundanud mitte üksnes turutingimused ja tõenäoliselt ei püsi need tulevikus samal tasemel. Seega järeldati, et puudusid ekspordihinnad ühendusse, mida oleks saanud kasutada dumpingu arvutamiseks. Ühendusse eksportimise hinna puudumisel leiti, et ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse on mõistlik ja korrektne alus dumpingu arvutamiseks ja ekspordihindade kindlaksmääramiseks uurimisperioodil.

| (36) | Üks India eksportija väitis, et tema ühendusse suunatud müügi hindade tagasilükkamine ja kolmandatesse riikidesse suunatud müügi hindade kasutamine on diskrimineerimine, sest nii koheldakse teda teistmoodi, kui neid eksportijaid, kelle puhul kasutati nende tegelikke ekspordihindu ühendusse. |
| --- | --- |

(36)

Üks India eksportija väitis, et tema ühendusse suunatud müügi hindade tagasilükkamine ja kolmandatesse riikidesse suunatud müügi hindade kasutamine on diskrimineerimine, sest nii koheldakse teda teistmoodi, kui neid eksportijaid, kelle puhul kasutati nende tegelikke ekspordihindu ühendusse.

| (37) | Siinkohal tuleb märkida, et ekspordihindade kehtestamisel ei esinenud diskrimineerimist, sest kõikide India eksportijate suhtes kasutati ühesugust lähenemisviisi. Dumpingu arvutamiseks vajalike ühendusse eksportimise hindade olemasolu uuriti iga eksportiva tootja puhul eraldi. Selleks võrreldi iga eksportiva tootja ühendusse eksportimise hindu minimaalsete impordihindadega, selgitamaks kas ekspordihinnad olid kehtestatud neist sõltumatult või mitte. Nagu on selgitatud 28. põhjenduses, leiti juhul, kui ekspordihinnad olid minimaalsetest impordihindadest piisavalt kõrgemad, et impordihinnad ei olnud neid mõjutanud ning et neid võis dumpingu arvutamisel kasutada kui usaldusväärseid näitajaid kõnealuse eksportiva tootja tõenäolise hinnadünaamika kohta tulevikus. |
| --- | --- |

(37)

Siinkohal tuleb märkida, et ekspordihindade kehtestamisel ei esinenud diskrimineerimist, sest kõikide India eksportijate suhtes kasutati ühesugust lähenemisviisi. Dumpingu arvutamiseks vajalike ühendusse eksportimise hindade olemasolu uuriti iga eksportiva tootja puhul eraldi. Selleks võrreldi iga eksportiva tootja ühendusse eksportimise hindu minimaalsete impordihindadega, selgitamaks kas ekspordihinnad olid kehtestatud neist sõltumatult või mitte. Nagu on selgitatud 28. põhjenduses, leiti juhul, kui ekspordihinnad olid minimaalsetest impordihindadest piisavalt kõrgemad, et impordihinnad ei olnud neid mõjutanud ning et neid võis dumpingu arvutamisel kasutada kui usaldusväärseid näitajaid kõnealuse eksportiva tootja tõenäolise hinnadünaamika kohta tulevikus.

| (38) | Kui leiti, et ekspordihinnad ühendusse olid mõjutatud minimaalsetest impordihindadest, ei peetud neid hindu usaldusväärseteks näitajateks kõnealuse eksportiva tootja tõenäolise hinnadünaamika kohta tulevikus ning neid ei kasutatud dumpingu arvutamiseks; sel juhul kasutati kolmandatesse riikidesse eksportimise hindu. Seega ei ole asjaolu, et mõnede eksportijate puhul kasutati nende tegelikke ekspordihindu ja mõnede eksportijate puhul kolmandatesse riikidesse eksportimise hindu, mõningaid eksportijaid diskrimineeriv kohtlemine. |
| --- | --- |

(38)

Kui leiti, et ekspordihinnad ühendusse olid mõjutatud minimaalsetest impordihindadest, ei peetud neid hindu usaldusväärseteks näitajateks kõnealuse eksportiva tootja tõenäolise hinnadünaamika kohta tulevikus ning neid ei kasutatud dumpingu arvutamiseks; sel juhul kasutati kolmandatesse riikidesse eksportimise hindu. Seega ei ole asjaolu, et mõnede eksportijate puhul kasutati nende tegelikke ekspordihindu ja mõnede eksportijate puhul kolmandatesse riikidesse eksportimise hindu, mõningaid eksportijaid diskrimineeriv kohtlemine.

| (39) | Mitmed India eksportijad ei nõustunud järeldusega, et nende ekspordihinnad ühendusse olid kehtestatud minimaalsetele impordihindadele väga lähedasel tasemel ja et seetõttu ei saanud neid kasutada dumpingu arvutamisel. Nad leidsid, et nende hinnad olid minimaalsetest impordihindadest piisavalt kõrgemad ja toonitasid, et nende pakutud hinnakohustuse kohaselt oli neil üksnes kohustus mitte kehtestada müügihinda alla minimaalsete impordihindade taseme. Üks eksportija väitis, et minimaalsete impordihindadega võrdlemine ei ole õige meetod otsustamaks, kas ekspordihinnad ühendusse on mõistlikud ja usaldusväärsed; võrdlemine teiste India eksportijate või ühenduse tootmisharu hindadega oleks asjakohasem. |
| --- | --- |

(39)

Mitmed India eksportijad ei nõustunud järeldusega, et nende ekspordihinnad ühendusse olid kehtestatud minimaalsetele impordihindadele väga lähedasel tasemel ja et seetõttu ei saanud neid kasutada dumpingu arvutamisel. Nad leidsid, et nende hinnad olid minimaalsetest impordihindadest piisavalt kõrgemad ja toonitasid, et nende pakutud hinnakohustuse kohaselt oli neil üksnes kohustus mitte kehtestada müügihinda alla minimaalsete impordihindade taseme. Üks eksportija väitis, et minimaalsete impordihindadega võrdlemine ei ole õige meetod otsustamaks, kas ekspordihinnad ühendusse on mõistlikud ja usaldusväärsed; võrdlemine teiste India eksportijate või ühenduse tootmisharu hindadega oleks asjakohasem.

| (40) | Selles suhtes, nagu selgitatud 30. põhjenduses, leidsid ühenduse institutsioonid, et kolme eksportiva tootja hinnad ei olnud minimaalsetest impordihindadest piisavalt kõrgemad ega seega ka kehtestatud neist sõltumatult. Järelikult ei olnud kõnealused hinnad dumpingu arvutamiseks sobivad. Asjaolu, et pakutud hinnakohustuse kohaselt oli eksportivatel tootjatel üksnes kohustus mitte kehtestada müügihinda alla minimaalsete impordihindade taseme, peeti sedalaadi analüüsi silmas pidades tähtsusetuks ning isegi ei vaidlustatud. |
| --- | --- |

(40)

Selles suhtes, nagu selgitatud 30. põhjenduses, leidsid ühenduse institutsioonid, et kolme eksportiva tootja hinnad ei olnud minimaalsetest impordihindadest piisavalt kõrgemad ega seega ka kehtestatud neist sõltumatult. Järelikult ei olnud kõnealused hinnad dumpingu arvutamiseks sobivad. Asjaolu, et pakutud hinnakohustuse kohaselt oli eksportivatel tootjatel üksnes kohustus mitte kehtestada müügihinda alla minimaalsete impordihindade taseme, peeti sedalaadi analüüsi silmas pidades tähtsusetuks ning isegi ei vaidlustatud.

| (41) | Seoses olemasolevate minimaalsete impordihindade mõju hindamisega ühendusse eksportimise hindadele tuleb märkida, et kui on pakutud hinnakohustus, tuleb uurida, kas ekspordihinnad ühendusse on usaldusväärsed ja võimaldavad nõuetekohaselt arvutada dumpingumarginaali. Kui ekspordihindu ühendusse mõjutavad lisaks turujõududele veel muud tegurid, nagu näiteks hinnakohustusega kehtestatud minimaalsed impordihinnad, ei peeta neid hindu mõistlikeks ega usaldusväärseteks. Sellistel juhtudel, nagu selgitatud 28. põhjenduses, peeti iga eksportiva tootja hinnadünaamika hindamisel asjakohasemaks pigem hinnavõrdlust tema muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud müügiga kui võrdlust teiste India eksportivate tootjatega või ühenduse tootmisharuga, sest nii oli võimalik saada parem ülevaade konkreetse eksportiva tootja äritegevusest. |
| --- | --- |

(41)

Seoses olemasolevate minimaalsete impordihindade mõju hindamisega ühendusse eksportimise hindadele tuleb märkida, et kui on pakutud hinnakohustus, tuleb uurida, kas ekspordihinnad ühendusse on usaldusväärsed ja võimaldavad nõuetekohaselt arvutada dumpingumarginaali. Kui ekspordihindu ühendusse mõjutavad lisaks turujõududele veel muud tegurid, nagu näiteks hinnakohustusega kehtestatud minimaalsed impordihinnad, ei peeta neid hindu mõistlikeks ega usaldusväärseteks. Sellistel juhtudel, nagu selgitatud 28. põhjenduses, peeti iga eksportiva tootja hinnadünaamika hindamisel asjakohasemaks pigem hinnavõrdlust tema muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud müügiga kui võrdlust teiste India eksportivate tootjatega või ühenduse tootmisharuga, sest nii oli võimalik saada parem ülevaade konkreetse eksportiva tootja äritegevusest.

| (42) | Ühenduse tootmisharu väitis, et hinnakohustusega kehtestatud minimaalsete impordihindade moonutava mõju tõttu oleks pidanud kõikide India eksportivate tootjate puhul ühendusse suunatud müügi tegelikud hinnad kõrvale jätma ja kasutama kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindu. Nad väljendasid ka muret selle üle, et need India eksportivad tootjad, kelle madalad dumpingumarginaalid arvutati ühendusse suunatud ekspordihindade alusel, ei säilita tõenäoliselt oma hinnataset tulevikus. |
| --- | --- |

(42)

Ühenduse tootmisharu väitis, et hinnakohustusega kehtestatud minimaalsete impordihindade moonutava mõju tõttu oleks pidanud kõikide India eksportivate tootjate puhul ühendusse suunatud müügi tegelikud hinnad kõrvale jätma ja kasutama kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindu. Nad väljendasid ka muret selle üle, et need India eksportivad tootjad, kelle madalad dumpingumarginaalid arvutati ühendusse suunatud ekspordihindade alusel, ei säilita tõenäoliselt oma hinnataset tulevikus.

| (43) | Vastuseks sellele väitele tuleb märkida, nagu selgitatud 32. põhjenduses, et kõikide India eksportivate tootjate suhtes kasutati ühesugust lähenemisviisi. Ühendusse suunatud ekspordi hindade kasutamine või mittekasutamine sõltus igale eksportijale eraldi antud hinnangust selle kohta, kas minimaalsed impordihinnad olid mõjutanud tema ekspordihindu või mitte, ning ühendusse ja kolmandatesse riikidesse suunatud müügi hindade erinevusest, nagu on selgitatud 28. põhjenduses. |
| --- | --- |

(43)

Vastuseks sellele väitele tuleb märkida, nagu selgitatud 32. põhjenduses, et kõikide India eksportivate tootjate suhtes kasutati ühesugust lähenemisviisi. Ühendusse suunatud ekspordi hindade kasutamine või mittekasutamine sõltus igale eksportijale eraldi antud hinnangust selle kohta, kas minimaalsed impordihinnad olid mõjutanud tema ekspordihindu või mitte, ning ühendusse ja kolmandatesse riikidesse suunatud müügi hindade erinevusest, nagu on selgitatud 28. põhjenduses.

| (44) | Ühenduse tootmisharu väitis samuti, et ekspordihindade ja minimaalsete impordihindade võrdlemine kaalutud keskmise alusel, leidmaks kas ühendusse suunatud müügi hindade alusel on võimalik usaldusväärselt prognoosida hinnadünaamikat tulevikus ja kindlaks määrata dumpingut, ei ole kooskõlas meetmete vormi käsitleva läbivaatamise tulemustega, mille kohaselt minimaalsete impordihindade kohaldamine ei ole enam asjakohane. |
| --- | --- |

(44)

Ühenduse tootmisharu väitis samuti, et ekspordihindade ja minimaalsete impordihindade võrdlemine kaalutud keskmise alusel, leidmaks kas ühendusse suunatud müügi hindade alusel on võimalik usaldusväärselt prognoosida hinnadünaamikat tulevikus ja kindlaks määrata dumpingut, ei ole kooskõlas meetmete vormi käsitleva läbivaatamise tulemustega, mille kohaselt minimaalsete impordihindade kohaldamine ei ole enam asjakohane.

| (45) | Siinkohal tuleb märkida, et dumpinguvastaste meetmete vormi käsitleva uurimise eesmärk oli selgitada, kas pakutud hinnakohustused olid jätkuvalt asjakohased (st kas neil oleks dumpinguvastaste tollimaksu määra kehtestamisega samaväärne mõju) nende toodete ekspordi puhul, mille suhtes neid meetmeid kohaldatakse (vt määruse (EÜ) nr 365/2006 8. põhjendust). Nimetatud läbivaatamise tulemusena leiti, et mõningate tooterühmade puhul olid ühendusse suunatud müügi tegelikud hinnad võrreldes esialgse uurimisega märkimisväärselt muutunud (nii langenud kui tõusnud), ning tehti järeldus, et algsetel hindadel põhinevad konkreetsed minimaalsed impordihinnad ei olnud hetkeolukorras enam asjakohased dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks. Käesoleva läbivaatamise eesmärk on selgitada, kas hinnakohustusega kehtestatud minimaalsed impordihinnad mõjutavad ühendusse suunatud ekspordi hindu, st kas nende mõju on jätkuv. Võib väita, et kui ekspordihinnad on minimaalsetest impordihindadest oluliselt kõrgemad, ei ole minimaalsed impordihinnad neid mõjutanud. See kehtib olenemata sellest, kas hinnakohustused on kõnealuse toote puhul asjakohane meetme vorm või mitte. Käesoleval juhul on ekspordihinnad kujunenud turujõudude mõjul ja on seega dumpingu hindamiseks sobivad. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(45)

Siinkohal tuleb märkida, et dumpinguvastaste meetmete vormi käsitleva uurimise eesmärk oli selgitada, kas pakutud hinnakohustused olid jätkuvalt asjakohased (st kas neil oleks dumpinguvastaste tollimaksu määra kehtestamisega samaväärne mõju) nende toodete ekspordi puhul, mille suhtes neid meetmeid kohaldatakse (vt määruse (EÜ) nr 365/2006 8. põhjendust). Nimetatud läbivaatamise tulemusena leiti, et mõningate tooterühmade puhul olid ühendusse suunatud müügi tegelikud hinnad võrreldes esialgse uurimisega märkimisväärselt muutunud (nii langenud kui tõusnud), ning tehti järeldus, et algsetel hindadel põhinevad konkreetsed minimaalsed impordihinnad ei olnud hetkeolukorras enam asjakohased dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks. Käesoleva läbivaatamise eesmärk on selgitada, kas hinnakohustusega kehtestatud minimaalsed impordihinnad mõjutavad ühendusse suunatud ekspordi hindu, st kas nende mõju on jätkuv. Võib väita, et kui ekspordihinnad on minimaalsetest impordihindadest oluliselt kõrgemad, ei ole minimaalsed impordihinnad neid mõjutanud. See kehtib olenemata sellest, kas hinnakohustused on kõnealuse toote puhul asjakohane meetme vorm või mitte. Käesoleval juhul on ekspordihinnad kujunenud turujõudude mõjul ja on seega dumpingu hindamiseks sobivad. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.

3.   Võrdlus

| (46) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi seejärel tehasehindade põhjal. Kohanduste näol võeti nõuetekohaselt arvesse hinda ja hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Tehti kohandused arvestamaks ka erinevusi allahindlustes, hinnavähendites, transpordis, kindlustuses, käitlemises, laadimises ja lisakuludes, pakendamises, krediteerimises ja komisjonitasus, kus see oli asjakohane ja kinnitatud tõendusmaterjaliga. Ekspordihindasid kohandati algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti a kohaselt ka mõnede Ester, Garware ja MTZ mudelite puhul seoses erinevustega kolmandatele turgudele müüdavate toodete füüsikalistes omadustes, võrreldes ühendusse müüdava tootega. |
| --- | --- |

(46)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi seejärel tehasehindade põhjal. Kohanduste näol võeti nõuetekohaselt arvesse hinda ja hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Tehti kohandused arvestamaks ka erinevusi allahindlustes, hinnavähendites, transpordis, kindlustuses, käitlemises, laadimises ja lisakuludes, pakendamises, krediteerimises ja komisjonitasus, kus see oli asjakohane ja kinnitatud tõendusmaterjaliga. Ekspordihindasid kohandati algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti a kohaselt ka mõnede Ester, Garware ja MTZ mudelite puhul seoses erinevustega kolmandatele turgudele müüdavate toodete füüsikalistes omadustes, võrreldes ühendusse müüdava tootega.

| (47) | Kaks eksportivat tootjat taotlesid samuti ekspordihinna kohandust piiratud hulga ekspordi jaoks algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k kohaselt, mis imporditollimaksude hüvituskava (Duty entitlement passbook, ehk DEPB-kava) järgi põhineb eksportimise korral saadaval ekspordijärgsel ekspordisoodustusel. Sellega seoses leiti, et nimetatud kava alusel kõnealuse toote eksportimisel saadud krediiti võib kasutada kõikide kaupade impordilt saada olevate tollimaksude tasaarvestamiseks või selle võib vabalt müüa teistele äriühingutele. Lisaks sellele ei ole ühtegi piirangut, et imporditavaid kaupu peaks kasutama ainult eksporditava toote tootmises. Seetõttu ei ilmnenud, et DEPB-kava ekspordijärgne soodustus oleks mõjutanud hindade võrreldavust ning eriti seda, et kliendid oleksid DEPB soodustuse tõttu maksnud kodumaisel turul pidevalt erinevat hinda. Seetõttu lükati taotlus tagasi. |
| --- | --- |

(47)

Kaks eksportivat tootjat taotlesid samuti ekspordihinna kohandust piiratud hulga ekspordi jaoks algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k kohaselt, mis imporditollimaksude hüvituskava (Duty entitlement passbook, ehk DEPB-kava) järgi põhineb eksportimise korral saadaval ekspordijärgsel ekspordisoodustusel. Sellega seoses leiti, et nimetatud kava alusel kõnealuse toote eksportimisel saadud krediiti võib kasutada kõikide kaupade impordilt saada olevate tollimaksude tasaarvestamiseks või selle võib vabalt müüa teistele äriühingutele. Lisaks sellele ei ole ühtegi piirangut, et imporditavaid kaupu peaks kasutama ainult eksporditava toote tootmises. Seetõttu ei ilmnenud, et DEPB-kava ekspordijärgne soodustus oleks mõjutanud hindade võrreldavust ning eriti seda, et kliendid oleksid DEPB soodustuse tõttu maksnud kodumaisel turul pidevalt erinevat hinda. Seetõttu lükati taotlus tagasi.

4.   Dumpingumarginaal

| (48) | Dumpingumarginaal määrati kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse põhjal, vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11. Kui ekspordihinnad põhinesid kolmandatesse riikidesse suunatud hindadel, arvutati asjakohased CIF-väärtused, suurendades kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi tehasehinda kaalutud keskmise erinevuse võrra tehasehindade ja ühendusse suunatud ekspordi CIF-hindade vahel tootetüübi kaupa. |
| --- | --- |

(48)

Dumpingumarginaal määrati kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse põhjal, vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11. Kui ekspordihinnad põhinesid kolmandatesse riikidesse suunatud hindadel, arvutati asjakohased CIF-väärtused, suurendades kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi tehasehinda kaalutud keskmise erinevuse võrra tehasehindade ja ühendusse suunatud ekspordi CIF-hindade vahel tootetüübi kaupa.

| (49) | Arvestades individuaalsete dumpingumarginaalide märkimisväärset vähenemist, võrreldes esialgsete meetmetega, peeti samuti asjakohaseks muuta jääktollimaksu. Algmääruse artikli 11 lõike 9 kohaselt määrati see kindlaks käesoleva läbivaatamisega hõlmatud viie India eksportiva tootja suhtes kehtestatud kõrgeima dumpingumarginaali põhjal, kuna kõnealust viit äriühingut peeti ekspordimahu poolest koostööd tegevate tootjate valimi (mille põhjal arvutati esialgne jääktollimaks) osas tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(49)

Arvestades individuaalsete dumpingumarginaalide märkimisväärset vähenemist, võrreldes esialgsete meetmetega, peeti samuti asjakohaseks muuta jääktollimaksu. Algmääruse artikli 11 lõike 9 kohaselt määrati see kindlaks käesoleva läbivaatamisega hõlmatud viie India eksportiva tootja suhtes kehtestatud kõrgeima dumpingumarginaali põhjal, kuna kõnealust viit äriühingut peeti ekspordimahu poolest koostööd tegevate tootjate valimi (mille põhjal arvutati esialgne jääktollimaks) osas tüüpiliseks.

| (50) | Dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril, tollimaksu tasumata, on järgmised:






  Ester Industries Ltd | 29,3 % |
| --- | --- | --- |
| Flex Industries Ltd | 3,2 % |
| Gareware Polyester Ltd | 20,1 % |
| MTZ Polyfilms Ltd | 26,7 % |
| Polyplex Corporation Ltd | 3,7 % |
| Kõik teised äriühingud | 29,3 % |

(50)

Dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril, tollimaksu tasumata, on järgmised:

Ester Industries Ltd

29,3 %

Flex Industries Ltd

3,2 %

Gareware Polyester Ltd

20,1 %

MTZ Polyfilms Ltd

26,7 %

Polyplex Corporation Ltd

3,7 %

Kõik teised äriühingud

29,3 %

D.   MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIV OLEMUS

| (51) | Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 analüüsiti, kas muutunud asjaolusid seoses dumpinguga võiks pidada oma olemuselt püsivaks. |
| --- | --- |

(51)

Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 analüüsiti, kas muutunud asjaolusid seoses dumpinguga võiks pidada oma olemuselt püsivaks.

| (52) | Selles osas tuleks märkida, et normaalväärtus määrati kindlaks taotlejate kulude ja hindade põhjal. Eksportijatel on kõnealuse toote osas märkimisväärne kodumaine turg ja kodumaised hinnad on võrreldes esialgse uurimisega kasvanud. Ei leitud tundemärke sellest, et käesoleva läbivaatamise ajal kindlaksmääratud normaalväärtust ei saaks pidada oma olemuselt püsivaks. |
| --- | --- |

(52)

Selles osas tuleks märkida, et normaalväärtus määrati kindlaks taotlejate kulude ja hindade põhjal. Eksportijatel on kõnealuse toote osas märkimisväärne kodumaine turg ja kodumaised hinnad on võrreldes esialgse uurimisega kasvanud. Ei leitud tundemärke sellest, et käesoleva läbivaatamise ajal kindlaksmääratud normaalväärtust ei saaks pidada oma olemuselt püsivaks.

| (53) | Võiks väita, et toormaterjalide hinnasuundumus, mis on suurel määral seotud nafta hinnaga, võib normaalväärtust märkimisväärselt mõjutada. Siiski leiti, et kuna toormaterjalid on tarbekaup, mille hind määratakse kindlaks rahvusvahelisel tasandil, mõjutaks hinnatõus kõiki turul osalejaid ning mõjutaks seega nii normaalväärtust kui ka ekspordihinda. |
| --- | --- |

(53)

Võiks väita, et toormaterjalide hinnasuundumus, mis on suurel määral seotud nafta hinnaga, võib normaalväärtust märkimisväärselt mõjutada. Siiski leiti, et kuna toormaterjalid on tarbekaup, mille hind määratakse kindlaks rahvusvahelisel tasandil, mõjutaks hinnatõus kõiki turul osalejaid ning mõjutaks seega nii normaalväärtust kui ka ekspordihinda.

| (54) | Et uurida, nagu juba varem 22 ja 23 põhjenduses on märgitud, kas hinnakohustuste tingimustes võib ühendusse suunatud ekspordi hindasid pidada oma olemuselt püsivaks või mitte, tuli neid analüüsida kohustustekohaste minimaalsete impordihindade suhtes. Lisaks sellele teostati hinnavõrdlus kõnealuse toote ühendusse suunatud ekspordihindade ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordihindade vahel uurimisperioodi ajal. Nagu on selgitatud 23. põhjenduses, leiti juhul, kui ühendusse suunatud ekspordi hinnad ei olnud minimaalsetest impordihindadest piisavalt kõrgemad ning olid märkimisväärselt kõrgemad kui kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad, et ekspordihinnad ei ole usaldusväärsed näitajad, mille alusel prognoosida eksportijate käitumist tulevikus hindade kehtestamisel. Selle asemel kasutati kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindasid, et määrata kindlaks tulevased ekspordihinnad, mida võiks pidada püsivateks. |
| --- | --- |

(54)

Et uurida, nagu juba varem 22 ja 23 põhjenduses on märgitud, kas hinnakohustuste tingimustes võib ühendusse suunatud ekspordi hindasid pidada oma olemuselt püsivaks või mitte, tuli neid analüüsida kohustustekohaste minimaalsete impordihindade suhtes. Lisaks sellele teostati hinnavõrdlus kõnealuse toote ühendusse suunatud ekspordihindade ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordihindade vahel uurimisperioodi ajal. Nagu on selgitatud 23. põhjenduses, leiti juhul, kui ühendusse suunatud ekspordi hinnad ei olnud minimaalsetest impordihindadest piisavalt kõrgemad ning olid märkimisväärselt kõrgemad kui kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad, et ekspordihinnad ei ole usaldusväärsed näitajad, mille alusel prognoosida eksportijate käitumist tulevikus hindade kehtestamisel. Selle asemel kasutati kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindasid, et määrata kindlaks tulevased ekspordihinnad, mida võiks pidada püsivateks.

| (55) | Selle põhjal tehti järeldus, et võrreldes esialgse dumpingut käsitleva uurimisega võib muutunud asjaolusid mõistlikult pidada oma olemuselt kestvateks, kusjuures tuleb meenutada, et kolme India eksportija puhul, nagu on järeldatud 26. põhjenduses, tuli kestev muutus nende dumpinguga seotud ja eriti ekspordihindadega seotud asjaoludes ühendusse müüdud mudelite puhul kindlaks määrata mitte nende ekspordihinna põhjal ühendusse, vaid kõikidele kolmandatele riikidele tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(55)

Selle põhjal tehti järeldus, et võrreldes esialgse dumpingut käsitleva uurimisega võib muutunud asjaolusid mõistlikult pidada oma olemuselt kestvateks, kusjuures tuleb meenutada, et kolme India eksportija puhul, nagu on järeldatud 26. põhjenduses, tuli kestev muutus nende dumpinguga seotud ja eriti ekspordihindadega seotud asjaoludes ühendusse müüdud mudelite puhul kindlaks määrata mitte nende ekspordihinna põhjal ühendusse, vaid kõikidele kolmandatele riikidele tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

| (56) | Valimis olevate äriühingute individuaalsete dumpingumarginaalide arvestatavat vähendamist võrreldes esialgsete meetmetega ning nende püsivat olemust võib pidada tüüpiliseks ka kõikide teiste äriühingute suhtes. Seetõttu tuleb jääktollimaksu vastavalt muuta, nagu on selgitatud 30. põhjenduses. |
| --- | --- |

(56)

Valimis olevate äriühingute individuaalsete dumpingumarginaalide arvestatavat vähendamist võrreldes esialgsete meetmetega ning nende püsivat olemust võib pidada tüüpiliseks ka kõikide teiste äriühingute suhtes. Seetõttu tuleb jääktollimaksu vastavalt muuta, nagu on selgitatud 30. põhjenduses.

E.   JÄRELDUS

| (57) | Pidades silmas dumpinguga ja muutunud asjaolude püsiva olemusega seoses tehtud järeldusi ning võttes arvesse määruse (EÜ) nr 365/2006 järeldusi dumpinguvastaste meetmete vormi kohta (kehtivatest kohustustest loobumine), tuleks Indiast pärit kõnealuse toote impordi suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid muuta, et kajastada uusi kehtestatud dumpingumarginaale. |
| --- | --- |

(57)

Pidades silmas dumpinguga ja muutunud asjaolude püsiva olemusega seoses tehtud järeldusi ning võttes arvesse määruse (EÜ) nr 365/2006 järeldusi dumpinguvastaste meetmete vormi kohta (kehtivatest kohustustest loobumine), tuleks Indiast pärit kõnealuse toote impordi suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid muuta, et kajastada uusi kehtestatud dumpingumarginaale.

| (58) | Kuna algmääruse artikli 14 lõike 1 kohaselt ei tohi ühe ja sama dumpingust või ekspordisubsiidiumidest põhjustatud olukorra kõrvaldamise eesmärgil ühelegi tootele kehtestada nii dumpinguvastast kui ka tasakaalustavat tollimaksu, arvati kehtiv ekspordisubsiidiumitele vastav tasakaalustav tollimaks kohaldatavast dumpinguvastasest tollimaksust maha. Jääktollimaksu puhul vastab mahaarvamine äriühingu ekspordisubsiidiumi marginaalile, mille põhjal dumpingu jääkmarginaal kindlaks määrati. |
| --- | --- |

(58)

Kuna algmääruse artikli 14 lõike 1 kohaselt ei tohi ühe ja sama dumpingust või ekspordisubsiidiumidest põhjustatud olukorra kõrvaldamise eesmärgil ühelegi tootele kehtestada nii dumpinguvastast kui ka tasakaalustavat tollimaksu, arvati kehtiv ekspordisubsiidiumitele vastav tasakaalustav tollimaks kohaldatavast dumpinguvastasest tollimaksust maha. Jääktollimaksu puhul vastab mahaarvamine äriühingu ekspordisubsiidiumi marginaalile, mille põhjal dumpingu jääkmarginaal kindlaks määrati.

| (59) | Eespool öeldu alusel ja võttes arvesse lõplike tasakaalustavate tollimaksude aegumist käsitleva läbivaatamise tulemusi (määrus EÜ nr 367/2006), on kavandatavad tollimaksu määrad, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:











  Äriühing | Ekspordisubsiidiumi marginaal | Üldine subsiidiumi-marginaal | Dumpingumarginaal | Tasakaalustav tollimaks | Dumpinguvastane tollimaks | Üldine tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ester Industries Ltd | 12,0 % | 12,0 % | 29,3 % | 12,0 % | 17,3 % | 29,3 % |
| Flex Industries Ltd | 12,5 % | 12,5 % | 3,2 % | 12,5 % | 0 % | 12,5 % |
| Garware Polyester Ltd | 2,7 % | 3,8 % | 20,1 % | 3,8 % | 17,4 % | 21,2 % |
| MTZ Polyfilms Ltd | 8,7 % | 8,7 % | 26,7 % | 8,7 % | 18,0 % | 26,7 % |
| Polyplex Corporation Ltd | 19,1 % | 19,1 % | 3,7 % | 19,1 % | 0 % | 19,1 % |
| Kõik teised äriühingud | 12,0 % (14) | 19,1 % | 29,3 % | 19,1 % | 17,3 % | 36,4 % |

(59)

Eespool öeldu alusel ja võttes arvesse lõplike tasakaalustavate tollimaksude aegumist käsitleva läbivaatamise tulemusi (määrus EÜ nr 367/2006), on kavandatavad tollimaksu määrad, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:

Äriühing

Ekspordisubsiidiumi marginaal

Üldine subsiidiumi-marginaal

Dumpingumarginaal

Tasakaalustav tollimaks

Dumpinguvastane tollimaks

Üldine tollimaksumäär

Ester Industries Ltd

12,0 %

12,0 %

29,3 %

12,0 %

17,3 %

29,3 %

Flex Industries Ltd

12,5 %

12,5 %

3,2 %

12,5 %

0 %

12,5 %

Garware Polyester Ltd

2,7 %

3,8 %

20,1 %

3,8 %

17,4 %

21,2 %

MTZ Polyfilms Ltd

8,7 %

8,7 %

26,7 %

8,7 %

18,0 %

26,7 %

Polyplex Corporation Ltd

19,1 %

19,1 %

3,7 %

19,1 %

0 %

19,1 %

Kõik teised äriühingud

12,0 % (14)

19,1 %

29,3 %

19,1 %

17,3 %

36,4 %

| (60) | Nagu on kirjeldatud 4. põhjenduses laiendati kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid ka Brasiiliast ja Iisraelist pärit PET-kile impordile, olenemata sellest kas seda deklareeritakse Brasiiliast ja Iisraelist pärit tootena või mitte. Muudetud dumpinguvastaseid meetmeid, nagu neid on kirjeldatud 59. põhjenduses, tuleb jätkuvalt kohaldada Brasiiliast ja Iisraelist pärit PET-kile impordile, olenemata sellest kas seda deklareeritakse Brasiiliast ja Iisraelist pärit tootena või mitte. Brasiilia ja Iisraeli eksportivad tootjad, kes vabastati määrusega (EÜ) nr 1975/2004 (muudetud määrusega (EÜ) nr 101/2006 laiendatud meetmetest, tuleb vabastada ka käesoleva määrusega laiendatud meetmetest. |
| --- | --- |

(60)

Nagu on kirjeldatud 4. põhjenduses laiendati kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid ka Brasiiliast ja Iisraelist pärit PET-kile impordile, olenemata sellest kas seda deklareeritakse Brasiiliast ja Iisraelist pärit tootena või mitte. Muudetud dumpinguvastaseid meetmeid, nagu neid on kirjeldatud 59. põhjenduses, tuleb jätkuvalt kohaldada Brasiiliast ja Iisraelist pärit PET-kile impordile, olenemata sellest kas seda deklareeritakse Brasiiliast ja Iisraelist pärit tootena või mitte. Brasiilia ja Iisraeli eksportivad tootjad, kes vabastati määrusega (EÜ) nr 1975/2004 (muudetud määrusega (EÜ) nr 101/2006 laiendatud meetmetest, tuleb vabastada ka käesoleva määrusega laiendatud meetmetest.

| (61) | Kõiki asjaomaseid osapooli teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti teha ettepanek määruse (EÜ) nr 1676/2001 muutmiseks, ning neile anti võimalus märkuste esitamiseks. |
| --- | --- |

(61)

Kõiki asjaomaseid osapooli teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti teha ettepanek määruse (EÜ) nr 1676/2001 muutmiseks, ning neile anti võimalus märkuste esitamiseks.

| (62) | Praeguse määrusega igale äriühingule määratavad dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksu määrasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas nende konkreetselt nimetatutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende jaoks kehtivad “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavad tollimaksu määrad. |
| --- | --- |

(62)

Praeguse määrusega igale äriühingule määratavad dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksu määrasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas nende konkreetselt nimetatutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende jaoks kehtivad “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavad tollimaksu määrad.

| (63) | Taotlus kohaldada nimetatud konkreetse äriühingu suhtes ettenähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid, näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva juriidilise isiku asutamist tuleb viivitamata saata komisjonile koos kõigi vajalike andmetega, eelkõige andmetega võimalike muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis, mis on seotud näiteks selle nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate juriidiliste isikutega. Vajaduse korral muudetakse määrust (EÜ) nr 1676/2001 vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(63)

Taotlus kohaldada nimetatud konkreetse äriühingu suhtes ettenähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid, näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva juriidilise isiku asutamist tuleb viivitamata saata komisjonile koos kõigi vajalike andmetega, eelkõige andmetega võimalike muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis, mis on seotud näiteks selle nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate juriidiliste isikutega. Vajaduse korral muudetakse määrust (EÜ) nr 1676/2001 vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (64) | Selleks, et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane rakendamine, peab jääktollimaksumäära kohaldama mitte ainult nende eksportijate suhtes, kes koostööd ei tee, vaid ka nende äriühingute suhtes, kellel ei olnud uurimisperioodi ajal eksporti. |
| --- | --- |

(64)

Selleks, et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane rakendamine, peab jääktollimaksumäära kohaldama mitte ainult nende eksportijate suhtes, kes koostööd ei tee, vaid ka nende äriühingute suhtes, kellel ei olnud uurimisperioodi ajal eksporti.

| (65) | Tuleks märkida, et India eksportija MTZ vahetas oma aadressi alates 2005. aasta juulist, ilma et oleks teinud muid äriühingu omandust, struktuuri või tegevust puudutavaid muudatusi. Äriühingu aadressi tuleks seetõttu muuta. |
| --- | --- |

(65)

Tuleks märkida, et India eksportija MTZ vahetas oma aadressi alates 2005. aasta juulist, ilma et oleks teinud muid äriühingu omandust, struktuuri või tegevust puudutavaid muudatusi. Äriühingu aadressi tuleks seetõttu muuta.

| (66) | Läbipaistvuse eesmärgil ja võttes arvesse määrust (EÜ) nr 365/2006, mis on vastu võetud käesoleva määrusega samal päeval ja mis käsitleb samuti lõplike dumpinguvastaste meetmete läbivaatamist, tuleks määruse (EÜ) nr 1676/2001 artikli 1 uus konsolideeritud versioon lisada käesoleva määruse regulatiivosasse, |
| --- | --- |

(66)

Läbipaistvuse eesmärgil ja võttes arvesse määrust (EÜ) nr 365/2006, mis on vastu võetud käesoleva määrusega samal päeval ja mis käsitleb samuti lõplike dumpinguvastaste meetmete läbivaatamist, tuleks määruse (EÜ) nr 1676/2001 artikli 1 uus konsolideeritud versioon lisada käesoleva määruse regulatiivosasse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1676/2001, nagu seda on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 365/2006 artikkel 1 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks polüetüleentereftalaatkile (“PET-kile”) impordi suhtes, mis kuulub CN-koodide ex 3920 62 19 (TARICi koodid: 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976 ja 3920621994) ja ex 3920 62 90 (TARICi koodid: 3920629033 ja 3920629094) ning on pärit Indiast ja Korea Vabariigist.

2.   Järgnevalt loetletud riikidest pärit toodete vaba netohinna suhtes kohaldatakse ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmist lõplikku dumpinguvastast tollimaksu:

| Riik | Äriühing | Lõplik tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Ester Industries Limited |
| 75-76, Amrit Nagar, |
| Behind South Extension Part-1, |
| New Delhi - 110 003 |
| India |

Riik

Äriühing

Lõplik tollimaks (%)

TARICi lisakood

India

Ester Industries Limited

75-76, Amrit Nagar,

Behind South Extension Part-1,

New Delhi - 110 003

India

17,3 %

A026

India

| Flex Industries Limited |
| --- |
| A-1, Sector 60, |
| Noida 201 301, (U.P.), |
| India |

Flex Industries Limited

A-1, Sector 60,

Noida 201 301, (U.P.),

India

0,0 %

A027

India

| Garware Polyester Limited |
| --- |
| Garware House, |
| 50-A, Swami Nityanand Marg, |
| Vile Parle (East), |
| Mumbai 400 057 |
| India |

Garware Polyester Limited

Garware House,

50-A, Swami Nityanand Marg,

Vile Parle (East),

Mumbai 400 057

India

17,4 %

A028

India

| Jindal Poly Films Limited |
| --- |
| 56 Hanuman Road, |
| New Delhi 110 001, |
| India |

Jindal Poly Films Limited

56 Hanuman Road,

New Delhi 110 001,

India

0,0 %

A030

India

| MTZ Polyfilms Limited |
| --- |
| New Indian Centre, 5th floor, |
| 17th Co-operage Road, |
| Mumbai 400 039 |
| India |

MTZ Polyfilms Limited

New Indian Centre, 5th floor,

17th Co-operage Road,

Mumbai 400 039

India

18,0 %

A031

India

| Polyplex Corporation Limited |
| --- |
| B-37, Sector-1, |
| Noida 201 301, |
| Dist. Gautam Budh Nagar, |
| Uttar Pradesh, |
| India |

Polyplex Corporation Limited

B-37, Sector-1,

Noida 201 301,

Dist. Gautam Budh Nagar,

Uttar Pradesh,

India

0,0 %

A032

India

Kõik teised äriühingud

17,3 %

A999

Korea

| Kolon Industries Inc. |
| --- |
| Kolon Tower, |
| 1-23, Byulyang-dong, |
| Kwacheon-city, |
| Kyunggi-do, |
| Korea |

Kolon Industries Inc.

Kolon Tower,

1-23, Byulyang-dong,

Kwacheon-city,

Kyunggi-do,

Korea

0,0 %

A244

Korea

| SKC Co., Ltd. |
| --- |
| Kyobo Gangnam Tower, |
| 1303-22, Seocho 4 Dong, |
| Seocho Gu, |
| Seoul 137-074 |
| Korea |

SKC Co., Ltd.

Kyobo Gangnam Tower,

1303-22, Seocho 4 Dong,

Seocho Gu,

Seoul 137-074

Korea

7,5 %

A224

Korea

| Toray Saehan Inc. |
| --- |
| 17F, LG Mapo B/D |
| 275 Kongdug-Dong |
| Mapo-Gu |
| Seoul 121-721 |
| Korea |

Toray Saehan Inc.

17F, LG Mapo B/D

275 Kongdug-Dong

Mapo-Gu

Seoul 121-721

Korea

0,0 %

A222

Korea

| HS Industries Co., Ltd |
| --- |
| Kangnam Building, 5th floor |
| 1321, Seocho-Dong |
| Seocho-Ku |
| Seoul |
| Korea |

HS Industries Co., Ltd

Kangnam Building, 5th floor

1321, Seocho-Dong

Seocho-Ku

Seoul

Korea

7,5 %

A226

Korea

| Hyosung Corporation |
| --- |
| 450, Kongduk-Dong |
| Mapo-Ku |
| Seoul |
| Korea |

Hyosung Corporation

450, Kongduk-Dong

Mapo-Ku

Seoul

Korea

7,5 %

A225

Korea

| KP Chemical Corporation |
| --- |
| No. 89-4, Kyungun-Dong |
| Chongro-Ku |
| Seoul |
| Korea |

KP Chemical Corporation

No. 89-4, Kyungun-Dong

Chongro-Ku

Seoul

Korea

7,5 %

A223

Korea

Kõik teised äriühingud

13,4 %

A999

3.   Kui mis tahes osapool on esitanud komisjonile piisava tõendusmaterjali,

| — | et ta ei eksportinud artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud kaupasid esialgse uurimisperioodi ajal, |
| --- | --- |

—

et ta ei eksportinud artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud kaupasid esialgse uurimisperioodi ajal,

| — | et ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid,
  ja |
| --- | --- |

—

et ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid,

ja

| — | et ta on kõnealuseid tooteid eksportinud pärast uurimisperioodi või on sõlminud tühistamatu lepingulise kohustuse märkimisväärse koguse eksportimiseks ühendusse, |
| --- | --- |

—

et ta on kõnealuseid tooteid eksportinud pärast uurimisperioodi või on sõlminud tühistamatu lepingulise kohustuse märkimisväärse koguse eksportimiseks ühendusse,

võib nõukogu komisjoni ettepanekul, pärast nõuandekomiteega konsulteerimist lihthääleenamusega muuta artikli 1 lõiget 2, lisades nimetatud osapoole äriühingute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid, nagu on märgitud artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelis.

4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. veebruar 2006.

Nõukogu nimel

eesistuja

U. PLASSNIK

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrus viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  EÜT L 316, 10.12.1999, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1976/2004 (ELT L 342, 18.11.2004, lk 8).

2

(3)  EÜT L 227, 23.8.2001, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1975/2004 (ELT L 342, 18.11.2004, lk 1).

3

(4)  EÜT L 227, 23.8.2001, lk 56.

4

(5)  ELT C 40, 17.2.2005, lk 8.

5

(6)  EÜT C 154, 28.6.2002, lk 2.

6

(7)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

7

Euroopa Liidu Teataja

(8)  ELT C 281, 22.11.2003, lk 4.

8

(9)  ELT C 306, 10.12.2004, lk 2.

9

(10)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 15.

10

Euroopa Liidu Teataja

(11)  ELT L 218, 23.8.2005, lk. 3.

11

(12)  ELT L 17, 21.1.2006, lk. 1.

12

(13)  ELT C 1, 4.1.2005, lk 5.

13

(14)  Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu arvutamisel kõikide teiste äriühingute jaoks võeti arvesse äriühingu ekspordisubsiidiumi marginaali, millel põhineb kõikide teiste äriühingute dumpingumarginaal.

14

---

| 8.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/15

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 367/2006,

27. veebruar 2006,

millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 2026/97 artikli 18 alusel lõplik tasakaalustav tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”) (1), eriti selle artiklit 18,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   KEHTIVAD MEETMED JA LÕPETATUD UURIMISED SAMA TOOTE KOHTA

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2597/1999 (2) lõpliku tasakaalustava tollimaksu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluva Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (edaspidi “PET-kile”) impordi suhtes (edaspidi “lõplikud tasakaalustavad meetmed”). Meetmetena kehtestati väärtuseline tollimaks vahemikus 3,8 % kuni 19,1 % üksikult nimetatud eksportijate suhtes, kusjuures kõigi teiste äriühingute impordi suhtes kohaldati jääktollimaksu määra 19,1 %. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2597/1999 (2) lõpliku tasakaalustava tollimaksu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluva Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (edaspidi “PET-kile”) impordi suhtes (edaspidi “lõplikud tasakaalustavad meetmed”). Meetmetena kehtestati väärtuseline tollimaks vahemikus 3,8 % kuni 19,1 % üksikult nimetatud eksportijate suhtes, kusjuures kõigi teiste äriühingute impordi suhtes kohaldati jääktollimaksu määra 19,1 %.

| (2) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1676/2001 (3) Indiast ja Korea Vabariigist pärit PET-kile impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Meetmed kehtestati Indiast pärit PET-kile impordi suhtes väärtuselise tollimaksu kujul, mis jääb 0 % ja 62,6 % vahele (edaspidi “lõplikud dumpinguvastased meetmed”), erandiks viie India äriühingu import; need äriühingud on Ester Industries Limited (edaspidi “Ester”), Flex Industries Limited (edaspidi “Flex”), Garware Polyester Limited (edaspidi “Garware”), MTZ Polyesters Limited (edaspidi “MTZ”) ja Polyplex Corporation Limited (edaspidi “Polyplex”), kelle poolt võetud kohustused on heaks kiidetud komisjoni otsusega 2001/645/EÜ (4). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1676/2001 (3) Indiast ja Korea Vabariigist pärit PET-kile impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Meetmed kehtestati Indiast pärit PET-kile impordi suhtes väärtuselise tollimaksu kujul, mis jääb 0 % ja 62,6 % vahele (edaspidi “lõplikud dumpinguvastased meetmed”), erandiks viie India äriühingu import; need äriühingud on Ester Industries Limited (edaspidi “Ester”), Flex Industries Limited (edaspidi “Flex”), Garware Polyester Limited (edaspidi “Garware”), MTZ Polyesters Limited (edaspidi “MTZ”) ja Polyplex Corporation Limited (edaspidi “Polyplex”), kelle poolt võetud kohustused on heaks kiidetud komisjoni otsusega 2001/645/EÜ (4).

| (3) | Tuleb märkida, et varem nime MTZ Polyesters Limited all tuntud äriühing on nime muutnud. Selle uus nimi on MTZ Polyfilms Limited. Kõnealune nimevahetus ei mõjutanud mingil viisil määruse (EÜ) nr 2597/1999 järeldusi ega äriühingu õigust saada soodustusi individuaalse tollimaksumäära alusel, mida kohaldati tema suhtes eelmise nime all. Komisjon teatas MTZ nimevahetusest 17. veebruaril 2005 teadaandega Euroopa Liidu Teatajas. (5) Samuti märgitakse, et MTZ aadress on alates 2005. aasta juulist muutunud; muid muutusi äriühingu omandisuhetes, struktuuris ja tegevuses pole toimunud. Seetõttu tuleks äriühingu aadressi muuta. |
| --- | --- |

(3)

Tuleb märkida, et varem nime MTZ Polyesters Limited all tuntud äriühing on nime muutnud. Selle uus nimi on MTZ Polyfilms Limited. Kõnealune nimevahetus ei mõjutanud mingil viisil määruse (EÜ) nr 2597/1999 järeldusi ega äriühingu õigust saada soodustusi individuaalse tollimaksumäära alusel, mida kohaldati tema suhtes eelmise nime all. Komisjon teatas MTZ nimevahetusest 17. veebruaril 2005 teadaandega Euroopa Liidu Teatajas. (5) Samuti märgitakse, et MTZ aadress on alates 2005. aasta juulist muutunud; muid muutusi äriühingu omandisuhetes, struktuuris ja tegevuses pole toimunud. Seetõttu tuleks äriühingu aadressi muuta.

| (4) | Nõukogu laiendas määrustega (EÜ) nr 1975/2004 (6) ja (EÜ) nr 1976/2004 (7) Indiast pärit PET-kile impordi suhtes kehtivaid tasakaalustavaid ja dumpinguvastaseid meetmeid Brasiiliast ja Iisraelist saadetud samasuguse toote impordile, olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Brasiilia või Iisrael või mitte. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu laiendas määrustega (EÜ) nr 1975/2004 (6) ja (EÜ) nr 1976/2004 (7) Indiast pärit PET-kile impordi suhtes kehtivaid tasakaalustavaid ja dumpinguvastaseid meetmeid Brasiiliast ja Iisraelist saadetud samasuguse toote impordile, olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Brasiilia või Iisrael või mitte.

| (5) | 28. juunil 2002 (8) algatas komisjon vastavalt algmääruse artiklile 19 osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus lõplike tasakaalustavate meetmete vormiga ja eelkõige ühe India eksportiva tootja pakutud kohustuse vastuvõetavuse uurimisega. Kõnealune uurimine on lõpetatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 365/2006. (9) |
| --- | --- |

(5)

28. juunil 2002 (8) algatas komisjon vastavalt algmääruse artiklile 19 osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus lõplike tasakaalustavate meetmete vormiga ja eelkõige ühe India eksportiva tootja pakutud kohustuse vastuvõetavuse uurimisega. Kõnealune uurimine on lõpetatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 365/2006. (9)

| (6) | 22. novembril 2003 algatas komisjon osalise vahepealse läbivaatamise, (10) mis piirdus lõplike dumpinguvastaste meetmete vormiga. Kõnealune uurimine on lõpetatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 365/2006. |
| --- | --- |

(6)

22. novembril 2003 algatas komisjon osalise vahepealse läbivaatamise, (10) mis piirdus lõplike dumpinguvastaste meetmete vormiga. Kõnealune uurimine on lõpetatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 365/2006.

| (7) | 4. jaanuaril 2005 (11) algatas komisjon osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus lõplike dumpinguvastaste meetmete tasemega. Nimetatud uurimine on lõpetatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 365/2006, millega muudeti lõplike dumpinguvastaste meetmete taset. |
| --- | --- |

(7)

4. jaanuaril 2005 (11) algatas komisjon osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus lõplike dumpinguvastaste meetmete tasemega. Nimetatud uurimine on lõpetatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 365/2006, millega muudeti lõplike dumpinguvastaste meetmete taset.

| (8) | 23. augustil 2005 (12) algatas komisjon määruste (EÜ) nr 1975/2004 ja (EÜ) nr 1976/2004 läbivaatamise seoses ühe Iisraeli tootja taotlusega laiendatud meetmetest vabastuse saamiseks. Kõnealune uurimine on lõpetatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 101/2006. |
| --- | --- |

(8)

23. augustil 2005 (12) algatas komisjon määruste (EÜ) nr 1975/2004 ja (EÜ) nr 1976/2004 läbivaatamise seoses ühe Iisraeli tootja taotlusega laiendatud meetmetest vabastuse saamiseks. Kõnealune uurimine on lõpetatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 101/2006.

2.   TAOTLUS AEGUMISE LÄBIVAATAMISEKS

| (9) | Pärast lõplike tasakaalustavate meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise teadaande (13) avaldamist laekus komisjonile ühenduse samasuguse toote tootjatelt, st äriühingutelt DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA ja Toray Plastics Europe (edaspidi “taotluse esitajad”) taotlus nõukogu määruse (EÜ) nr 2597/1999 meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks algmääruse artikli 18 alusel. Taotluse esitajate toodang moodustab suure osa, antud juhul üle 50 % ühenduse PET-kile toodangust. |
| --- | --- |

(9)

Pärast lõplike tasakaalustavate meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise teadaande (13) avaldamist laekus komisjonile ühenduse samasuguse toote tootjatelt, st äriühingutelt DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA ja Toray Plastics Europe (edaspidi “taotluse esitajad”) taotlus nõukogu määruse (EÜ) nr 2597/1999 meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks algmääruse artikli 18 alusel. Taotluse esitajate toodang moodustab suure osa, antud juhul üle 50 % ühenduse PET-kile toodangust.

| (10) | Taotluse aluseks oli väide, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa subsideerimise ja ühenduse tootmisharule osaks saava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(10)

Taotluse aluseks oli väide, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa subsideerimise ja ühenduse tootmisharule osaks saava kahju jätkumise või kordumise.

| (11) | Enne meetmete aegumise läbivaatamise algatamist ning kooskõlas algmääruse artikli 10 lõikega 9 ja artikli 22 lõikega 1 teatas komisjon India valitsusele, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud läbivaatamistaotluse, ning kutsus India valitsust konsultatsioonidele eesmärgiga tuua kaebuse sisu asjus olukorda selgust ja jõuda vastastikuse lahenduseni. Komisjon ei saanud India valitsuselt oma konsultatsioonipakkumisele mingit vastust. |
| --- | --- |

(11)

Enne meetmete aegumise läbivaatamise algatamist ning kooskõlas algmääruse artikli 10 lõikega 9 ja artikli 22 lõikega 1 teatas komisjon India valitsusele, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud läbivaatamistaotluse, ning kutsus India valitsust konsultatsioonidele eesmärgiga tuua kaebuse sisu asjus olukorda selgust ja jõuda vastastikuse lahenduseni. Komisjon ei saanud India valitsuselt oma konsultatsioonipakkumisele mingit vastust.

3.   DUMPINGUVASTASTE TOLLIMAKSUDE AEGUMISE LÄBIVAATAMISE ALGATAMINE

| (12) | Komisjon tutvus taotlejate esitatud tõenditega ning tunnistas need piisavaks, et algatada läbivaatamine kooskõlas algmääruse artikli 18 sätetega. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatas komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 2597/1999 aegumise läbivaatamise Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega. (14) |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tutvus taotlejate esitatud tõenditega ning tunnistas need piisavaks, et algatada läbivaatamine kooskõlas algmääruse artikli 18 sätetega. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatas komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 2597/1999 aegumise läbivaatamise Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega. (14)

4.   UURIMISPERIOOD

| (13) | Uurimine kestis ajavahemikul 1. oktoobrist 2003 kuni 30. septembrini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahjutrendide uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune ajavahemik”). |
| --- | --- |

(13)

Uurimine kestis ajavahemikul 1. oktoobrist 2003 kuni 30. septembrini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahjutrendide uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune ajavahemik”).

5.   UURIMISEGA SEOTUD ISIKUD

| (14) | Komisjon teatas uurimise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele teadaolevatele ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, varustavatele tarnijatele, kasutajatele ja India valitsusele. Huvitatud isikutel oli võimalus oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha. Kõigile huvitatud isikutele, kes taotlesid ärakuulamist ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. Huvitatud isikute esitatud kirjalikke ja suulisi märkusi vaagiti ja võeti vajaduse korral arvesse. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon teatas uurimise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele teadaolevatele ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, varustavatele tarnijatele, kasutajatele ja India valitsusele. Huvitatud isikutel oli võimalus oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha. Kõigile huvitatud isikutele, kes taotlesid ärakuulamist ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. Huvitatud isikute esitatud kirjalikke ja suulisi märkusi vaagiti ja võeti vajaduse korral arvesse.

| (15) | Arvestades taotluses nimetatud, PET-kilet eksportivate tootjate suurt arvu Indias, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine subsideerimise uurimises kooskõlas algmääruse artikliga 27. Selleks, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks paluti kõigil eksportivatel tootjatel endast teada anda ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma asjaomase tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodil. Pärast esitatud andmete uurimist ja arvestades oma koostöövalmidusest teatanud eksportivate tootjate suurt arvu, otsustati, et väljavõtteline uuring on vajalik. |
| --- | --- |

(15)

Arvestades taotluses nimetatud, PET-kilet eksportivate tootjate suurt arvu Indias, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine subsideerimise uurimises kooskõlas algmääruse artikliga 27. Selleks, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks paluti kõigil eksportivatel tootjatel endast teada anda ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma asjaomase tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodil. Pärast esitatud andmete uurimist ja arvestades oma koostöövalmidusest teatanud eksportivate tootjate suurt arvu, otsustati, et väljavõtteline uuring on vajalik.

| (16) | Komisjon saatis küsimustiku kõigile teadaolevalt huvitatud isikutele ja neile, kes endast algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul teada andsid. Vastused saadi neljalt ühenduse tootjalt, kaheksalt eksportivalt tootjalt, ühelt importijalt/kasutajalt, ühelt varustavalt tarnijalt ja India valitsuselt. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon saatis küsimustiku kõigile teadaolevalt huvitatud isikutele ja neile, kes endast algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul teada andsid. Vastused saadi neljalt ühenduse tootjalt, kaheksalt eksportivalt tootjalt, ühelt importijalt/kasutajalt, ühelt varustavalt tarnijalt ja India valitsuselt.

| (17) | Kaheksast India eksportivast tootjast valiti valimisse neli äriühingut (Ester, Flex, Garware ja Jindal Poly Films Limited (edaspidi “Jindal”)). Selgus, et nende äriühingute PET-kile toodang, müük ja ühendusse suunatud eksport moodustab kooskõlas algmääruse artikli 27 lõikega 1 suurima representatiivse mahu, mille uurimine on ettenähtud aja jooksul mõeldav. |
| --- | --- |

(17)

Kaheksast India eksportivast tootjast valiti valimisse neli äriühingut (Ester, Flex, Garware ja Jindal Poly Films Limited (edaspidi “Jindal”)). Selgus, et nende äriühingute PET-kile toodang, müük ja ühendusse suunatud eksport moodustab kooskõlas algmääruse artikli 27 lõikega 1 suurima representatiivse mahu, mille uurimine on ettenähtud aja jooksul mõeldav.

| (18) | Komisjon teatas Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega, (15) et varem nime Jindal Polyester Limited all tuntud äriühing on aadressi muutnud. Seetõttu tuleks äriühingu aadressi muuta. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon teatas Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega, (15) et varem nime Jindal Polyester Limited all tuntud äriühing on aadressi muutnud. Seetõttu tuleks äriühingu aadressi muuta.

| (19) | Komisjon teatas Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega, (16) et varem nime Jindal Polyester Limited all tuntud äriühing kannab nüüd nime Jindal Poly Films Limited. Seetõttu tuleks äriühingu nime muuta. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon teatas Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega, (16) et varem nime Jindal Polyester Limited all tuntud äriühing kannab nüüd nime Jindal Poly Films Limited. Seetõttu tuleks äriühingu nime muuta.

| (20) | Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks subsideerimine ja kahju suurus ning nende jätkumise või kordumise tõenäosus ja see, kas meetmete säilitamine oleks ühenduse huvides, ning veendus nende andmete õigsuses. Tehti kontrollkäigud järgmiste huvitatud isikute valdustesse:






  a) | ühenduse tootjad







  — | DuPont Teijin Films, Luksemburg, ja Middlesbrough, Ühendkuningriik, |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks subsideerimine ja kahju suurus ning nende jätkumise või kordumise tõenäosus ja see, kas meetmete säilitamine oleks ühenduse huvides, ning veendus nende andmete õigsuses. Tehti kontrollkäigud järgmiste huvitatud isikute valdustesse:

a)

ühenduse tootjad

—

DuPont Teijin Films, Luksemburg, ja Middlesbrough, Ühendkuningriik,

| — | Mitsubishi Polyester Film GmbH, Wiesbaden, Saksamaa, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Polyester Film GmbH, Wiesbaden, Saksamaa,

| — | Nuroll SpA, Pignataro Maggiore, Itaalia, |
| --- | --- |

—

Nuroll SpA, Pignataro Maggiore, Itaalia,

| — | Toray Plastics Europe, Miribel, Prantsusmaa; |
| --- | --- |

—

Toray Plastics Europe, Miribel, Prantsusmaa;

| b) | India valitsus







  — | kaubandusministeerium, New Delhi; |
| --- | --- | --- |

b)

India valitsus

—

kaubandusministeerium, New Delhi;

| c) | India eksportivad tootjad







  — | Ester Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- | --- |

c)

India eksportivad tootjad

—

Ester Industries Limited, New Delhi,

| — | Flex Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- |

—

Flex Industries Limited, New Delhi,

| — | Garware Polyester Limited, Aurangabad, |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Aurangabad,

| — | Jindal Poly Films Limited, New Delhi; |
| --- | --- |

—

Jindal Poly Films Limited, New Delhi;

| d) | importija/kasutaja







  — | Coveme SpA, San Lazzaro di Savena, Itaalia; |
| --- | --- | --- |

d)

importija/kasutaja

—

Coveme SpA, San Lazzaro di Savena, Itaalia;

| e) | varustav tarnija







  — | Oxxynova GmbH, Marl, Saksamaa. |
| --- | --- | --- |

e)

varustav tarnija

—

Oxxynova GmbH, Marl, Saksamaa.

6.   AVALIKUSTAMINE

| (21) | India valitsust ja teisi huvitatud isikuid teavitati kooskõlas algmääruse artikliga 30 põhifaktidest ja kaalutlustest, mille alusel otsustati soovitada meetmete jätkamist. Neile anti ka piisavalt aega kommentaaride esitamiseks. Teatavad isikud esitasid oma kirjalikud kommentaarid. Lisaks pakuti India valitsusele algmääruse artikli 10 lõike 11 alusel konsultatsioone, mille India valitsus vastu võttis. Kõiki esildisi ja märkusi on nõuetekohaselt arvesse võetud. |
| --- | --- |

(21)

India valitsust ja teisi huvitatud isikuid teavitati kooskõlas algmääruse artikliga 30 põhifaktidest ja kaalutlustest, mille alusel otsustati soovitada meetmete jätkamist. Neile anti ka piisavalt aega kommentaaride esitamiseks. Teatavad isikud esitasid oma kirjalikud kommentaarid. Lisaks pakuti India valitsusele algmääruse artikli 10 lõike 11 alusel konsultatsioone, mille India valitsus vastu võttis. Kõiki esildisi ja märkusi on nõuetekohaselt arvesse võetud.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (22) | Käesolevas uurimises käsitletav toode on sama kui see, mida käsitletakse nõukogu määruses (EÜ) nr 2597/1999, nimelt CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluv Indiast pärit PET-kile (edaspidi “vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(22)

Käesolevas uurimises käsitletav toode on sama kui see, mida käsitletakse nõukogu määruses (EÜ) nr 2597/1999, nimelt CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluv Indiast pärit PET-kile (edaspidi “vaatlusalune toode”).

| (23) | Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ja India siseturul toodetud ja müüdud PET-kile ning ühenduse tootjate toodetud ja ühenduses müüdud PET-kile on samade põhiliste füüsikaliste omadustega ja kasutusaladega, ning seega loetakse neid algmääruse artikli 1 lõike 5 tähenduses samasugusteks toodeteks. |
| --- | --- |

(23)

Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ja India siseturul toodetud ja müüdud PET-kile ning ühenduse tootjate toodetud ja ühenduses müüdud PET-kile on samade põhiliste füüsikaliste omadustega ja kasutusaladega, ning seega loetakse neid algmääruse artikli 1 lõike 5 tähenduses samasugusteks toodeteks.

C.   SUBSIIDIUMID

1.   SISSEJUHATUS

| (24) | Läbivaatamistaotluses ja komisjoni küsimustiku vastustes sisalduva teabe alusel uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt on seotud subsiidiumide andmisega: |
| --- | --- |

(24)

Läbivaatamistaotluses ja komisjoni küsimustiku vastustes sisalduva teabe alusel uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt on seotud subsiidiumide andmisega:

1.1.   Üleriigilised kavad

| | |
| --- | --- |

(25)

| (25) | Punktides a–e nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (1992. aasta, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi “väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseaduses lubatakse India valitsusel anda välja teadaandeid ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud “Ekspordi- ja impordipoliitika” dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab korrapäraselt. Antud juhtumi uurimisperioodiga on seotud üks ekspordi- ja impordipoliitika dokument: viieaastane plaan ajavahemikuks 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2007 (edaspidi “EXIM-poliitika 2002–2007”). Lisaks kirjeldab India valitsus EXIM-poliitikat 2002–2007 reguleerivat korda ka väljaandes “Menetlusjuhend – 1. aprill 2002 kuni 31. märts 2007, I köide” (edaspidi “HOP I 2002–2007”). (17) Menetlusjuhendit ajakohastatakse regulaarselt. |
| --- | --- |

Punktides a–e nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (1992. aasta, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi “väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseaduses lubatakse India valitsusel anda välja teadaandeid ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud “Ekspordi- ja impordipoliitika” dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab korrapäraselt. Antud juhtumi uurimisperioodiga on seotud üks ekspordi- ja impordipoliitika dokument: viieaastane plaan ajavahemikuks 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2007 (edaspidi “EXIM-poliitika 2002–2007”). Lisaks kirjeldab India valitsus EXIM-poliitikat 2002–2007 reguleerivat korda ka väljaandes “Menetlusjuhend – 1. aprill 2002 kuni 31. märts 2007, I köide” (edaspidi “HOP I 2002–2007”). (17) Menetlusjuhendit ajakohastatakse regulaarselt.

| (26) | Punktis f nimetatud kava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega. |
| --- | --- |

(26)

Punktis f nimetatud kava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega.

| (27) | Punktis g nimetatud kava põhineb 1949. aasta pangandusseaduse punktidel 21 ja 35A, mis lubavad India reservpangal (edaspidi “RBI”) kommertspankasid ekspordikrediidi osas instrueerida. |
| --- | --- |

(27)

Punktis g nimetatud kava põhineb 1949. aasta pangandusseaduse punktidel 21 ja 35A, mis lubavad India reservpangal (edaspidi “RBI”) kommertspankasid ekspordikrediidi osas instrueerida.

| (28) | Punktis h nimetatud kava on ad hoc subsiidium, millele ei leitud India õigusest juriidilist alust. |
| --- | --- |

(28)

Punktis h nimetatud kava on ad hoc subsiidium, millele ei leitud India õigusest juriidilist alust.

1.2.   Piirkondlikud kavad

| (29) | Läbivaatamistaotluses ja komisjoni küsimustiku vastustes sisalduva teabe alusel uuris komisjon ka mitmeid kavasid, mida väidetavalt pakuvad piirkondlikud valitsused või ametiasutused teatavates India osariikides.






  a) | Uttar Pradeshi osariik:







  — | kavad põhinevad Uttar Pradeshi osariigi valitsuse 1948. aasta kaubandusmaksu seadusel. |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

Läbivaatamistaotluses ja komisjoni küsimustiku vastustes sisalduva teabe alusel uuris komisjon ka mitmeid kavasid, mida väidetavalt pakuvad piirkondlikud valitsused või ametiasutused teatavates India osariikides.

a)

Uttar Pradeshi osariik:

—

kavad põhinevad Uttar Pradeshi osariigi valitsuse 1948. aasta kaubandusmaksu seadusel.

| b) | Maharashtra osariik:







  — | Maharashtra osariigi valitsuse stiimulipaketi kava aastast 1993. Süsteem põhineb Maharashtra osariigi valitsuse tööstus-, energeetika- ja tööhõiveministeeriumi määrustel. |
| --- | --- | --- |

b)

Maharashtra osariik:

—

Maharashtra osariigi valitsuse stiimulipaketi kava aastast 1993. Süsteem põhineb Maharashtra osariigi valitsuse tööstus-, energeetika- ja tööhõiveministeeriumi määrustel.

2.   ÜLERIIGILISED KAVAD

2.1.   Eellubade kava (Advance Licence scheme – edaspidi “ALS”) / eelnevate vabastusotsuste kava (Advance Release Order – edaspidi “ARO”)

a)   Õiguslik alus

| (30) | Kava üksikasjalik kirjeldus sisaldub EXIM-poliitika 2002–2007 punktides 4.1.1 kuni 4.1.14 ja HOP I 2002–2007 peatükkides 4.1 kuni 4.30. |
| --- | --- |

(30)

Kava üksikasjalik kirjeldus sisaldub EXIM-poliitika 2002–2007 punktides 4.1.1 kuni 4.1.14 ja HOP I 2002–2007 peatükkides 4.1 kuni 4.30.

b)   Toetuse saamise tingimused

| (31) | ALS koosneb kuuest allkavast, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud 32. põhjenduses. Need allkavad erinevad muu hulgas tingimuste ulatuse poolest. Toetavate tootjatega seotud tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad vastavad tegeliku ekspordi eellubade kava ja aastanõuete eellubade kava tingimustele. Lõppeksportijat varustavad tootjad-eksportijad vastavad vahetarnete eellubade kava tingimustele. Peatööettevõtjad, kelle tarned kuuluvad “ekspordiga samaväärsete toimingute” kategooriatesse, mida on mainitud EXIM-poliitika 2002–2007 punktis 8.2, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele, saavad taotleda soodustusi ekspordi samaväärsete toimingute eest. Soodustusi “ekspordiga samaväärsete toimingute” eest saavad taotleda ka tootjate-eksportijate vahetarnijad eelnevate vabastusotsuste ja sisemaiste akreditiivide alusel. |
| --- | --- |

(31)

ALS koosneb kuuest allkavast, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud 32. põhjenduses. Need allkavad erinevad muu hulgas tingimuste ulatuse poolest. Toetavate tootjatega seotud tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad vastavad tegeliku ekspordi eellubade kava ja aastanõuete eellubade kava tingimustele. Lõppeksportijat varustavad tootjad-eksportijad vastavad vahetarnete eellubade kava tingimustele. Peatööettevõtjad, kelle tarned kuuluvad “ekspordiga samaväärsete toimingute” kategooriatesse, mida on mainitud EXIM-poliitika 2002–2007 punktis 8.2, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele, saavad taotleda soodustusi ekspordi samaväärsete toimingute eest. Soodustusi “ekspordiga samaväärsete toimingute” eest saavad taotleda ka tootjate-eksportijate vahetarnijad eelnevate vabastusotsuste ja sisemaiste akreditiivide alusel.

c)   Rakendamine

| (32) | Eellube väljastatakse järgmistel juhtudel.






  i) | Tegeliku ekspordi jaoks. See on peamine allkava, mis võimaldab tollimaksuvaba sisendmaterjalide importi konkreetse eksporditava toote tootmiseks. “Tegelik” selles kontekstis tähendab, et eksporditav toode peab väljuma India territooriumilt. Impordiluba ja ekspordikohustus, kaasa arvatud eksporditava toote tüüp, on loal kirjas. |
| --- | --- | --- |

(32)

Eellube väljastatakse järgmistel juhtudel.

i)

Tegeliku ekspordi jaoks. See on peamine allkava, mis võimaldab tollimaksuvaba sisendmaterjalide importi konkreetse eksporditava toote tootmiseks. “Tegelik” selles kontekstis tähendab, et eksporditav toode peab väljuma India territooriumilt. Impordiluba ja ekspordikohustus, kaasa arvatud eksporditava toote tüüp, on loal kirjas.

| ii) | Aastanõue. Selline luba ei ole seotud konkreetse eksporditava tootega, vaid laiema toodete rühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval eksporditegevusel – importida tollimaksuvabalt ükskõik millist sisendmaterjali, mida kasutatakse sellesse rühma kuuluvate toodete tootmiseks. Ta võib eksportida kõiki tooteid, mis kuuluvad tooterühma, mille tootmiseks kasutatakse sellist tollimaksuvabastusega materjali. |
| --- | --- |

ii)

Aastanõue. Selline luba ei ole seotud konkreetse eksporditava tootega, vaid laiema toodete rühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval eksporditegevusel – importida tollimaksuvabalt ükskõik millist sisendmaterjali, mida kasutatakse sellesse rühma kuuluvate toodete tootmiseks. Ta võib eksportida kõiki tooteid, mis kuuluvad tooterühma, mille tootmiseks kasutatakse sellist tollimaksuvabastusega materjali.

| iii) | Vahetarned. See allkava hõlmab juhtumeid, kui kaks tootjat kavatsevad toota üht eksporditavat toodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootja-eksportija valmistab vahetoote. Ta saab importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale ja saada selle jaoks eelloa vahetarnete suhtes. Lõplik eksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima. |
| --- | --- |

iii)

Vahetarned. See allkava hõlmab juhtumeid, kui kaks tootjat kavatsevad toota üht eksporditavat toodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootja-eksportija valmistab vahetoote. Ta saab importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale ja saada selle jaoks eelloa vahetarnete suhtes. Lõplik eksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima.

| iv) | Ekspordiga samaväärsed toimingud. See allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendeid, mis on vajalikud “ekspordiga samaväärselt” EXIM-poliitika 2002–2007 punkti 8.2 alapunktides b–f, g, i ja j nimetatud kliendikategooriatele müümiseks mõeldud kaupade tootmiseks. India valitsuse esitatud teabe kohaselt mõeldakse ekspordiga samaväärsete toimingute all selliseid toiminguid, mille puhul tarnitav kaup ei lahku riigist. Mitmeid tarnekategooriaid peetakse ekspordiga samaväärseks, eeldusel et kaubad toodetakse Indias, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele või ettevõttele, mis paikneb erimajandustsoonis. |
| --- | --- |

iv)

Ekspordiga samaväärsed toimingud. See allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendeid, mis on vajalikud “ekspordiga samaväärselt” EXIM-poliitika 2002–2007 punkti 8.2 alapunktides b–f, g, i ja j nimetatud kliendikategooriatele müümiseks mõeldud kaupade tootmiseks. India valitsuse esitatud teabe kohaselt mõeldakse ekspordiga samaväärsete toimingute all selliseid toiminguid, mille puhul tarnitav kaup ei lahku riigist. Mitmeid tarnekategooriaid peetakse ekspordiga samaväärseks, eeldusel et kaubad toodetakse Indias, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele või ettevõttele, mis paikneb erimajandustsoonis.

| v) | Eelnevad vabastusotsused. Eellubade valdajal, kes kavatseb hankida sisendmaterjale otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellistel juhtudel muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks ja need lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle tarnijale. Eelnevate vabastusotsuste üleandmine annab tarnijale õiguse saada hüvitist ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud dokumendi EXIM-poliitika 2002–2007 lõikes 8.3 (s.o eelload vahetarnete/ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksu tagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelneva vabastusotsuse mehhanismi abil makstakse maksud ja tollimaksud tagasi lõppeksportija asemel tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii kodumaiste kui ka imporditud sisendmaterjalide puhul. |
| --- | --- |

v)

Eelnevad vabastusotsused. Eellubade valdajal, kes kavatseb hankida sisendmaterjale otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellistel juhtudel muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks ja need lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle tarnijale. Eelnevate vabastusotsuste üleandmine annab tarnijale õiguse saada hüvitist ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud dokumendi EXIM-poliitika 2002–2007 lõikes 8.3 (s.o eelload vahetarnete/ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksu tagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelneva vabastusotsuse mehhanismi abil makstakse maksud ja tollimaksud tagasi lõppeksportija asemel tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii kodumaiste kui ka imporditud sisendmaterjalide puhul.

| vi) | Sisemaine kompensatsiooniakreditiiv. See allkava hõlmab omamaiseid tarneid eellubade valdajale. Eelloa valdaja saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv kodumaise tarnija jaoks. Pank tühistab loa otseimpordiks üksnes kaubaartiklite sellise väärtuse ja mahu ulatuses, mis tarnitakse importimise asemel riigisiseselt. Kodumaine tarnija on õigustatud saama toetust ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud dokumendi EXIM-poliitika 2002–2007 lõikes 8.3 (s.o eelload vahetarnete/ekspordiga samaväärsete toimingute suhtes, tolli- ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). |
| --- | --- |

vi)

Sisemaine kompensatsiooniakreditiiv. See allkava hõlmab omamaiseid tarneid eellubade valdajale. Eelloa valdaja saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv kodumaise tarnija jaoks. Pank tühistab loa otseimpordiks üksnes kaubaartiklite sellise väärtuse ja mahu ulatuses, mis tarnitakse importimise asemel riigisiseselt. Kodumaine tarnija on õigustatud saama toetust ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud dokumendi EXIM-poliitika 2002–2007 lõikes 8.3 (s.o eelload vahetarnete/ekspordiga samaväärsete toimingute suhtes, tolli- ja aktsiisimaksu tagasimaksmine).

| (33) | Neljast valimisse arvatud eksportivast tootjast kasutas uurimisperioodi jooksul eellubade kava ainult üks. Täpsemalt kasutas see eksportiv tootja kaht allkava, nimelt eespool toodud kavasid i ja ii. See koostööd tegev eksportija selgitas, et ehkki ta kasutas 1999. aastal lõplike tasakaalustavate tollimaksude kehtimise ajal imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook scheme – edaspidi “DEPB”), otsustas ta pärast seda DEPB kasutamise lõpetada ja hakata kasutama ALSi. |
| --- | --- |

(33)

Neljast valimisse arvatud eksportivast tootjast kasutas uurimisperioodi jooksul eellubade kava ainult üks. Täpsemalt kasutas see eksportiv tootja kaht allkava, nimelt eespool toodud kavasid i ja ii. See koostööd tegev eksportija selgitas, et ehkki ta kasutas 1999. aastal lõplike tasakaalustavate tollimaksude kehtimise ajal imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook scheme – edaspidi “DEPB”), otsustas ta pärast seda DEPB kasutamise lõpetada ja hakata kasutama ALSi.

| (34) | Et India ametiasutused saaksid kontrolli läbi viia, on litsentsiomanikul seadusjärgne kohustus pidada ettenähtud vormis “tegelikkusele vastavat ja nõuetekohast arvestust loaga hõlmatud importkaupade tarbimise ja kasutamise kohta” (HOP I 2002–2007, peatükk 4.30) (edaspidi “tarbimisregister”). Kontroll andis tunnistust sellest, et äriühing peab tarbimisregistrit nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

(34)

Et India ametiasutused saaksid kontrolli läbi viia, on litsentsiomanikul seadusjärgne kohustus pidada ettenähtud vormis “tegelikkusele vastavat ja nõuetekohast arvestust loaga hõlmatud importkaupade tarbimise ja kasutamise kohta” (HOP I 2002–2007, peatükk 4.30) (edaspidi “tarbimisregister”). Kontroll andis tunnistust sellest, et äriühing peab tarbimisregistrit nõuetekohaselt.

| (35) | Seoses eespool toodud allkavaga i fikseerib India valitsus nii imporditoetuse kui ka ekspordikohustuse (sealhulgas ekspordiga samaväärsed toimingud) mahu ja väärtuse, mis dokumenteeritakse loal. Lisaks peavad valitsusametnikud impordi ja ekspordi ajal vastavad tehingud loal dokumenteerima. Selle kava raames lubatud impordi mahu määrab India valitsus kindlaks standardsete sisend-väljundnormide (standard input-output norms – edaspidi “SION”) alusel. SIONid on olemas enamiku toodete puhul, vaatlusalune toode kaasa arvatud, ja need on avaldatud väljaandes HOP I 2002–2007. |
| --- | --- |

(35)

Seoses eespool toodud allkavaga i fikseerib India valitsus nii imporditoetuse kui ka ekspordikohustuse (sealhulgas ekspordiga samaväärsed toimingud) mahu ja väärtuse, mis dokumenteeritakse loal. Lisaks peavad valitsusametnikud impordi ja ekspordi ajal vastavad tehingud loal dokumenteerima. Selle kava raames lubatud impordi mahu määrab India valitsus kindlaks standardsete sisend-väljundnormide (standard input-output norms – edaspidi “SION”) alusel. SIONid on olemas enamiku toodete puhul, vaatlusalune toode kaasa arvatud, ja need on avaldatud väljaandes HOP I 2002–2007.

| (36) | 32. põhjenduse punktis ii toodud allkava puhul (ALS iga-aastaste vajaduste osas) on loal dokumenteeritud ainult imporditoetus. Loa valdaja on kohustatud “dokumenteerima seosed imporditavate sisendite ja tulemuseks oleva toote vahel” (HOP I 2002–2007, punkt 4.24A, alapunkt c). |
| --- | --- |

(36)

32. põhjenduse punktis ii toodud allkava puhul (ALS iga-aastaste vajaduste osas) on loal dokumenteeritud ainult imporditoetus. Loa valdaja on kohustatud “dokumenteerima seosed imporditavate sisendite ja tulemuseks oleva toote vahel” (HOP I 2002–2007, punkt 4.24A, alapunkt c).

| (37) | Imporditud sisendmaterjalid ei ole edasiantavad ja neid tuleb kasutada saadava eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud tähtaja jooksul pärast loa väljastamist (18 kuud pikendamise võimalusega kahel korral – kummalgi korral kuue kuu võrra). |
| --- | --- |

(37)

Imporditud sisendmaterjalid ei ole edasiantavad ja neid tuleb kasutada saadava eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud tähtaja jooksul pärast loa väljastamist (18 kuud pikendamise võimalusega kahel korral – kummalgi korral kuue kuu võrra).

| (38) | Kontrolli käigus selgus, et tarbimisregistris näidatud äriühingu põhitooraine tarbimismäär ühe kilogrammi PET-kile tootmiseks oli vastavast SIONist madalam. Teisisõnu lubati koostööd teinud eksportijal SIONi alusel tollimaksuvabalt importida rohkem nimetatud toorainet kui tootmisprotsessis tegelikult tarvis. Äriühing väitis, et India valitsus kohandab ülemäärast soodustust, kui litsents on aegunud, st 30 kuud pärast litsentsi väljastamist (vt 37. põhjendust), kuna üldlevinud tava kohaselt kasutatakse kaht võimalikku ajapikendust, kumbki kuus kuud. Arvestades aga, et esimene litsents väljastati äriühingule 31.1.2003, ei suutnud äriühing põhjendada oma väidet komisjoni talituste kohapealse kontrollkäigu ajal, mis leidis aset 2005. aasta mais. Äriühingu 2005. aasta detsembris esitatud märkustest ei ilmnenud samuti mingeid tõendeid kohandamise kohta. On selge, et need SIONid viivad tollimaksude ülemäärase tühistamiseni. India valitsus ei esitanud mingeid tõendeid, mis näitaks, et ta on pärast lubade aegumist tollimaksude ülemäärast tühistamist süstemaatiliselt korrigeerinud või et selleks on olemas mõistlik süsteem. |
| --- | --- |

(38)

Kontrolli käigus selgus, et tarbimisregistris näidatud äriühingu põhitooraine tarbimismäär ühe kilogrammi PET-kile tootmiseks oli vastavast SIONist madalam. Teisisõnu lubati koostööd teinud eksportijal SIONi alusel tollimaksuvabalt importida rohkem nimetatud toorainet kui tootmisprotsessis tegelikult tarvis. Äriühing väitis, et India valitsus kohandab ülemäärast soodustust, kui litsents on aegunud, st 30 kuud pärast litsentsi väljastamist (vt 37. põhjendust), kuna üldlevinud tava kohaselt kasutatakse kaht võimalikku ajapikendust, kumbki kuus kuud. Arvestades aga, et esimene litsents väljastati äriühingule 31.1.2003, ei suutnud äriühing põhjendada oma väidet komisjoni talituste kohapealse kontrollkäigu ajal, mis leidis aset 2005. aasta mais. Äriühingu 2005. aasta detsembris esitatud märkustest ei ilmnenud samuti mingeid tõendeid kohandamise kohta. On selge, et need SIONid viivad tollimaksude ülemäärase tühistamiseni. India valitsus ei esitanud mingeid tõendeid, mis näitaks, et ta on pärast lubade aegumist tollimaksude ülemäärast tühistamist süstemaatiliselt korrigeerinud või et selleks on olemas mõistlik süsteem.

d)   Teavitamisjärgsed märkused

| (39) | Pärast teavitamist teatas India valitsus, et on ALSi 2005. aastal kolm korda muutnud, muu hulgas selleks, et paremini kontrollida, kuidas eksportivad tootjad ALSi kasutavad, ning et need muudatused ja tõhusamad kontrollimeetodid aitavad ülemäärast tühistamist ära hoida. Seetõttu väideti, et ALSi alusel saadud ja arvesse võetud subsiidiume ei tuleks tasakaalustada. |
| --- | --- |

(39)

Pärast teavitamist teatas India valitsus, et on ALSi 2005. aastal kolm korda muutnud, muu hulgas selleks, et paremini kontrollida, kuidas eksportivad tootjad ALSi kasutavad, ning et need muudatused ja tõhusamad kontrollimeetodid aitavad ülemäärast tühistamist ära hoida. Seetõttu väideti, et ALSi alusel saadud ja arvesse võetud subsiidiume ei tuleks tasakaalustada.

| (40) | Tuleks märkida, et kõnealused ALSi muudatused jõustusid pärast uurimisperioodi ja komisjoni talituste kontrollkäiku ning seetõttu ei saanud nende rakendamist kontrollida. 10. oktoobril 2005 avaldatud teadaandega täiendati HOP I 2002–2007 punkti 4.26 järgmiselt: “nõuetekohaselt täidetud lisa 23 (tarbimisregistri teine nimetus) esitamata jätmise korral võtab loa välja andev asutus loa saaja suhtes meetmeid”. Meetmete laadi ei ole siiski täpsustatud. |
| --- | --- |

(40)

Tuleks märkida, et kõnealused ALSi muudatused jõustusid pärast uurimisperioodi ja komisjoni talituste kontrollkäiku ning seetõttu ei saanud nende rakendamist kontrollida. 10. oktoobril 2005 avaldatud teadaandega täiendati HOP I 2002–2007 punkti 4.26 järgmiselt: “nõuetekohaselt täidetud lisa 23 (tarbimisregistri teine nimetus) esitamata jätmise korral võtab loa välja andev asutus loa saaja suhtes meetmeid”. Meetmete laadi ei ole siiski täpsustatud.

| (41) | Seetõttu leitakse, et India ametiasutuste tehtud muudatuste rakendamist ei ole kontrollitud. Eelkõige ei ole sätestatud tarbimisregistri esitamata jätmise tagajärgi. Allpool esitatud järeldused põhinevad seega uurimisperioodi jooksul täheldatud faktidel. |
| --- | --- |

(41)

Seetõttu leitakse, et India ametiasutuste tehtud muudatuste rakendamist ei ole kontrollitud. Eelkõige ei ole sätestatud tarbimisregistri esitamata jätmise tagajärgi. Allpool esitatud järeldused põhinevad seega uurimisperioodi jooksul täheldatud faktidel.

e)   Järeldus

| (42) | Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses, st India valitsuse finantstoetus uuritud eksportijatele. |
| --- | --- |

(42)

Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses, st India valitsuse finantstoetus uuritud eksportijatele.

| (43) | Lisaks sõltuvad ALS tegeliku ekspordi osas ja ALS iga-aastaste vajaduste osas juriidiliselt eksporditegevusest ning seepärast peetakse neid eristavateks ja tasakaalustatavateks vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a. Ilma ekspordikohustuseta ei saa äriühingud nende kavade alusel toetust. |
| --- | --- |

(43)

Lisaks sõltuvad ALS tegeliku ekspordi osas ja ALS iga-aastaste vajaduste osas juriidiliselt eksporditegevusest ning seepärast peetakse neid eristavateks ja tasakaalustatavateks vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a. Ilma ekspordikohustuseta ei saa äriühingud nende kavade alusel toetust.

| (44) | Ühtegi praegusel juhul kasutatud allkavadest ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastamise süsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Need ei vasta rangetele eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise mõiste ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise mõiste ja eeskirjad). India valitsus ei rakendanud efektiivselt oma kontrollisüsteemi või -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel sisendeid (algmääruse II lisa II osa lõige 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastamise skeemide korral III lisa II osa lõige 2). SIONid vaatlusaluse toote jaoks ei olnud piisavalt täpsed. Sellega on tõestatud, et SIONeid ei saa pidada tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, kuna nende liigagi leebete standardsete normide ülesehitus ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendeid kasutati ära eksporttoodangus. Lisaks sellele ei korralda India valitsus tarbimisregistril põhinevat tõhusat kontrolli. |
| --- | --- |

(44)

Ühtegi praegusel juhul kasutatud allkavadest ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastamise süsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Need ei vasta rangetele eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise mõiste ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise mõiste ja eeskirjad). India valitsus ei rakendanud efektiivselt oma kontrollisüsteemi või -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel sisendeid (algmääruse II lisa II osa lõige 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastamise skeemide korral III lisa II osa lõige 2). SIONid vaatlusaluse toote jaoks ei olnud piisavalt täpsed. Sellega on tõestatud, et SIONeid ei saa pidada tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, kuna nende liigagi leebete standardsete normide ülesehitus ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendeid kasutati ära eksporttoodangus. Lisaks sellele ei korralda India valitsus tarbimisregistril põhinevat tõhusat kontrolli.

| (45) | Seepärast on need allkavad tasakaalustatavad. |
| --- | --- |

(45)

Seepärast on need allkavad tasakaalustatavad.

f)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (46) | ALSi kasutava eksportija subsiidiumisumma on arvutatud järgmiselt. Lugeja on vaatlusaluse toote puhul uurimisperioodil kasutatud eellubade kava kahe allkava raames imporditud materjali pealt saamata imporditollimaksud (baastollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks). Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a arvati subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud põhjendatud nõuete esitamisel subsiidiumisummadest maha. Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 on nimetajaks vaatlusaluse toote ekspordikäive uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(46)

ALSi kasutava eksportija subsiidiumisumma on arvutatud järgmiselt. Lugeja on vaatlusaluse toote puhul uurimisperioodil kasutatud eellubade kava kahe allkava raames imporditud materjali pealt saamata imporditollimaksud (baastollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks). Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a arvati subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud põhjendatud nõuete esitamisel subsiidiumisummadest maha. Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 on nimetajaks vaatlusaluse toote ekspordikäive uurimisperioodil.

| (47) | Uurimisperioodi ajal seda kava kasutanud äriühingu subsiidiumimäär oli 6,0 %. |
| --- | --- |

(47)

Uurimisperioodi ajal seda kava kasutanud äriühingu subsiidiumimäär oli 6,0 %.

2.2.   Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook – DEPB)

a)   Õiguslik alus

| (48) | DEPB detailne kirjeldus sisaldub dokumendi EXIM-poliitika 2002–2007 punktis 4.3 ja dokumendi HOP I 2002–2007 peatükis 4. Esialgse uurimise ajal oli kaks DEPB vormi – ekspordieelne ja ekspordijärgne. Ekspordieelne DEPB lõpetati 2000. aasta aprillis ja uurimises käsitleti üksnes väidetava subsiidiumi ekspordijärgset vormi. |
| --- | --- |

(48)

DEPB detailne kirjeldus sisaldub dokumendi EXIM-poliitika 2002–2007 punktis 4.3 ja dokumendi HOP I 2002–2007 peatükis 4. Esialgse uurimise ajal oli kaks DEPB vormi – ekspordieelne ja ekspordijärgne. Ekspordieelne DEPB lõpetati 2000. aasta aprillis ja uurimises käsitleti üksnes väidetava subsiidiumi ekspordijärgset vormi.

b)   Toetuse saamise tingimused

| (49) | Selle kava tingimustele vastavad kõik tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad. Selgus, et uurimisperioodi ajal kasutas seda kava kolm äriühingut. |
| --- | --- |

(49)

Selle kava tingimustele vastavad kõik tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad. Selgus, et uurimisperioodi ajal kasutas seda kava kolm äriühingut.

c)   DEPB rakendamine praktikas

| (50) | Tingimustele vastav eksportija võib taotleda DEPB-krediiti, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete väärtusest. India ametiasutused on sellised DEPB-määrad määranud enamikule toodetele, sealhulgas vaatlusalusele tootele. Need määratakse kindlaks SIONide alusel, võttes arvesse eksporttoote sisendmaterjalide eeldatavat importsisu ja tollimaksu kohaldamist kõnealuse eeldatava impordi puhul, hoolimata sellest, kas imporditollimakse on tegelikult makstud või mitte. |
| --- | --- |

(50)

Tingimustele vastav eksportija võib taotleda DEPB-krediiti, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete väärtusest. India ametiasutused on sellised DEPB-määrad määranud enamikule toodetele, sealhulgas vaatlusalusele tootele. Need määratakse kindlaks SIONide alusel, võttes arvesse eksporttoote sisendmaterjalide eeldatavat importsisu ja tollimaksu kohaldamist kõnealuse eeldatava impordi puhul, hoolimata sellest, kas imporditollimakse on tegelikult makstud või mitte.

| (51) | Et selle kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksporditehingu ajahetkel peab eksportija esitama India ametiasutustele deklaratsiooni, milles on näidatud, et eksport toimub DEPB raames. Kaupade eksportimiseks väljastab India toll ekspedeerimismenetluse ajal ekspordi lastimisloa. See dokument näitab muu hulgas DEPB-krediidi summat, mis peaks selle eksporditehingu eest antama. Sellel ajahetkel saab eksportija teada talle antava toetuse suuruse. Kui toll on väljastanud ekspordi lastimisloa, ei ole India valitsusel DEPB-krediidi andmise asjus enam sõnaõigust. Soodustuse arvutamiseks on asjakohane kasutada seda DEPB määra, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni koostamise ajal. Seetõttu puudub võimalus soodustuse taseme tagasiulatuvaks muutmiseks. |
| --- | --- |

(51)

Et selle kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksporditehingu ajahetkel peab eksportija esitama India ametiasutustele deklaratsiooni, milles on näidatud, et eksport toimub DEPB raames. Kaupade eksportimiseks väljastab India toll ekspedeerimismenetluse ajal ekspordi lastimisloa. See dokument näitab muu hulgas DEPB-krediidi summat, mis peaks selle eksporditehingu eest antama. Sellel ajahetkel saab eksportija teada talle antava toetuse suuruse. Kui toll on väljastanud ekspordi lastimisloa, ei ole India valitsusel DEPB-krediidi andmise asjus enam sõnaõigust. Soodustuse arvutamiseks on asjakohane kasutada seda DEPB määra, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni koostamise ajal. Seetõttu puudub võimalus soodustuse taseme tagasiulatuvaks muutmiseks.

| (52) | Samuti leiti, et India raamatupidamisstandardite kohaselt saab DEPB-krediiti kirjendada ettevõtte raamatupidamises pärast ekspordikohustuse täitmist tekkepõhiselt sissetulekuna. Niisugust krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks piiramatult imporditavate toodete, välja arvatud kapitalikaupade edasise impordi puhul. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa siseturul (kui nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil. DEPB-krediit on vabalt edasiantav ja kehtib 12 kuud alates väljastamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(52)

Samuti leiti, et India raamatupidamisstandardite kohaselt saab DEPB-krediiti kirjendada ettevõtte raamatupidamises pärast ekspordikohustuse täitmist tekkepõhiselt sissetulekuna. Niisugust krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks piiramatult imporditavate toodete, välja arvatud kapitalikaupade edasise impordi puhul. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa siseturul (kui nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil. DEPB-krediit on vabalt edasiantav ja kehtib 12 kuud alates väljastamise kuupäevast.

| (53) | DEPB-krediidi taotlus võib hõlmata kuni 25 eksporditehingut ja elektroonilisel esitamisel piiramatut arvu eksporditehinguid. De facto ei ole taotlemisel rangeid tähtaegu, kuna HOP I 2002–2007 peatükis 4.47 nimetatud ajavahemikke arvestatakse alati kõige hilisemast DEPB-taotlusesse lisatud eksporditehingust. |
| --- | --- |

(53)

DEPB-krediidi taotlus võib hõlmata kuni 25 eksporditehingut ja elektroonilisel esitamisel piiramatut arvu eksporditehinguid. De facto ei ole taotlemisel rangeid tähtaegu, kuna HOP I 2002–2007 peatükis 4.47 nimetatud ajavahemikke arvestatakse alati kõige hilisemast DEPB-taotlusesse lisatud eksporditehingust.

| (54) | India valitsus ja üks eksportija juhtisid komisjoni talituste tähelepanu asjaolule, et see kava kuulub peagi lõpetamisele ja asendamisele väidetavalt “WTOga kokkusobiva” kavaga. Esialgse kava kohaselt pidanuks DEPB aeguma 1. aprillil 2005. Kuna asenduskava ei olnud aga veel rakendamisvalmis, pikendati DEPB kehtivusaega 1. aprillini 2006. Kui uus kava ei ole ka selleks kuupäevaks jõustumisvalmis, kehtib DEPB edasi nii kaua, kui on vaja. |
| --- | --- |

(54)

India valitsus ja üks eksportija juhtisid komisjoni talituste tähelepanu asjaolule, et see kava kuulub peagi lõpetamisele ja asendamisele väidetavalt “WTOga kokkusobiva” kavaga. Esialgse kava kohaselt pidanuks DEPB aeguma 1. aprillil 2005. Kuna asenduskava ei olnud aga veel rakendamisvalmis, pikendati DEPB kehtivusaega 1. aprillini 2006. Kui uus kava ei ole ka selleks kuupäevaks jõustumisvalmis, kehtib DEPB edasi nii kaua, kui on vaja.

d)   Teavitamisjärgsed märkused

| (55) | Teavitamise järel esitasid India valitsus ja kaks eksportijat, kes said kasu nimetatud kava alusel, oma kommentaarid mainitud DEPB analüüsi kohta. Nad (i) tõid esile, et DEPB-krediiti saab väidetavasti ainult juhul, kui eksporditavatelt kaupade sisendmaterjalidelt on tasutud imporditollimaks, (ii) seadsid kahtluse alla komisjoni “tekkepõhise” arvutusmeetodi, võrreldes seda 1999. aasta esialgses menetluses kasutatud meetodiga, mis viis lõplike tasakaalustavate meetmete kehtestamiseni ja mis oli “kassapõhine”, (iii) nõudsid DEPBga seotud menetluse kohest lõpetamist, kuna India valitsus teatas selle lõpetamisest 1. aprillil 2006, ning (iv) väitsid, et kui seda arvutusest välja ei jäeta, oleks tegemist ASCM-lepingu artikli 27 arengumaid toetavate sätete rikkumisega. |
| --- | --- |

(55)

Teavitamise järel esitasid India valitsus ja kaks eksportijat, kes said kasu nimetatud kava alusel, oma kommentaarid mainitud DEPB analüüsi kohta. Nad (i) tõid esile, et DEPB-krediiti saab väidetavasti ainult juhul, kui eksporditavatelt kaupade sisendmaterjalidelt on tasutud imporditollimaks, (ii) seadsid kahtluse alla komisjoni “tekkepõhise” arvutusmeetodi, võrreldes seda 1999. aasta esialgses menetluses kasutatud meetodiga, mis viis lõplike tasakaalustavate meetmete kehtestamiseni ja mis oli “kassapõhine”, (iii) nõudsid DEPBga seotud menetluse kohest lõpetamist, kuna India valitsus teatas selle lõpetamisest 1. aprillil 2006, ning (iv) väitsid, et kui seda arvutusest välja ei jäeta, oleks tegemist ASCM-lepingu artikli 27 arengumaid toetavate sätete rikkumisega.

| (56) | Väide (i) ei ole leidnud edasist kinnitust ei India valitsuselt ega eksportijatelt. Uurimise tulemused, mida kirjeldatakse 50.–53. põhjenduses, räägivad sellele vastu. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(56)

Väide (i) ei ole leidnud edasist kinnitust ei India valitsuselt ega eksportijatelt. Uurimise tulemused, mida kirjeldatakse 50.–53. põhjenduses, räägivad sellele vastu. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (57) | Väite (ii) suhtes on käesoleva uurimise eesmärgiks täpsemalt selgitada subsiidiumi mõju koostööd tegevate eksportijate finantsolukorrale uurimisperioodi jooksul. Võeti arvesse, et soodustus antakse ajahetkel, mil selle kava raames toimub eksporditehing. Seda kinnitab muu hulgas ka DEPB-krediidi tekkepõhine kajastamine raamatupidamisarvestuses, mis on kooskõlas India raamatupidamisstandarditega. Märgitakse ka, et komisjoni talitused on seda meetodit juba mitu korda kasutanud, näiteks grafiitelektroodide süsteemide juhtumi (18) puhul, ja et selle tulemuseks ei ole kava täielik ümberhindamine; kava on tegelikult alati olnud tasakaalustatav. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(57)

Väite (ii) suhtes on käesoleva uurimise eesmärgiks täpsemalt selgitada subsiidiumi mõju koostööd tegevate eksportijate finantsolukorrale uurimisperioodi jooksul. Võeti arvesse, et soodustus antakse ajahetkel, mil selle kava raames toimub eksporditehing. Seda kinnitab muu hulgas ka DEPB-krediidi tekkepõhine kajastamine raamatupidamisarvestuses, mis on kooskõlas India raamatupidamisstandarditega. Märgitakse ka, et komisjoni talitused on seda meetodit juba mitu korda kasutanud, näiteks grafiitelektroodide süsteemide juhtumi (18) puhul, ja et selle tulemuseks ei ole kava täielik ümberhindamine; kava on tegelikult alati olnud tasakaalustatav. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (58) | Seoses väitega (iii) leiti, et India valitsus on varem tõepoolest teatanud DEPB-krediidi tühistamisest. DEPB pidi lõpetatama 31. märtsil 2005, kuid India valitsus pikendas seda kuni 30. septembrini 2005. Seejärel pikendas India valitsus kava kehtivust 1. aprillini 2006. Neid asjaolusid arvestades ei ole selge, kas DEPB 1. aprillil 2006 tegelikult tühistatakse (vt 123. põhjendust). |
| --- | --- |

(58)

Seoses väitega (iii) leiti, et India valitsus on varem tõepoolest teatanud DEPB-krediidi tühistamisest. DEPB pidi lõpetatama 31. märtsil 2005, kuid India valitsus pikendas seda kuni 30. septembrini 2005. Seejärel pikendas India valitsus kava kehtivust 1. aprillini 2006. Neid asjaolusid arvestades ei ole selge, kas DEPB 1. aprillil 2006 tegelikult tühistatakse (vt 123. põhjendust).

| (59) | Väitele (iv) võib vastata, et ASCM-lepingu artikli 27 arengumaid toetavaid sätteid ei ole rikutud. See artikkel ei takista tegelikult WTO liikmel võtta tasakaalustavaid meetmeid teise liikme antud subsiidiumide kahjuliku mõju ärahoidmiseks. Kuna on kindlaks tehtud, et DEPB on tasakaalustatav, lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(59)

Väitele (iv) võib vastata, et ASCM-lepingu artikli 27 arengumaid toetavaid sätteid ei ole rikutud. See artikkel ei takista tegelikult WTO liikmel võtta tasakaalustavaid meetmeid teise liikme antud subsiidiumide kahjuliku mõju ärahoidmiseks. Kuna on kindlaks tehtud, et DEPB on tasakaalustatav, lükatakse see väide tagasi.

e)   Järeldused DEPB kohta

| (60) | DEPB pakub subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. DEPB-krediit on India valitsuse rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse lõppkokkuvõttes imporditollimaksude korvamiseks, mistõttu vähenevad India valitsuse tollimaksulaekumised. Lisaks toob DEPB-krediit eksportijale kasu, kuna see parandab äriühingu likviidsust. |
| --- | --- |

(60)

DEPB pakub subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. DEPB-krediit on India valitsuse rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse lõppkokkuvõttes imporditollimaksude korvamiseks, mistõttu vähenevad India valitsuse tollimaksulaekumised. Lisaks toob DEPB-krediit eksportijale kasu, kuna see parandab äriühingu likviidsust.

| (61) | Lisaks sõltub DEPB juriidiliselt eksporditegevusest ning seepärast loetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt eristavaks ja tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(61)

Lisaks sõltub DEPB juriidiliselt eksporditegevusest ning seepärast loetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt eristavaks ja tasakaalustatavaks.

| (62) | Seda kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastamise süsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendmaterjalid. Lisaks puudub süsteem või menetluskord, mis võimaldaks kindlaks teha, milliseid sisendmaterjale eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lõpuks on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel abi sõltumata sellest, kas ta üldse impordib sisendeid. Soodustuste saamiseks piisab sellest, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Seega on isegi DEPB kava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kõik oma sisendid kodumaalt ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu. |
| --- | --- |

(62)

Seda kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastamise süsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendmaterjalid. Lisaks puudub süsteem või menetluskord, mis võimaldaks kindlaks teha, milliseid sisendmaterjale eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lõpuks on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel abi sõltumata sellest, kas ta üldse impordib sisendeid. Soodustuste saamiseks piisab sellest, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Seega on isegi DEPB kava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kõik oma sisendid kodumaalt ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu.

f)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (63) | Algmääruse artikli 2 lõike 2 ja artikli 5 kohaselt lähtuti tasakaalustatavate subsiidiumide summa arvutamisel uurimisperioodi jooksul saadud soodustustest. Võeti arvesse, et soodustus antakse ajahetkel, mil selle kava raames toimub eksporditehing. Sel hetkel loobub India valitsus tollimaksudest, mis kujutab endast rahalist toetust algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. |
| --- | --- |

(63)

Algmääruse artikli 2 lõike 2 ja artikli 5 kohaselt lähtuti tasakaalustatavate subsiidiumide summa arvutamisel uurimisperioodi jooksul saadud soodustustest. Võeti arvesse, et soodustus antakse ajahetkel, mil selle kava raames toimub eksporditehing. Sel hetkel loobub India valitsus tollimaksudest, mis kujutab endast rahalist toetust algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses.

| (64) | Ülaltoodu valguses peetakse õigeks hinnata DEPB-kava alusel saadud kasu kui uurimisperioodi jooksul selle kava raames kõigi eksporditehingute käigus saadud krediidi summat. |
| --- | --- |

(64)

Ülaltoodu valguses peetakse õigeks hinnata DEPB-kava alusel saadud kasu kui uurimisperioodi jooksul selle kava raames kõigi eksporditehingute käigus saadud krediidi summat.

| (65) | Põhjendatud nõuete esitamisel arvati subsiidiumisummast (lugeja) maha subsiidiumi saamiseks makstud lõivud vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a. |
| --- | --- |

(65)

Põhjendatud nõuete esitamisel arvati subsiidiumisummast (lugeja) maha subsiidiumi saamiseks makstud lõivud vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a.

| (66) | Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati need subsiidiumisummad kogu uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Uurimisperioodi jooksul kasutas seda kava kolm äriühingut, saades subsiidiume vahemikus 9,0 % – 11,0 %. |
| --- | --- |

(66)

Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati need subsiidiumisummad kogu uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Uurimisperioodi jooksul kasutas seda kava kolm äriühingut, saades subsiidiume vahemikus 9,0 % – 11,0 %.

2.3.   Ekspordile orienteeritud üksuste kava (Export Oriented Units – edaspidi “EOU”) / erimajandustsoonide kava

a)   Õiguslik alus

| (67) | Neid kavasid kirjeldatakse vastavalt EXIM-poliitika 2002–2007 peatükis 6 (ekspordile orienteeritud üksus) ja HOP I 2002–2007 peatükis 7 (erimajandustsoon). |
| --- | --- |

(67)

Neid kavasid kirjeldatakse vastavalt EXIM-poliitika 2002–2007 peatükis 6 (ekspordile orienteeritud üksus) ja HOP I 2002–2007 peatükis 7 (erimajandustsoon).

b)   Toetuse saamise tingimused

| (68) | Kui ainult kaubandusega tegelevad äriühingud välja arvata, siis võivad kõik äriühingud, kes põhimõtteliselt on võtnud kohustuse oma kaupade kogutoodangu või kõigi teenuste eksportimiseks, kasutada erimajandustsooni või ekspordile orienteeritud üksuse kavasid. Selgus, et uurimisperioodi jooksul kasutas EOU-kava üks äriühing. |
| --- | --- |

(68)

Kui ainult kaubandusega tegelevad äriühingud välja arvata, siis võivad kõik äriühingud, kes põhimõtteliselt on võtnud kohustuse oma kaupade kogutoodangu või kõigi teenuste eksportimiseks, kasutada erimajandustsooni või ekspordile orienteeritud üksuse kavasid. Selgus, et uurimisperioodi jooksul kasutas EOU-kava üks äriühing.

(c)   Rakendamine

| (69) | Erimajandustsoonid on spetsiaalselt loodud tollimaksuvabad enklaavid, mida EXIM–poliitika 2002–2007 loeb kaubandustehingute, tolli- ja riigimaksude kohaldamisel võõrterritooriumiks. |
| --- | --- |

(69)

Erimajandustsoonid on spetsiaalselt loodud tollimaksuvabad enklaavid, mida EXIM–poliitika 2002–2007 loeb kaubandustehingute, tolli- ja riigimaksude kohaldamisel võõrterritooriumiks.

| (70) | Ekspordile orienteeritud üksused seevastu on geograafiliselt paindlikumad ning neid saab Indias igal pool asutada. See kava täiendab erimajandustsoonide kava. |
| --- | --- |

(70)

Ekspordile orienteeritud üksused seevastu on geograafiliselt paindlikumad ning neid saab Indias igal pool asutada. See kava täiendab erimajandustsoonide kava.

| (71) | Taotlus EOU või erimajandustsooni staatuse saamiseks peab sisaldama üksikasjalikke andmeid järgmise viie aasta kohta, mis käsitlevad muu hulgas kavandatavaid tootmismahte, ekspordi arvestuslikku väärtust ning impordi- ja kodumaiseid nõudeid. Kui ametiasutused kiidavad äriühingu taotluse heaks, teatatakse viimasele heakskiiduga kaasnevatest tingimustest. Erimajandustsooni/ekspordile orienteeritud üksuse staatus kehtib viis aastat. Lepingut võib täiendavateks perioodideks pikendada. |
| --- | --- |

(71)

Taotlus EOU või erimajandustsooni staatuse saamiseks peab sisaldama üksikasjalikke andmeid järgmise viie aasta kohta, mis käsitlevad muu hulgas kavandatavaid tootmismahte, ekspordi arvestuslikku väärtust ning impordi- ja kodumaiseid nõudeid. Kui ametiasutused kiidavad äriühingu taotluse heaks, teatatakse viimasele heakskiiduga kaasnevatest tingimustest. Erimajandustsooni/ekspordile orienteeritud üksuse staatus kehtib viis aastat. Lepingut võib täiendavateks perioodideks pikendada.

| (72) | Ekspordile orienteeritud üksuse või erimajandustsooni EXIM-poliitikas 2002–2007 sätestatud oluline kohustus on saavutada netotulu välisvaluutas, st vaatlusperioodil (viis aastat) peab ekspordi koguväärtus ületama imporditud kaupade koguväärtuse. |
| --- | --- |

(72)

Ekspordile orienteeritud üksuse või erimajandustsooni EXIM-poliitikas 2002–2007 sätestatud oluline kohustus on saavutada netotulu välisvaluutas, st vaatlusperioodil (viis aastat) peab ekspordi koguväärtus ületama imporditud kaupade koguväärtuse.

| (73) | Ekspordile orienteeritud/erimajandustsooni üksustel on õigus järgmistele kontsessioonidele:






  i) | vabastus imporditollimaksudest seoses kõikide tootmiseks või töötlemiseks vajalike või sellega seonduvate kaupadega (sealhulgas kapitalikaupadega, toorainega ja tarbekaupadega); |
| --- | --- | --- |

(73)

Ekspordile orienteeritud/erimajandustsooni üksustel on õigus järgmistele kontsessioonidele:

i)

vabastus imporditollimaksudest seoses kõikide tootmiseks või töötlemiseks vajalike või sellega seonduvate kaupadega (sealhulgas kapitalikaupadega, toorainega ja tarbekaupadega);

| ii) | aktsiisivabastus kaupade puhul, mis on hangitud kodumaalt; |
| --- | --- |

ii)

aktsiisivabastus kaupade puhul, mis on hangitud kodumaalt;

| iii) | kodumaalt hangitud kaupade riikliku müügimaksu tagastamine; |
| --- | --- |

iii)

kodumaalt hangitud kaupade riikliku müügimaksu tagastamine;

| iv) | võimalus müüa osa toodangut kodumaisel turul, makstes seal lõpptoote suhtes kohaldatavad maksud, erandina üldnõudest eksportida kogu toodang; |
| --- | --- |

iv)

võimalus müüa osa toodangut kodumaisel turul, makstes seal lõpptoote suhtes kohaldatavad maksud, erandina üldnõudest eksportida kogu toodang;

| v) | vabastus tulumaksuseaduse lõigete 10A või 10B kohaselt nõutavast ekspordikasumi tulumaksust kümneks aastaks pärast tegevuse algust, kuid mitte kauemaks kui aastani 2010; |
| --- | --- |

v)

vabastus tulumaksuseaduse lõigete 10A või 10B kohaselt nõutavast ekspordikasumi tulumaksust kümneks aastaks pärast tegevuse algust, kuid mitte kauemaks kui aastani 2010;

| vi) | 100 % välisosaluse lubamine. |
| --- | --- |

vi)

100 % välisosaluse lubamine.

| (74) | Nende kavade alusel tegutsevad üksused on tolliseaduse lõike 65 kohaselt tolli järelevalve all. Nad on seadusega kohustatud pidama kindlaksmääratud vormis arvestust kogu impordi üle, kõigi imporditud materjalide tarbimise ja kasutamise kohta ning ekspordi kohta. Need dokumendid tuleb esitada regulaarselt pädevatele asutustele (edaspidi “kvartali- ja aastaaruanded”). Siiski ei pea ekspordile orienteeritud või erimajandustsooni üksus “seostama iga impordisaadetist ekspordi, teistele üksustele edastamise, kodumaise müügi või valmistoodanguga” (HOP I 2002–2007 lisa 14-I lõige 10.2 ja lisa 14-II lõige 13.2). |
| --- | --- |

(74)

Nende kavade alusel tegutsevad üksused on tolliseaduse lõike 65 kohaselt tolli järelevalve all. Nad on seadusega kohustatud pidama kindlaksmääratud vormis arvestust kogu impordi üle, kõigi imporditud materjalide tarbimise ja kasutamise kohta ning ekspordi kohta. Need dokumendid tuleb esitada regulaarselt pädevatele asutustele (edaspidi “kvartali- ja aastaaruanded”). Siiski ei pea ekspordile orienteeritud või erimajandustsooni üksus “seostama iga impordisaadetist ekspordi, teistele üksustele edastamise, kodumaise müügi või valmistoodanguga” (HOP I 2002–2007 lisa 14-I lõige 10.2 ja lisa 14-II lõige 13.2).

| (75) | Müük kodumaal toimub ja registreeritakse äriüksuse enda kinnituse alusel. Ekspordile orienteeritud üksuste ekspordisaadetiste lähetamisprotsessi kontrollib tolli-/aktsiisiametnik, kes töötab pidevalt üksuse juures. |
| --- | --- |

(75)

Müük kodumaal toimub ja registreeritakse äriüksuse enda kinnituse alusel. Ekspordile orienteeritud üksuste ekspordisaadetiste lähetamisprotsessi kontrollib tolli-/aktsiisiametnik, kes töötab pidevalt üksuse juures.

| (76) | Käesoleval juhul kasutas EOU-kava üks koostööd tegevatest eksportijatest ja mitte kogu uurimisperioodi jooksul. Kuna erimajandustsooni kava ei kasutatud, ei ole selle kava tasakaalustatavust tarvis analüüsida. Koostööd tegev eksportija, kes kasutas ekspordile orienteeritud üksuse kava, importis selle alusel imporditollimaksuta kapitalikaupu ning taotles kohalikult turult hangitud kaupade riikliku müügimaksu tagastust. See eksportija ei kasutanud tooraine imporditollimaksudest vabastamist, kuna ekspordile orienteeritud üksus kasutab PET-kile tootmiseks toorainena PET-laaste. PET-laaste toodetakse äriühingu teises üksuses ALS-kava alusel ostetud toormaterjalist. Seega sai äriühing kasu 73. põhjenduse punktides i ja iii kirjeldatud soodustustest. |
| --- | --- |

(76)

Käesoleval juhul kasutas EOU-kava üks koostööd tegevatest eksportijatest ja mitte kogu uurimisperioodi jooksul. Kuna erimajandustsooni kava ei kasutatud, ei ole selle kava tasakaalustatavust tarvis analüüsida. Koostööd tegev eksportija, kes kasutas ekspordile orienteeritud üksuse kava, importis selle alusel imporditollimaksuta kapitalikaupu ning taotles kohalikult turult hangitud kaupade riikliku müügimaksu tagastust. See eksportija ei kasutanud tooraine imporditollimaksudest vabastamist, kuna ekspordile orienteeritud üksus kasutab PET-kile tootmiseks toorainena PET-laaste. PET-laaste toodetakse äriühingu teises üksuses ALS-kava alusel ostetud toormaterjalist. Seega sai äriühing kasu 73. põhjenduse punktides i ja iii kirjeldatud soodustustest.

d)   Teavitamisjärgsed märkused

| (77) | Üks EOU-kava raames hüvesid saanud äriühing on esitanud märkusi subsiidiumimarginaalide arvutamise teatavate üksikasjade kohta. Sedavõrd, kui need märkused leiti olevat õigustatud, on arvutusi muudetud. |
| --- | --- |

(77)

Üks EOU-kava raames hüvesid saanud äriühing on esitanud märkusi subsiidiumimarginaalide arvutamise teatavate üksikasjade kohta. Sedavõrd, kui need märkused leiti olevat õigustatud, on arvutusi muudetud.

e)   Järeldus EOU kohta

| (78) | Ekspordile orienteeritud üksuse vabastamine kaht tüüpi imporditollimaksudest (edaspidi “baastollimaks” ja “spetsiaalne lisatollimaks”) ning müügimaksu tagastamine on India valitsuse finantstoetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Riigi tulu, mis oleks saadud selle kava puudumisel, jääb saamata, millest EOU saab kasu algmääruse artikli 2 lõike 2 mõistes, kuna muul juhul nõutavate tollimaksude maksmatajätmisega säästab see oma likviidsust. |
| --- | --- |

(78)

Ekspordile orienteeritud üksuse vabastamine kaht tüüpi imporditollimaksudest (edaspidi “baastollimaks” ja “spetsiaalne lisatollimaks”) ning müügimaksu tagastamine on India valitsuse finantstoetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Riigi tulu, mis oleks saadud selle kava puudumisel, jääb saamata, millest EOU saab kasu algmääruse artikli 2 lõike 2 mõistes, kuna muul juhul nõutavate tollimaksude maksmatajätmisega säästab see oma likviidsust.

| (79) | Seega on baastollimaksust ja spetsiaalsest lisatollimaksust vabastamise ning müügimaksu tagastamise näol tegemist subsiidiumiga algmääruse artikli 2 tähenduses. Juriidiliselt sõltuvad need eksporditegevusest ning seepärast loetakse neid algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustatavaks. EOU ekspordieesmärk, nagu on sätestatud EXIM-poliitika 2002–2007 lõikes 6.1, on soodustuste saamise oluline eeltingimus. |
| --- | --- |

(79)

Seega on baastollimaksust ja spetsiaalsest lisatollimaksust vabastamise ning müügimaksu tagastamise näol tegemist subsiidiumiga algmääruse artikli 2 tähenduses. Juriidiliselt sõltuvad need eksporditegevusest ning seepärast loetakse neid algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustatavaks. EOU ekspordieesmärk, nagu on sätestatud EXIM-poliitika 2002–2007 lõikes 6.1, on soodustuste saamise oluline eeltingimus.

| (80) | Lisaks leidis kinnitust, et India valitsusel ei ole tõhusat kontrollisüsteemi või -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel impordi- ja müügimaksuvabu sisendeid (algmääruse II lisa II osa lõige 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastamise skeemide korral III lisa II osa lõige 2). Lisaks on selge, et kapitalikaupade vabastamine tollimaksudest ei ole lubatav tollimaksutagastuse süsteem. |
| --- | --- |

(80)

Lisaks leidis kinnitust, et India valitsusel ei ole tõhusat kontrollisüsteemi või -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel impordi- ja müügimaksuvabu sisendeid (algmääruse II lisa II osa lõige 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastamise skeemide korral III lisa II osa lõige 2). Lisaks on selge, et kapitalikaupade vabastamine tollimaksudest ei ole lubatav tollimaksutagastuse süsteem.

| (81) | India valitsus ei korraldanud täiendavat uurimist tegelike sisendmaterjalide alusel, ehkki seda tuleks tõhusa kontrollisüsteemi puudumisel üldjuhul teha (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3), samuti ei tõendanud ta, et ülemäärast tagastamist ei toimunud. |
| --- | --- |

(81)

India valitsus ei korraldanud täiendavat uurimist tegelike sisendmaterjalide alusel, ehkki seda tuleks tõhusa kontrollisüsteemi puudumisel üldjuhul teha (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3), samuti ei tõendanud ta, et ülemäärast tagastamist ei toimunud.

f)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (82) | Vastavalt sellele on tasakaalustatavaks soodustuseks kõigi importimisel üldjuhul makstavate imporditollimaksudega (baastollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) seotud soodustus, samuti müügimaksu tagastus uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(82)

Vastavalt sellele on tasakaalustatavaks soodustuseks kõigi importimisel üldjuhul makstavate imporditollimaksudega (baastollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) seotud soodustus, samuti müügimaksu tagastus uurimisperioodil.

i)   Kaupadelt makstud riikliku müügimaksu tagastus

| (83) | Lugeja määrati kindlaks järgmiselt. Kava kasutanud eksportija subsiidiumisumma arvutati uurimisperioodi jooksul tootmissektoris tehtud ostude (muu hulgas osade ja pakkematerjalide) tagastatud müügimaksu alusel. Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha. |
| --- | --- |

(83)

Lugeja määrati kindlaks järgmiselt. Kava kasutanud eksportija subsiidiumisumma arvutati uurimisperioodi jooksul tootmissektoris tehtud ostude (muu hulgas osade ja pakkematerjalide) tagastatud müügimaksu alusel. Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha.

| (84) | Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma kogu uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Sel viisil saadud subsiidiumimarginaal oli 0,02 %. |
| --- | --- |

(84)

Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma kogu uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Sel viisil saadud subsiidiumimarginaal oli 0,02 %.

ii)   Vabastus imporditollimaksust (baastollimaksust ja spetsiaalsest lisatollimaksust) ning riikliku müügimaksu tagastamine kapitalikaupade puhul

| (85) | Algmääruse artikli 7 lõike 3 kohaselt arvutatakse kava kasutava äriühingu kasu imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu ja kapitalikaupade ostudelt makstud tagastatud müügimaksu põhjal, jagades mõlemad summad vaatlusalust toodet tootvas tööstuses kasutatavate vastavate kapitalikaupade tavalisele amortiseerumisajale. Niiviisi arvutatud summale lisatakse uuritaval perioodil lisandunud intress, et summa kajastaks soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul ja kogu mainitud kava raames saadud kasu saajale. Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati sellest summast algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha, nii saadi lugeja. Algmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma sektori ekspordikäibele uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Sel viisil saadud subsiidiumimarginaal oli 5,0 %. |
| --- | --- |

(85)

Algmääruse artikli 7 lõike 3 kohaselt arvutatakse kava kasutava äriühingu kasu imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu ja kapitalikaupade ostudelt makstud tagastatud müügimaksu põhjal, jagades mõlemad summad vaatlusalust toodet tootvas tööstuses kasutatavate vastavate kapitalikaupade tavalisele amortiseerumisajale. Niiviisi arvutatud summale lisatakse uuritaval perioodil lisandunud intress, et summa kajastaks soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul ja kogu mainitud kava raames saadud kasu saajale. Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati sellest summast algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha, nii saadi lugeja. Algmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma sektori ekspordikäibele uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Sel viisil saadud subsiidiumimarginaal oli 5,0 %.

| (86) | Seega on asjaomase äriühingu kogu subsiidiumimarginaal ekspordile orienteeritud üksuste kava raames 5,0 %. |
| --- | --- |

(86)

Seega on asjaomase äriühingu kogu subsiidiumimarginaal ekspordile orienteeritud üksuste kava raames 5,0 %.

2.4.   Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods – edaspidi “EPCG”)

a)   Õiguslik alus

| (87) | EPCG detailne kirjeldus sisaldub dokumendi EXIM-poliitika 2002–2007 peatükis 5 ja menetlusjuhendi peatükis 5. |
| --- | --- |

(87)

EPCG detailne kirjeldus sisaldub dokumendi EXIM-poliitika 2002–2007 peatükis 5 ja menetlusjuhendi peatükis 5.

b)   Toetuse saamise tingimused

| (88) | Selle kava tingimustele vastavad toetavate tootjate ja teenusepakkujatega seotud tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad. Selgus, et uurimisperioodi jooksul kasutas seda kava neli valimisse kuuluvat äriühingut. |
| --- | --- |

(88)

Selle kava tingimustele vastavad toetavate tootjate ja teenusepakkujatega seotud tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad. Selgus, et uurimisperioodi jooksul kasutas seda kava neli valimisse kuuluvat äriühingut.

(c)   Rakendamine

| (89) | Ekspordikohustuse tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uued ja 2003. aasta aprillist alates ka kuni kümne aasta vanused kasutatud kapitalikaubad) vähendatud tollimaksumääraga. Selleks annab India valitsus taotluse esitamisel ja lõivu tasumisel välja EPCG litsentsi. 2000. aasta aprillist näeb kava ette vähendatud tollimaksumäära 5 %, mida kohaldatakse kõigi selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes. Kuni 31. märtsini 2000 kohaldati tollimaksumäära 11 % (sealhulgas 10 % lisamaks) ja suure väärtusega impordi puhul nullprotsendilist tollimaksumäära. Ekspordikohustuse täitmiseks tuleb imporditud kapitalikaupu kasutada teatava hulga eksportkaupade tootmiseks kindla ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(89)

Ekspordikohustuse tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uued ja 2003. aasta aprillist alates ka kuni kümne aasta vanused kasutatud kapitalikaubad) vähendatud tollimaksumääraga. Selleks annab India valitsus taotluse esitamisel ja lõivu tasumisel välja EPCG litsentsi. 2000. aasta aprillist näeb kava ette vähendatud tollimaksumäära 5 %, mida kohaldatakse kõigi selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes. Kuni 31. märtsini 2000 kohaldati tollimaksumäära 11 % (sealhulgas 10 % lisamaks) ja suure väärtusega impordi puhul nullprotsendilist tollimaksumäära. Ekspordikohustuse täitmiseks tuleb imporditud kapitalikaupu kasutada teatava hulga eksportkaupade tootmiseks kindla ajavahemiku jooksul.

d)   Teavitamisjärgsed märkused

| (90) | Teavitamise järel väitis India valitsus, et kasusumma arvutamisel intressi lisamisel ei ole põhjust oletada, et äriühing on rahastanud kogu lisatollimaksude summa laenudest ning et seetõttu tuleks arvesse võtta iga äriühingu laenu- ja omakapitali suhet uurimisperioodil ja arvutustes kasutada ainult võrdelist summat. |
| --- | --- |

(90)

Teavitamise järel väitis India valitsus, et kasusumma arvutamisel intressi lisamisel ei ole põhjust oletada, et äriühing on rahastanud kogu lisatollimaksude summa laenudest ning et seetõttu tuleks arvesse võtta iga äriühingu laenu- ja omakapitali suhet uurimisperioodil ja arvutustes kasutada ainult võrdelist summat.

| (91) | Äriühing kannab kulu igal juhul, olenemata sellest, kas tollimaksu maksmiseks on võetud laenu või kasutatakse omavahendeid. Laenu puhul seisneb see kulu makstavas intressis. Omavahendite puhul kannab äriühing kulu saamata jäänud investeeringuintresside näol. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(91)

Äriühing kannab kulu igal juhul, olenemata sellest, kas tollimaksu maksmiseks on võetud laenu või kasutatakse omavahendeid. Laenu puhul seisneb see kulu makstavas intressis. Omavahendite puhul kannab äriühing kulu saamata jäänud investeeringuintresside näol. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (92) | Üks EPCG raames hüvesid saanud äriühing on esitanud vähem olulisi märkusi subsiidiumimarginaalide arvutamise teatavate üksikasjade kohta. Sedavõrd, kui need märkused leiti olevat õigustatud, on arvutusi muudetud. |
| --- | --- |

(92)

Üks EPCG raames hüvesid saanud äriühing on esitanud vähem olulisi märkusi subsiidiumimarginaalide arvutamise teatavate üksikasjade kohta. Sedavõrd, kui need märkused leiti olevat õigustatud, on arvutusi muudetud.

e)   Järeldus EPCG kohta

| (93) | EPCG pakub subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Tollimaksuvähendus kujutab endast India valitsuse rahalist toetust, kuna kõnealune soodustus vähendab India valitsusele muidu tollimaksudena laekuma pidavat tulu. Lisaks toob tollimaksuvähendus eksportijale kasu, kuna säästetud imporditollimaks parandab äriühingu likviidsust. |
| --- | --- |

(93)

EPCG pakub subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Tollimaksuvähendus kujutab endast India valitsuse rahalist toetust, kuna kõnealune soodustus vähendab India valitsusele muidu tollimaksudena laekuma pidavat tulu. Lisaks toob tollimaksuvähendus eksportijale kasu, kuna säästetud imporditollimaks parandab äriühingu likviidsust.

| (94) | Peale selle sõltub EPCG juriidiliselt eksporditegevusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seepärast loetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(94)

Peale selle sõltub EPCG juriidiliselt eksporditegevusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seepärast loetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

| (95) | Seda kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendavaks tagastamise süsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmisel ära. |
| --- | --- |

(95)

Seda kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendavaks tagastamise süsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmisel ära.

f)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (96) | Lugeja määrati kindlaks järgmiselt. Subsiidiumisumma arvutati kooskõlas algmääruse artikli 7 punktiga 3 imporditud kapitalikaupade tasumata tollimaksu alusel, mis jaotati PET-kile tootmisharus kõnealuste kapitalikaupade tavalisele amortisatsiooniperioodile. Sellele summale lisati intress, et kajastada saadava kasu väärtuse muutumist aja jooksul. Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha. |
| --- | --- |

(96)

Lugeja määrati kindlaks järgmiselt. Subsiidiumisumma arvutati kooskõlas algmääruse artikli 7 punktiga 3 imporditud kapitalikaupade tasumata tollimaksu alusel, mis jaotati PET-kile tootmisharus kõnealuste kapitalikaupade tavalisele amortisatsiooniperioodile. Sellele summale lisati intress, et kajastada saadava kasu väärtuse muutumist aja jooksul. Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha.

| (97) | Algmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma sektori ekspordikäibele uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest. Neljale valimisse kuuluvale äriühingule antud subsiidiumid olid vahemikus 1,3 % kuni 2,7 %. |
| --- | --- |

(97)

Algmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma sektori ekspordikäibele uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest. Neljale valimisse kuuluvale äriühingule antud subsiidiumid olid vahemikus 1,3 % kuni 2,7 %.

2.5.   Tollimaksuvaba täiendamise sertifikaat (Duty-Free Replenishment Certificate – edaspidi “DFRC”)

a)   Õiguslik alus

| (98) | Selle kava õiguslik alus sisaldub EXIM-poliitika 2002–2007 lõigetes 4.2.1 kuni 4.2.7 ja HOP I 2002–2007 lõigetes 4.31 kuni 4.36. |
| --- | --- |

(98)

Selle kava õiguslik alus sisaldub EXIM-poliitika 2002–2007 lõigetes 4.2.1 kuni 4.2.7 ja HOP I 2002–2007 lõigetes 4.31 kuni 4.36.

b)   Rakendamine

| (99) | Kuna ükski neljast valimisse kuulunud äriühingust ei saanud DFRC raames soodustusi, ei ole DFRC tasakaalustatavuse täiendav analüüs vajalik. |
| --- | --- |

(99)

Kuna ükski neljast valimisse kuulunud äriühingust ei saanud DFRC raames soodustusi, ei ole DFRC tasakaalustatavuse täiendav analüüs vajalik.

2.6.   Tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption scheme – edaspidi “ITES”)

a)   Õiguslik alus

| (100) | Selle kava õiguslik alus sisaldub 1961. aasta tulumaksuseaduses, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega. Viimases sätestatakse igal aastal maksude kogumise alus ning mitmesugused võimalikud vabastused ja mahaarvamised. Eksportivad äriühingud võivad taotleda tulumaksuvabastust tulumaksuseaduse lõigete 10A, 10B ja 80HHC alusel. |
| --- | --- |

(100)

Selle kava õiguslik alus sisaldub 1961. aasta tulumaksuseaduses, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega. Viimases sätestatakse igal aastal maksude kogumise alus ning mitmesugused võimalikud vabastused ja mahaarvamised. Eksportivad äriühingud võivad taotleda tulumaksuvabastust tulumaksuseaduse lõigete 10A, 10B ja 80HHC alusel.

b)   Rakendamine

| (101) | Kuna ükski neljast valimisse kuulunud äriühingust ei saanud soodustusi tulumaksuseaduse lõigete 10A ja 10B alusel, ei ole tulumaksuseaduse lõigete 10A ja 10B tasakaalustatavuse täiendav analüüs vajalik. |
| --- | --- |

(101)

Kuna ükski neljast valimisse kuulunud äriühingust ei saanud soodustusi tulumaksuseaduse lõigete 10A ja 10B alusel, ei ole tulumaksuseaduse lõigete 10A ja 10B tasakaalustatavuse täiendav analüüs vajalik.

| (102) | Kaks uuritud eksportijat märkisid, et said tulumaksuseaduse lõike 80HHC alusel uurimisperioodil eksportmüügist saadud tulu pealt osalise tulumaksuvabastuse soodustust. Arvestades aga, et see tulumaksuseaduse säte tühistati alates 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005 kestnud majandusaastast, ei anna see taotlejale pärast 31. märtsi 2004 mingeid soodustusi. Seega kooskõlas algmääruse artikli 15 lõikega 1 ei tasakaalustata tulumaksuseaduse lõikest 80HHC tulenevaid soodustusi. |
| --- | --- |

(102)

Kaks uuritud eksportijat märkisid, et said tulumaksuseaduse lõike 80HHC alusel uurimisperioodil eksportmüügist saadud tulu pealt osalise tulumaksuvabastuse soodustust. Arvestades aga, et see tulumaksuseaduse säte tühistati alates 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005 kestnud majandusaastast, ei anna see taotlejale pärast 31. märtsi 2004 mingeid soodustusi. Seega kooskõlas algmääruse artikli 15 lõikega 1 ei tasakaalustata tulumaksuseaduse lõikest 80HHC tulenevaid soodustusi.

2.7.   Ekspordikrediidi kava (Export Credit scheme – edaspidi “ECS”)

a)   Õiguslik alus

| (103) | Kava üksikasjad on sätestatud India reservpanga (edaspidi “RBI”) üldistes ringkirjades IECD nr 5/04.02.01/2002-03 (ekspordikrediit välisvaluutas) ja IECD nr 10/04.02.01/2003-04 (ekspordikrediit ruupiates), mis on adresseeritud kõikidele India kommertspankadele. |
| --- | --- |

(103)

Kava üksikasjad on sätestatud India reservpanga (edaspidi “RBI”) üldistes ringkirjades IECD nr 5/04.02.01/2002-03 (ekspordikrediit välisvaluutas) ja IECD nr 10/04.02.01/2003-04 (ekspordikrediit ruupiates), mis on adresseeritud kõikidele India kommertspankadele.

b)   Toetuse saamise tingimused

| (104) | Selle kava tingimustele vastavad tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad. Selgus, et uurimisperioodi ajal kasutas seda kava kolm äriühingut. |
| --- | --- |

(104)

Selle kava tingimustele vastavad tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad. Selgus, et uurimisperioodi ajal kasutas seda kava kolm äriühingut.

c)   Rakendamine

| (105) | Selle kava raames sätestab RBI kohustuslikus korras ekspordikrediidi suhtes kohaldatava intressimäära maksimaalse ülempiiri India ruupiates või välisvaluutas, mida kommertspangad võivad eksportijalt võtta, “et teha krediit eksportijatele kättesaadavaks rahvusvaheliselt konkurentsivõimelise määraga”. ECS koosneb kahest allkavast, lähetamiseelse ekspordikrediidi kavast (“pakenduskrediit”), mis hõlmab eksportijale ostu, töötlemise, tootmise, pakendamise ja/või ekspordieelse veo rahastamiseks antud krediiti, ja lähetamisjärgse ekspordikrediidi kavast, mis näeb ette käibekapitali laenud ekspordiga seotud debitoorse võlgnevuse rahastamiseks. Ka suunab RBI pankasid andma teatava osa laenude kogusummast ekspordi rahastamiseks. |
| --- | --- |

(105)

Selle kava raames sätestab RBI kohustuslikus korras ekspordikrediidi suhtes kohaldatava intressimäära maksimaalse ülempiiri India ruupiates või välisvaluutas, mida kommertspangad võivad eksportijalt võtta, “et teha krediit eksportijatele kättesaadavaks rahvusvaheliselt konkurentsivõimelise määraga”. ECS koosneb kahest allkavast, lähetamiseelse ekspordikrediidi kavast (“pakenduskrediit”), mis hõlmab eksportijale ostu, töötlemise, tootmise, pakendamise ja/või ekspordieelse veo rahastamiseks antud krediiti, ja lähetamisjärgse ekspordikrediidi kavast, mis näeb ette käibekapitali laenud ekspordiga seotud debitoorse võlgnevuse rahastamiseks. Ka suunab RBI pankasid andma teatava osa laenude kogusummast ekspordi rahastamiseks.

| (106) | Nende RBI üldiste ringkirjade tulemusena saavad eksportijad ekspordikrediiti soodusintressimääraga, võrreldes tavalise kommertskrediidi (“sularahakrediidi”) intressimääradega, mis määratakse kindlaks turul valitsevate tingimuste alusel. |
| --- | --- |

(106)

Nende RBI üldiste ringkirjade tulemusena saavad eksportijad ekspordikrediiti soodusintressimääraga, võrreldes tavalise kommertskrediidi (“sularahakrediidi”) intressimääradega, mis määratakse kindlaks turul valitsevate tingimuste alusel.

d)   Teavitamisjärgsed märkused

| (107) | Kaks ECS-kava raames hüvesid saanud äriühingut on esitanud vähem olulisi märkusi subsiidiumimarginaalide arvutamise teatavate üksikasjade kohta. Sedavõrd, kui need märkused leiti olevat õigustatud, on arvutusi muudetud. |
| --- | --- |

(107)

Kaks ECS-kava raames hüvesid saanud äriühingut on esitanud vähem olulisi märkusi subsiidiumimarginaalide arvutamise teatavate üksikasjade kohta. Sedavõrd, kui need märkused leiti olevat õigustatud, on arvutusi muudetud.

e)   Kokkuvõtted ECS-kava kohta

| (108) | Kuna eespool nimetatud soodusintressid langetavad rahastamiskulusid (võrreldes turuintressimääradega), annavad need kõnealusele eksportijale soodustuse algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Hoolimata asjaolust, et ECS-kava raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on selle soodustuse näol tegemist valitsuse toetusega algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti iv tähenduses. RBI, mis on avalik-õiguslik asutus ja kuulub seetõttu algmääruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud “valitsuse” mõiste alla, annab kommertspankadele korralduse eksportivatele äriühingutele soodustingimuste võimaldamiseks. Niisugune soodustingimustel rahastamine on samaväärne subsiidiumiga, mida loetakse algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustatavaks, kuna soodusintressimäärad sõltuvad eksporditegevusest. |
| --- | --- |

(108)

Kuna eespool nimetatud soodusintressid langetavad rahastamiskulusid (võrreldes turuintressimääradega), annavad need kõnealusele eksportijale soodustuse algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Hoolimata asjaolust, et ECS-kava raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on selle soodustuse näol tegemist valitsuse toetusega algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti iv tähenduses. RBI, mis on avalik-õiguslik asutus ja kuulub seetõttu algmääruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud “valitsuse” mõiste alla, annab kommertspankadele korralduse eksportivatele äriühingutele soodustingimuste võimaldamiseks. Niisugune soodustingimustel rahastamine on samaväärne subsiidiumiga, mida loetakse algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustatavaks, kuna soodusintressimäärad sõltuvad eksporditegevusest.

f)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (109) | Subsiidiumisumma on arvutatud uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordikrediidilt makstud intresside ja selle summa vahe alusel, mis oleks kuulunud tasumisele, kui kohaldatud oleks tavalise kommertskrediidi puhul kehtinud intressimäärasid. See subsiidiumisumma (lugeja) on jaotatud kogu uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja) kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2, kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. ECS raames said hüvesid kõik neli valimisse kuulunud äriühingut. Nad said subsiidiume 0,01 % kuni 1,3 % ulatuses. |
| --- | --- |

(109)

Subsiidiumisumma on arvutatud uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordikrediidilt makstud intresside ja selle summa vahe alusel, mis oleks kuulunud tasumisele, kui kohaldatud oleks tavalise kommertskrediidi puhul kehtinud intressimäärasid. See subsiidiumisumma (lugeja) on jaotatud kogu uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja) kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2, kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. ECS raames said hüvesid kõik neli valimisse kuulunud äriühingut. Nad said subsiidiume 0,01 % kuni 1,3 % ulatuses.

2.8.   Kapitalimahutused

| (110) | Kuna ükski neljast valimisse kuulunud äriühingust ei saanud selle ad hoc kava raames soodustusi, ei ole selle tasakaalustatavuse täiendav analüüs vajalik. |
| --- | --- |

(110)

Kuna ükski neljast valimisse kuulunud äriühingust ei saanud selle ad hoc kava raames soodustusi, ei ole selle tasakaalustatavuse täiendav analüüs vajalik.

3.   PIIRKONDLIKUD KAVAD

3.1.   Uttar Pradeshi osariigi valitsuse ergutussüsteem

| (111) | Selgus, et ükski eksportivatest tootjatest ei kasutanud Uttar Pradeshi osariigi valitsuse ergutussüsteemi. |
| --- | --- |

(111)

Selgus, et ükski eksportivatest tootjatest ei kasutanud Uttar Pradeshi osariigi valitsuse ergutussüsteemi.

3.2.   Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem (Package Scheme of Incentives – PSI)

a)   Õiguslik alus

| (112) | Et soodustada tootmisettevõtete levikut osariigi vähem arenenud piirkondadesse, on Maharashtra osariigi valitsus 1964. aastast saadik pakkunud osariigi arenevates piirkondades rajatud uutele üksustele stiimuleid kava raames, mida üldiselt tuntakse “ergutussüsteemi” nimetuse all. Kava on alates selle kehtestamisest mitmel korral muudetud: “1993. aasta kava” kehtis 1993. aasta 1. oktoobrist kuni 2001. aasta 31. märtsini, uusim versioon “2001. aasta kava” kehtestati 2001. aasta 31. märtsil ja see kehtib kuni 2006. aasta 31. märtsini. Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem koosneb mitmest allkavast, millest peamised on (i) vabastus kohalikust müügimaksust ja (ii) kohaliku maksu octroi hüvitamine. |
| --- | --- |

(112)

Et soodustada tootmisettevõtete levikut osariigi vähem arenenud piirkondadesse, on Maharashtra osariigi valitsus 1964. aastast saadik pakkunud osariigi arenevates piirkondades rajatud uutele üksustele stiimuleid kava raames, mida üldiselt tuntakse “ergutussüsteemi” nimetuse all. Kava on alates selle kehtestamisest mitmel korral muudetud: “1993. aasta kava” kehtis 1993. aasta 1. oktoobrist kuni 2001. aasta 31. märtsini, uusim versioon “2001. aasta kava” kehtestati 2001. aasta 31. märtsil ja see kehtib kuni 2006. aasta 31. märtsini. Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem koosneb mitmest allkavast, millest peamised on (i) vabastus kohalikust müügimaksust ja (ii) kohaliku maksu octroi hüvitamine.

b)   Toetuse saamise tingimused

| (113) | Tingimustele vastamiseks peavad äriühingud investeerima vähearenenud piirkondadesse, rajades selleks uue tööstusettevõtte või tehes suuremahulise kapitaliinvesteeringu olemasoleva tööstusettevõtte laiendamisse või mitmekesistamisse. Need piirkonnad liigitatakse vastavalt majandusarengule eri kategooriatesse (nt vähearenenud piirkond, vähem arenenud piirkond, kõige vähem arenenud piirkond). Toetussumma kindlaksmääramise peamine kriteerium on piirkond, kus ettevõte asub või kuhu see rajatakse, ja investeeringu suurus. |
| --- | --- |

(113)

Tingimustele vastamiseks peavad äriühingud investeerima vähearenenud piirkondadesse, rajades selleks uue tööstusettevõtte või tehes suuremahulise kapitaliinvesteeringu olemasoleva tööstusettevõtte laiendamisse või mitmekesistamisse. Need piirkonnad liigitatakse vastavalt majandusarengule eri kategooriatesse (nt vähearenenud piirkond, vähem arenenud piirkond, kõige vähem arenenud piirkond). Toetussumma kindlaksmääramise peamine kriteerium on piirkond, kus ettevõte asub või kuhu see rajatakse, ja investeeringu suurus.

c)   Rakendamine

| (114) | Vabastus kohalikust müügimaksust – kaupade suhtes kohaldatakse üldjuhul riiklikku müügimaksu (osariikidevahelise müügi puhul) või osariigi müügimaksu (osariigi piires toimuva müügi puhul), mille tase sõltub osariigist/osariikidest, kus tehinguid sooritatakse. Kaupade impordi või ekspordi puhul müügimaksu ei võeta, samas kehtib omamaise müügi puhul kohaldatava maksumääraga müügimaks. Vabastuskava raames ei pea määratud üksused oma müügitehingute pealt müügimaksu arvestama. Samamoodi vabastatakse määratud üksused kohaliku müügimaksu tasumisest kaupade ostmisel tarnijalt, kes vastab ka ise kava tingimustele. Ehkki müügitehing ei too määratud müügiüksusele mingit kasu, toob ostutehing kasu määratud ostuüksusele. Valimisse kuulunud neljast äriühingust kahel oli uurimisperioodil üks üksus, mis vastas Maharashtra osariigi valitsuse PSI tingimustele. Kava raames vabastati need kaks üksust oma teatavate sisemaiste ostude puhul müügimaksust, kui müüjaks olid vabastuskava tingimustele vastavad tarnijad. |
| --- | --- |

(114)

Vabastus kohalikust müügimaksust – kaupade suhtes kohaldatakse üldjuhul riiklikku müügimaksu (osariikidevahelise müügi puhul) või osariigi müügimaksu (osariigi piires toimuva müügi puhul), mille tase sõltub osariigist/osariikidest, kus tehinguid sooritatakse. Kaupade impordi või ekspordi puhul müügimaksu ei võeta, samas kehtib omamaise müügi puhul kohaldatava maksumääraga müügimaks. Vabastuskava raames ei pea määratud üksused oma müügitehingute pealt müügimaksu arvestama. Samamoodi vabastatakse määratud üksused kohaliku müügimaksu tasumisest kaupade ostmisel tarnijalt, kes vastab ka ise kava tingimustele. Ehkki müügitehing ei too määratud müügiüksusele mingit kasu, toob ostutehing kasu määratud ostuüksusele. Valimisse kuulunud neljast äriühingust kahel oli uurimisperioodil üks üksus, mis vastas Maharashtra osariigi valitsuse PSI tingimustele. Kava raames vabastati need kaks üksust oma teatavate sisemaiste ostude puhul müügimaksust, kui müüjaks olid vabastuskava tingimustele vastavad tarnijad.

| (115) | Kohaliku maksu octroi tagasimakse kava – kohaliku maksuga maksustavad India kohalikud omavalitsused, sealhulgas Maharashtra osariigi valitsus, linna või piirkonna territoriaalpiiridesse toodavaid kaupu. Tööstusettevõtetel on õigus kohaliku maksu tagastamisele Maharashtra valitsuse poolt, kui nende tootmisrajatis paikneb osariigi territooriumil teatud kindlates linnades ja piirkondades. Tagastatav kogusumma piirdub 100 %ga põhikapitali tehtud investeeringust. Nagu selgus, tagastati kohalik maks ainult ühele kahest eespool nimetatud äriühingust, kelle üksus vastas uurimisperioodil Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteemi tingimustele. |
| --- | --- |

(115)

Kohaliku maksu octroi tagasimakse kava – kohaliku maksuga maksustavad India kohalikud omavalitsused, sealhulgas Maharashtra osariigi valitsus, linna või piirkonna territoriaalpiiridesse toodavaid kaupu. Tööstusettevõtetel on õigus kohaliku maksu tagastamisele Maharashtra valitsuse poolt, kui nende tootmisrajatis paikneb osariigi territooriumil teatud kindlates linnades ja piirkondades. Tagastatav kogusumma piirdub 100 %ga põhikapitali tehtud investeeringust. Nagu selgus, tagastati kohalik maks ainult ühele kahest eespool nimetatud äriühingust, kelle üksus vastas uurimisperioodil Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteemi tingimustele.

d)   Teavitamisjärgsed märkused

| (116) | Üks PSI raames hüvesid saanud äriühing on esitanud vähem olulisi märkusi subsiidiumimarginaalide arvutamise teatavate üksikasjade kohta. Sedavõrd, kui need märkused leiti olevat õigustatud, on arvutusi muudetud. |
| --- | --- |

(116)

Üks PSI raames hüvesid saanud äriühing on esitanud vähem olulisi märkusi subsiidiumimarginaalide arvutamise teatavate üksikasjade kohta. Sedavõrd, kui need märkused leiti olevat õigustatud, on arvutusi muudetud.

e)   Järeldus Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteemi kohta

| (117) | Maharashtra osariigi valitsuse kava PSI raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Kaks eespool käsitletud allkava kujutavad endast Maharashtra osariigi valitsuse rahalist toetust, kuna kõnealune soodustus vähendab Maharashtra osariigi valitsusele muidu laekuma pidavat tulu. Lisaks toob see vabastus/tagastamine äriühingule kasu, parandades äriühingu likviidsust. |
| --- | --- |

(117)

Maharashtra osariigi valitsuse kava PSI raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Kaks eespool käsitletud allkava kujutavad endast Maharashtra osariigi valitsuse rahalist toetust, kuna kõnealune soodustus vähendab Maharashtra osariigi valitsusele muidu laekuma pidavat tulu. Lisaks toob see vabastus/tagastamine äriühingule kasu, parandades äriühingu likviidsust.

| (118) | Ergutussüsteemis võivad osaleda üksnes äriühingud, mis on investeerinud teatavatesse Maharashtra osariigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse geograafilistesse piirkondadesse. Süsteemis ei saa osaleda väljaspool neid piirkondi asuvad äriühingud. Soodustuse määr erineb piirkonniti. See süsteem on algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a ja artikli 3 lõike 3 kohaselt konkreetne ja seega tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(118)

Ergutussüsteemis võivad osaleda üksnes äriühingud, mis on investeerinud teatavatesse Maharashtra osariigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse geograafilistesse piirkondadesse. Süsteemis ei saa osaleda väljaspool neid piirkondi asuvad äriühingud. Soodustuse määr erineb piirkonniti. See süsteem on algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a ja artikli 3 lõike 3 kohaselt konkreetne ja seega tasakaalustatav.

f)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (119) | Müügimaksu vabastuse osas arvutati subsiidiumisumma selle müügimaksusumma alusel, mis oleks pidanud uurimisperioodil laekuma, kuid jäi kava raames maksmata. Sarnaselt arvutati ka kohaliku maksuga octroi seotud soodustus uurimisperioodil tagastatud kohaliku maksu summana. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati need subsiidiumisummad (lugeja) uurimisperioodi kogumüügile (nimetaja), kuna subsiidium ei sõltu ekspordist ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Selle perioodi jooksul kasutas nende kavade eeliseid kaks äriühingut. Mõlemad said subsiidiume määraga 1,6 %. |
| --- | --- |

(119)

Müügimaksu vabastuse osas arvutati subsiidiumisumma selle müügimaksusumma alusel, mis oleks pidanud uurimisperioodil laekuma, kuid jäi kava raames maksmata. Sarnaselt arvutati ka kohaliku maksuga octroi seotud soodustus uurimisperioodil tagastatud kohaliku maksu summana. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati need subsiidiumisummad (lugeja) uurimisperioodi kogumüügile (nimetaja), kuna subsiidium ei sõltu ekspordist ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Selle perioodi jooksul kasutas nende kavade eeliseid kaks äriühingut. Mõlemad said subsiidiume määraga 1,6 %.

4.   TASAKAALUSTATAVATE SUBSIIDIUMIDE SUMMA

| (120) | Vastavalt algmääruse sätetele määratud tasakaalustatavate subsiidiumide summa jääb uuritud eksportivate tootjate puhul vahemikku 11,7 % kuni 15,2 % (ad valorem). Need subsideerimissummad ületavad algmääruse artikli 14 lõike 5 punktides a ja b nimetatud miinimumkünnise. |
| --- | --- |

(120)

Vastavalt algmääruse sätetele määratud tasakaalustatavate subsiidiumide summa jääb uuritud eksportivate tootjate puhul vahemikku 11,7 % kuni 15,2 % (ad valorem). Need subsideerimissummad ületavad algmääruse artikli 14 lõike 5 punktides a ja b nimetatud miinimumkünnise.

| (121) | Seepärast leitakse algmääruse artiklist 18 lähtudes, et subsideerimine jätkus uurimisperioodil.













  KAVA | ALS | DEPB | EOU | EPCG | ECS | PSI | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ÄRIÜHING | % | % | % | % | % | % | % |
| Ester Industries Ltd | 0 | 11,0 | 0 | 1,3 | 0,5 | 0 | 12,8 |
| Flex Industries Ltd | 0 | 9,0 | 0 | 2,7 | ebaoluline | 0 | 11,7 |
| Garware Polyester Ltd | 0 | 10,5 | 0 | 1,5 | 1,3 | 1,6 | 14,9 |
| Jindal Poly Films Ltd | 6,0 | 0 | 5,0 | 2,2 | 0,4 | 1,6 | 15,2 |

(121)

Seepärast leitakse algmääruse artiklist 18 lähtudes, et subsideerimine jätkus uurimisperioodil.

KAVA

ALS

DEPB

EOU

EPCG

ECS

PSI

Kokku

ÄRIÜHING

%

%

%

%

%

%

%

Ester Industries Ltd

0

11,0

0

1,3

0,5

0

12,8

Flex Industries Ltd

0

9,0

0

2,7

ebaoluline

0

11,7

Garware Polyester Ltd

0

10,5

0

1,5

1,3

1,6

14,9

Jindal Poly Films Ltd

6,0

0

5,0

2,2

0,4

1,6

15,2

D.   SUBSIDEERIMISE JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (122) | Algmääruse artikli 18 lõike 2 kohaselt uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt subsideerimise jätkumine või kordumine. |
| --- | --- |

(122)

Algmääruse artikli 18 lõike 2 kohaselt uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt subsideerimise jätkumine või kordumine.

| (123) | Tehti kindlaks, et uurimisperioodil said valimisse kaasatud India vaatlusaluse toote eksportijad jätkuvalt kasu India ametiasutuste tasakaalustatavast subsideerimisest. Kui välja arvata üks äriühing, on kordusuurimise käigus avastatud subsiidiumimarginaalid kõrgemad kui need, mis avastati esialgse uurimise käigus. Samal ajal kui teatavad 1999. aastal tasakaalustatud programmid (näiteks ekspordieelne DEPB) lõpetati, on teised programmid, mida 1999. aastal ei eksisteerinud (näiteks eellubade kava), osutunud käesoleva uurimise käigus tasakaalustatavaks. Eespool analüüsitud subsideerimiskavad annavad korduvaid soodustusi. Kui DEPB välja arvata (vt 54. põhjendust), puuduvad märgid selle kohta, et need programmid lähemas tulevikus järk-järgult kasutuselt kõrvaldatakse. India valitsuse väitel peaks DEPB asenduskava jõustuma kõige varem 1. aprillil 2006. Olukorda, mis tuleneb DEPB asendamisest väidetavalt “WTOga kokkusobiva” kavaga, mille kohta komisjonil puudub teave, tuleb hinnata sobival ajal. Samuti märgitakse, et üks koostööd tegevatest eksportijatest, kes varem sai DEPB-kava raames soodustusi, neid uurimisperioodi jooksul enam ei saanud (vt 33. põhjendust). Uurimisperioodi jooksul on see eksportija siiski saanud soodustusi ALS-kava raames, mis on samuti tollimaksu tagastamise kava. Juhul, kui DEPB 1. aprillil 2006 tühistatakse ja pärast seda eksportijatele enam soodustusi ei võimaldata, annab alternatiivne tasakaalustatavate subsiidiumide kava (ALS) siiski põhjust oletada, et subsideerimine jätkub tõenäoliselt DEPB-krediidiga sarnasel tasemel. Vahepeal saavad vaatlusaluse toote eksportijad jätkuvalt tasakaalustatavaid subsiidiume. Peale selle tuleb meelde tuletada, et kõik vaatlusaluse toote eksportijad vastavad mitme uuritud programmi tingimustele. Nendel asjaoludel peeti mõistlikuks järeldada, et subsideerimine tulevikus tõenäoliselt jätkub. |
| --- | --- |

(123)

Tehti kindlaks, et uurimisperioodil said valimisse kaasatud India vaatlusaluse toote eksportijad jätkuvalt kasu India ametiasutuste tasakaalustatavast subsideerimisest. Kui välja arvata üks äriühing, on kordusuurimise käigus avastatud subsiidiumimarginaalid kõrgemad kui need, mis avastati esialgse uurimise käigus. Samal ajal kui teatavad 1999. aastal tasakaalustatud programmid (näiteks ekspordieelne DEPB) lõpetati, on teised programmid, mida 1999. aastal ei eksisteerinud (näiteks eellubade kava), osutunud käesoleva uurimise käigus tasakaalustatavaks. Eespool analüüsitud subsideerimiskavad annavad korduvaid soodustusi. Kui DEPB välja arvata (vt 54. põhjendust), puuduvad märgid selle kohta, et need programmid lähemas tulevikus järk-järgult kasutuselt kõrvaldatakse. India valitsuse väitel peaks DEPB asenduskava jõustuma kõige varem 1. aprillil 2006. Olukorda, mis tuleneb DEPB asendamisest väidetavalt “WTOga kokkusobiva” kavaga, mille kohta komisjonil puudub teave, tuleb hinnata sobival ajal. Samuti märgitakse, et üks koostööd tegevatest eksportijatest, kes varem sai DEPB-kava raames soodustusi, neid uurimisperioodi jooksul enam ei saanud (vt 33. põhjendust). Uurimisperioodi jooksul on see eksportija siiski saanud soodustusi ALS-kava raames, mis on samuti tollimaksu tagastamise kava. Juhul, kui DEPB 1. aprillil 2006 tühistatakse ja pärast seda eksportijatele enam soodustusi ei võimaldata, annab alternatiivne tasakaalustatavate subsiidiumide kava (ALS) siiski põhjust oletada, et subsideerimine jätkub tõenäoliselt DEPB-krediidiga sarnasel tasemel. Vahepeal saavad vaatlusaluse toote eksportijad jätkuvalt tasakaalustatavaid subsiidiume. Peale selle tuleb meelde tuletada, et kõik vaatlusaluse toote eksportijad vastavad mitme uuritud programmi tingimustele. Nendel asjaoludel peeti mõistlikuks järeldada, et subsideerimine tulevikus tõenäoliselt jätkub.

| (124) | Kuna on tõestatud, et subsideerimine jätkus uurimisperioodil ja jätkub tõenäoliselt ka edaspidi, ei ole subsideerimise kordumise tõenäosuse küsimus tähtis. |
| --- | --- |

(124)

Kuna on tõestatud, et subsideerimine jätkus uurimisperioodil ja jätkub tõenäoliselt ka edaspidi, ei ole subsideerimise kordumise tõenäosuse küsimus tähtis.

E.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU

1.   ÜHENDUSE TOODANG

| (125) | Ühenduses toodab samasugust toodet kümme tootjat, mis moodustab ühenduse kogutoodangu algmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(125)

Ühenduses toodab samasugust toodet kümme tootjat, mis moodustab ühenduse kogutoodangu algmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses.

2.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU

| (126) | Tuleb märkida, et esialgses uurimises koosnes ühenduse tootmisharu kaheksast tootjast. Kaks uut tootjat asuvad uutes liikmesriikides. Kuus äriühingut ei toetanud taotlust ega teinud kordusuurimises koostööd. Kaebust toetasid ja koostööd tegema nõustusid järgmised neli tootjat:






  — | DuPont Teijin Films, |
| --- | --- | --- |

(126)

Tuleb märkida, et esialgses uurimises koosnes ühenduse tootmisharu kaheksast tootjast. Kaks uut tootjat asuvad uutes liikmesriikides. Kuus äriühingut ei toetanud taotlust ega teinud kordusuurimises koostööd. Kaebust toetasid ja koostööd tegema nõustusid järgmised neli tootjat:

—

DuPont Teijin Films,

| — | Mitsubishi Polyester Film GmbH, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Polyester Film GmbH,

| — | Nuroll SpA, |
| --- | --- |

—

Nuroll SpA,

| — | Toray Plastics Europe. |
| --- | --- |

—

Toray Plastics Europe.

| (127) | Need äriühingud tegid uurimisel täielikult koostööd. Nende toodang moodustas 86 % ühenduse kogutoodangust uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(127)

Need äriühingud tegid uurimisel täielikult koostööd. Nende toodang moodustas 86 % ühenduse kogutoodangust uurimisperioodil.

| (128) | Seepärast leiti, et eespool nimetatud neli ühenduse tootjat annavad suurema osa ühenduse samasuguse toote kogutoodangust. Seega leitakse, et eespool nimetatud neli ühenduse tootjat moodustavad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 9 lõike 1 ja artikli 10 lõike 8 tähenduses ning edaspidi kasutatakse nende puhul mõistet “ühenduse tootmisharu”. |
| --- | --- |

(128)

Seepärast leiti, et eespool nimetatud neli ühenduse tootjat annavad suurema osa ühenduse samasuguse toote kogutoodangust. Seega leitakse, et eespool nimetatud neli ühenduse tootjat moodustavad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 9 lõike 1 ja artikli 10 lõike 8 tähenduses ning edaspidi kasutatakse nende puhul mõistet “ühenduse tootmisharu”.

F.   OLUKORD ÜHENDUSE TURUL

1.   SISSEJUHATAV MÄRKUS

| (129) | Järgmised hinnasuundumused põhinevad Eurostati impordihindadel ja sisaldavad nii konventsionaalseid tolli- ja dumpinguvastaseid makse kui ka hinnangulisi impordijärgseid kulusid. |
| --- | --- |

(129)

Järgmised hinnasuundumused põhinevad Eurostati impordihindadel ja sisaldavad nii konventsionaalseid tolli- ja dumpinguvastaseid makse kui ka hinnangulisi impordijärgseid kulusid.

2.   TARBIMINE ÜHENDUSE TURUL

| (130) | Ühenduse tarbimise kindlakstegemisel võeti aluseks ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdud toodangu maht, Eurostati andmed kogu ELi impordi kohta ja muude ühenduse tootjate poolt ühenduse turul müüdud toodangu maht. |
| --- | --- |

(130)

Ühenduse tarbimise kindlakstegemisel võeti aluseks ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdud toodangu maht, Eurostati andmed kogu ELi impordi kohta ja muude ühenduse tootjate poolt ühenduse turul müüdud toodangu maht.

| (131) | 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel langes ühenduse tarbimine 7 %. Täpsemalt püsis see 2001. ja 2002. aasta vahel üldjoontes stabiilsena, langes 2002. ja 2003. aasta vahel kuue protsendipunkti võrra ja lõpuks uurimisperioodil veel ühe protsendipunkti võrra. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ kogutarbimine tonnides | 271 417 | 271 787 | 253 890 | 251 491 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 100 | 94 | 93 |

(131)

2001. aasta ja uurimisperioodi vahel langes ühenduse tarbimine 7 %. Täpsemalt püsis see 2001. ja 2002. aasta vahel üldjoontes stabiilsena, langes 2002. ja 2003. aasta vahel kuue protsendipunkti võrra ja lõpuks uurimisperioodil veel ühe protsendipunkti võrra.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

EÜ kogutarbimine tonnides

271 417

271 787

253 890

251 491

Indeks (2001 = 100)

100

100

94

93

3.   IMPORT VAATLUSALUSEST RIIGIST

| (132) | Vaatlusalusest riigist pärineva impordi maht kasvas vaatlusperioodil 107 % ja jõudis uurimisperioodil 12 679 tonni tasemele, mis vastab 5,0 % turuosale. Esialgses uurimises käsitletud uurimisperioodi jooksul oli vaatlusaluse riigi turuosa 9,6 %, kuid langes 2001. aastal pärast meetmete kehtestamist 2,3 %le. |
| --- | --- |

(132)

Vaatlusalusest riigist pärineva impordi maht kasvas vaatlusperioodil 107 % ja jõudis uurimisperioodil 12 679 tonni tasemele, mis vastab 5,0 % turuosale. Esialgses uurimises käsitletud uurimisperioodi jooksul oli vaatlusaluse riigi turuosa 9,6 %, kuid langes 2001. aastal pärast meetmete kehtestamist 2,3 %le.

| (133) | Vaatlusalusest riigist pärit impordi hinnad kerkisid veidi 2001. ja 2003. aasta vahel, st pärast lõplike tasakaalustavate meetmete kehtestamist (kahe protsendipunkti võrra), kuid seejärel langesid uurimisperioodil viie protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(133)

Vaatlusalusest riigist pärit impordi hinnad kerkisid veidi 2001. ja 2003. aasta vahel, st pärast lõplike tasakaalustavate meetmete kehtestamist (kahe protsendipunkti võrra), kuid seejärel langesid uurimisperioodil viie protsendipunkti võrra.

| (134) | Võrdlus näitas, et import vaatlusalusest riigist lõi uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hindu alla 2–21 % võrra, sõltuvalt koostööd tegevast eksportijast. Võrdluse aluseks võeti koostööd tegevate eksportijate tegelikud ekspordihinnad ühendusse eksportimisel. 5., 6. ja 7. põhjenduses mainitud uurimise käigus täheldati, et suur osa ekspordihindadest ühendusse eksportimisel olid veidi kõrgemad lõplike dumpinguvastaste meetmete raames vastu võetud kohustustega kehtestatud minimaalsetest impordihindadest (vt 2. põhjendus) ja et India ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse eksportimisel olid oluliselt madalamad ühenduse suhtes kehtivatest hindadest. Kui hinna allalöömise arvutamisel oleks aluseks võetud ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse, oleks allalöömismarginaalid olnud seetõttu eespool nimetatust suuremad. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatlusaluse riigi impordi maht (tonnides) | 6 129 | 7 738 | 11 520 | 12 679 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 126 | 188 | 207 |
| Vaatlusaluse riigi impordi turuosa | 2,3 % | 2,8 % | 4,5 % | 5,0 % |
| Vaatlusaluse riigi impordi hind (eurot/tonn) | 2 010 | 2 025 | 2 060 | 1 952 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 101 | 102 | 97 |

(134)

Võrdlus näitas, et import vaatlusalusest riigist lõi uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hindu alla 2–21 % võrra, sõltuvalt koostööd tegevast eksportijast. Võrdluse aluseks võeti koostööd tegevate eksportijate tegelikud ekspordihinnad ühendusse eksportimisel. 5., 6. ja 7. põhjenduses mainitud uurimise käigus täheldati, et suur osa ekspordihindadest ühendusse eksportimisel olid veidi kõrgemad lõplike dumpinguvastaste meetmete raames vastu võetud kohustustega kehtestatud minimaalsetest impordihindadest (vt 2. põhjendus) ja et India ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse eksportimisel olid oluliselt madalamad ühenduse suhtes kehtivatest hindadest. Kui hinna allalöömise arvutamisel oleks aluseks võetud ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse, oleks allalöömismarginaalid olnud seetõttu eespool nimetatust suuremad.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Vaatlusaluse riigi impordi maht (tonnides)

6 129

7 738

11 520

12 679

Indeks (2001=100)

100

126

188

207

Vaatlusaluse riigi impordi turuosa

2,3 %

2,8 %

4,5 %

5,0 %

Vaatlusaluse riigi impordi hind (eurot/tonn)

2 010

2 025

2 060

1 952

Indeks (2001=100)

100

101

102

97

| (135) | Põhjenduses 6 viidatud uurimise käigus jõuti järeldusele, et kohustused on vaatlusaluse toote puhul sobimatud ja need tuleks tühistada. Need elemendid seletavad suurel määral Indiast pärit impordiga seoses täheldatud suundumusi, samuti põhjust, miks ühenduse tootmisharu ei ole varasemast subsideerimisest täielikult toibunud (vt 161. põhjendus). |
| --- | --- |

(135)

Põhjenduses 6 viidatud uurimise käigus jõuti järeldusele, et kohustused on vaatlusaluse toote puhul sobimatud ja need tuleks tühistada. Need elemendid seletavad suurel määral Indiast pärit impordiga seoses täheldatud suundumusi, samuti põhjust, miks ühenduse tootmisharu ei ole varasemast subsideerimisest täielikult toibunud (vt 161. põhjendus).

4.   IMPORT, MILLE PUHUL SELGUS KÕRVALEHOIDMINE

| (136) | Nagu on mainitud 4. põhjenduses, selgus ka see, et kõrvalehoidmine algsetest Indiast pärit importi puudutavatest meetmetest toimus Brasiilia ja Iisraeli kaudu. Sellest tulenevalt laiendati 2004. aasta novembris Indiast pärineva impordi suhtes kehtestatud meetmeid Brasiiliast ja Iisraelist saadetud samasuguse PET-kile impordile, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Brasiiliast või Iisraelist pärinevana või mitte, välja arvatud tegeliku Brasiilia tootja ja tegeliku Iisraeli tootja toodetud PET-kile. Nagu on viidatud 8. põhjenduses, vabastati ka üks teine Iisraeli tootja laiendatud meetmetest. Kaks eespool nimetatud menetlust andsid tunnistust sellest, et 2003. aastal importisid tegelikud Brasiilia ja Iisraeli tootjad oma tooteid ühendusse väga piiratud mahus (umbes 10 tonni Brasiiliast ja umbes 180 tonni Iisraelist). Tuleb meelde tuletada, et dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete eespool nimetatud laiendamise kuupäev on 137. ja 138. põhjenduses kirjeldatud suundumustest hilisem. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasiilia impordi maht (tonnides) | 1 231 | 2 533 | 2 159 | 1 225 |
| Brasiilia impordi turuosa | 0,5 % | 0,9 % | 0,9 % | 0,5 % |
| Brasiilia impordi hind (eurot/tonn) | 776 | 1 612 | 1 628 | 1 758 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 208 | 210 | 226 |
| Iisraeli impordi maht (tonnides) | 3 561 | 4 338 | 4 620 | 4 788 |
| Iisraeli impordi turuosa | 1,3 % | 1,6 % | 1,8 % | 1,9 % |
| Iisraeli impordi hind (eurot/tonn) | 2 052 | 1 821 | 1 678 | 1 790 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 89 | 82 | 87 |

(136)

Nagu on mainitud 4. põhjenduses, selgus ka see, et kõrvalehoidmine algsetest Indiast pärit importi puudutavatest meetmetest toimus Brasiilia ja Iisraeli kaudu. Sellest tulenevalt laiendati 2004. aasta novembris Indiast pärineva impordi suhtes kehtestatud meetmeid Brasiiliast ja Iisraelist saadetud samasuguse PET-kile impordile, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Brasiiliast või Iisraelist pärinevana või mitte, välja arvatud tegeliku Brasiilia tootja ja tegeliku Iisraeli tootja toodetud PET-kile. Nagu on viidatud 8. põhjenduses, vabastati ka üks teine Iisraeli tootja laiendatud meetmetest. Kaks eespool nimetatud menetlust andsid tunnistust sellest, et 2003. aastal importisid tegelikud Brasiilia ja Iisraeli tootjad oma tooteid ühendusse väga piiratud mahus (umbes 10 tonni Brasiiliast ja umbes 180 tonni Iisraelist). Tuleb meelde tuletada, et dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete eespool nimetatud laiendamise kuupäev on 137. ja 138. põhjenduses kirjeldatud suundumustest hilisem.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Brasiilia impordi maht (tonnides)

1 231

2 533

2 159

1 225

Brasiilia impordi turuosa

0,5 %

0,9 %

0,9 %

0,5 %

Brasiilia impordi hind (eurot/tonn)

776

1 612

1 628

1 758

Indeks (2001=100)

100

208

210

226

Iisraeli impordi maht (tonnides)

3 561

4 338

4 620

4 788

Iisraeli impordi turuosa

1,3 %

1,6 %

1,8 %

1,9 %

Iisraeli impordi hind (eurot/tonn)

2 052

1 821

1 678

1 790

Indeks (2001=100)

100

89

82

87

| (137) | Brasiiliast pärit impordi maht kahekordistus 2001. ja 2002. aasta vahel, langes 2003. aastal veidi ning uurimisperioodil veel lisaks, jõudes 2001. aasta taseme lähedale, mis võib olla seotud eespool nimetatud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitlenud uurimise algatamisega 2004. aastal. Samamoodi kasvas Brasiiliast pärit impordi turuosa 2001. aasta 0,5 % tasemelt 2002. aastal 0,9 %ni, langedes seejärel uurimisperioodil 0,5 %le. Import Brasiiliast toimus 2001. aastal väga madalate hindadega. Kõnealused impordihinnad kasvasid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, jõudes umbes 1 800 euro tasemele tonni kohta, mis on mõnevõrra madalam kui Indiast pärit impordi hinnad. |
| --- | --- |

(137)

Brasiiliast pärit impordi maht kahekordistus 2001. ja 2002. aasta vahel, langes 2003. aastal veidi ning uurimisperioodil veel lisaks, jõudes 2001. aasta taseme lähedale, mis võib olla seotud eespool nimetatud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmist käsitlenud uurimise algatamisega 2004. aastal. Samamoodi kasvas Brasiiliast pärit impordi turuosa 2001. aasta 0,5 % tasemelt 2002. aastal 0,9 %ni, langedes seejärel uurimisperioodil 0,5 %le. Import Brasiiliast toimus 2001. aastal väga madalate hindadega. Kõnealused impordihinnad kasvasid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, jõudes umbes 1 800 euro tasemele tonni kohta, mis on mõnevõrra madalam kui Indiast pärit impordi hinnad.

| (138) | Iisraelist pärit impordi maht kasvas 2001. aasta tasemelt, mis oli umbes 3 600 tonni, uurimisperioodil jõudsalt umbes 4 800 tonnini. Iisraelist pärit impordi turuosa kasvas 2001. aasta 1,3 % tasemelt uurimisperioodil 1,9 %ni. Iisraeli impordihinnad langesid 2001. aasta tasemelt, mis oli umbes 2 000 eurot tonni kohta, uurimisperioodil umbes 1 800 euroni tonni kohta. Ka Iisraeli ekspordi hind oli uurimisperioodil veidi madalam kui India impordi hind. |
| --- | --- |

(138)

Iisraelist pärit impordi maht kasvas 2001. aasta tasemelt, mis oli umbes 3 600 tonni, uurimisperioodil jõudsalt umbes 4 800 tonnini. Iisraelist pärit impordi turuosa kasvas 2001. aasta 1,3 % tasemelt uurimisperioodil 1,9 %ni. Iisraeli impordihinnad langesid 2001. aasta tasemelt, mis oli umbes 2 000 eurot tonni kohta, uurimisperioodil umbes 1 800 euroni tonni kohta. Ka Iisraeli ekspordi hind oli uurimisperioodil veidi madalam kui India impordi hind.

5.   IMPORT KOREA VABARIIGIST

| (139) | Nagu viidatud 2. põhjenduses, kehtestas nõukogu 2001. aastal lõplikud dumpinguvastased meetmed Korea Vabariigist pärineva PET-kile impordi suhtes väärtuselise tollimaksumäärana vahemikus 0–13,4 %. Korea Vabariigist ühendusse imporditud PET-kile kogused vähenesid pärast eespool nimetatud meetmete kehtestamist umbes 34 000 tonni tasemelt 2001. aastal umbes 23 200 tonnini uurimisperioodil. Korea toodete turuosa langes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahele jäänud ajal samuti umbes kolme protsendipunkti võrra. Korea toodete hinnad langesid 2001. ja 2002. aasta vahel 7 % võrra, kasvasid 2003. aastal kolme protsendipunkti võrra ja uurimisperioodil veel ühe protsendipunkti võrra. Eurostati statistika kohaselt olid Korea ekspordihinnad India ekspordihindadest püsivalt kõrgemad, kuid ühenduse tootmisharu hindadest madalamad. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõuna-Korea impordi maht (tonnides) | 34 002 | 30 187 | 25 631 | 23 166 |
| Lõuna-Korea impordi turuosa | 12,5 % | 11,1 % | 10,1 % | 9,2 % |
| Lõuna-Korea impordi hind (eurot/tonn) | 2 514 | 2 339 | 2 422 | 2 434 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 93 | 96 | 97 |

(139)

Nagu viidatud 2. põhjenduses, kehtestas nõukogu 2001. aastal lõplikud dumpinguvastased meetmed Korea Vabariigist pärineva PET-kile impordi suhtes väärtuselise tollimaksumäärana vahemikus 0–13,4 %. Korea Vabariigist ühendusse imporditud PET-kile kogused vähenesid pärast eespool nimetatud meetmete kehtestamist umbes 34 000 tonni tasemelt 2001. aastal umbes 23 200 tonnini uurimisperioodil. Korea toodete turuosa langes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahele jäänud ajal samuti umbes kolme protsendipunkti võrra. Korea toodete hinnad langesid 2001. ja 2002. aasta vahel 7 % võrra, kasvasid 2003. aastal kolme protsendipunkti võrra ja uurimisperioodil veel ühe protsendipunkti võrra. Eurostati statistika kohaselt olid Korea ekspordihinnad India ekspordihindadest püsivalt kõrgemad, kuid ühenduse tootmisharu hindadest madalamad.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Lõuna-Korea impordi maht (tonnides)

34 002

30 187

25 631

23 166

Lõuna-Korea impordi turuosa

12,5 %

11,1 %

10,1 %

9,2 %

Lõuna-Korea impordi hind (eurot/tonn)

2 514

2 339

2 422

2 434

Indeks (2001=100)

100

93

96

97

6.   IMPORT TEISTEST RIIKIDEST

| (140) | Teistest, eespool nimetamata kolmandatest riikidest pärineva impordi maht langes 2001. aasta tasemelt, mis oli umbes 41 000 tonni ja vastas 15 % turuosale, uurimisperioodil umbes 40 000 tonnini, mis vastab 16 % turuosale. Turuosa kasvas, kuna tarbimine (nimetaja) kahanes rohkem kui eespool nimetatud import (lugeja). Teistest, eespool nimetamata kolmandatest riikidest pärineva impordi keskmised hinnad kasvasid 2001. aasta 5 300 euro tasemelt tonni kohta 2002. aastal umbes 6 000 euroni tonni kohta ja seejärel langesid uurimisperioodil umbes 4 800 euroni tonni kohta. Sellised hinnad on nii India kui ka ühenduse tootmisharu hindadest oluliselt kõrgemad. Nende kolmandate riikide seas oli tähtsaim ühendusse eksportiv riik USA, kes eksportis uurimisperioodil umbes 17 500 tonni. USAst pärit impordi hinnad (uurimisperioodil umbes 6 700 eurot tonni kohta) olid oluliselt kõrgemad, võrreldes impordiga vaatlusalusest riigist, samuti olid need kõrgemad ühenduse hindadest uurimisperioodil. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eespool nimetamata riikide impordi maht (tonnides) | 41 098 | 31 324 | 35 093 | 39 869 |
| Eespool nimetamata riikide impordi turuosa | 15 % | 12 % | 14 % | 16 % |
| Eespool nimetamata riikide impordi hind (eurot/tonn) | 5 312 | 6 000 | 5 125 | 4 803 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 113 | 96 | 90 |

(140)

Teistest, eespool nimetamata kolmandatest riikidest pärineva impordi maht langes 2001. aasta tasemelt, mis oli umbes 41 000 tonni ja vastas 15 % turuosale, uurimisperioodil umbes 40 000 tonnini, mis vastab 16 % turuosale. Turuosa kasvas, kuna tarbimine (nimetaja) kahanes rohkem kui eespool nimetatud import (lugeja). Teistest, eespool nimetamata kolmandatest riikidest pärineva impordi keskmised hinnad kasvasid 2001. aasta 5 300 euro tasemelt tonni kohta 2002. aastal umbes 6 000 euroni tonni kohta ja seejärel langesid uurimisperioodil umbes 4 800 euroni tonni kohta. Sellised hinnad on nii India kui ka ühenduse tootmisharu hindadest oluliselt kõrgemad. Nende kolmandate riikide seas oli tähtsaim ühendusse eksportiv riik USA, kes eksportis uurimisperioodil umbes 17 500 tonni. USAst pärit impordi hinnad (uurimisperioodil umbes 6 700 eurot tonni kohta) olid oluliselt kõrgemad, võrreldes impordiga vaatlusalusest riigist, samuti olid need kõrgemad ühenduse hindadest uurimisperioodil.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Eespool nimetamata riikide impordi maht (tonnides)

41 098

31 324

35 093

39 869

Eespool nimetamata riikide impordi turuosa

15 %

12 %

14 %

16 %

Eespool nimetamata riikide impordi hind (eurot/tonn)

5 312

6 000

5 125

4 803

Indeks (2001=100)

100

113

96

90

G.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU MAJANDUSLIK OLUKORD

| (141) | Vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 5 uuris komisjon kõiki asjaomaseid majandustegureid ja -näitajaid, mis avaldavad mõju ühenduse tootmisharu olukorrale. |
| --- | --- |

(141)

Vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 5 uuris komisjon kõiki asjaomaseid majandustegureid ja -näitajaid, mis avaldavad mõju ühenduse tootmisharu olukorrale.

1.   TOOTMINE

| (142) | Ühenduse tootmisharu tootmine kasvas 2002. aastal 10 %, langedes järgnenud aastatel aga 2001. aasta tasemele ja jäädes sinna püsima. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (tonnides) | 171 142 | 187 620 | 171 975 | 169 288 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 110 | 100 | 99 |

(142)

Ühenduse tootmisharu tootmine kasvas 2002. aastal 10 %, langedes järgnenud aastatel aga 2001. aasta tasemele ja jäädes sinna püsima.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Tootmine (tonnides)

171 142

187 620

171 975

169 288

Indeks (2001=100)

100

110

100

99

2.   TOOTMISVÕIMSUS JA SELLE RAKENDUSASTMED

| (143) | Tootmisvõimsus langes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel vähesel määral (3 % võrra). Tootmine püsis stabiilsena, kuid tootmisvõimsus vähenes veidi, mis suurendas mõnevõrra tootmisvõimsuse rakendusastet. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 200 037 | 202 542 | 190 393 | 193 888 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 101 | 95 | 97 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 86 % | 93 % | 90 % | 87 % |
| Indeks (2001=100) | 100 | 108 | 106 | 102 |

(143)

Tootmisvõimsus langes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel vähesel määral (3 % võrra). Tootmine püsis stabiilsena, kuid tootmisvõimsus vähenes veidi, mis suurendas mõnevõrra tootmisvõimsuse rakendusastet.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus (tonnides)

200 037

202 542

190 393

193 888

Indeks (2001=100)

100

101

95

97

Tootmisvõimsuse rakendamine

86 %

93 %

90 %

87 %

Indeks (2001=100)

100

108

106

102

3.   VARUD

| (144) | Ühenduse tootmisharu lõppvarude tase on pärast 2002. aasta märkimisväärset tõusu stabiilselt langenud. Uurimisperioodil oli varude tase 28 % võrra madalam kui aastal 2001. Et samasugust toodet toodetakse üldjuhul tellimuse alusel, ei ole varude tase eriti tähtis. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 22 322 | 31 479 | 23 676 | 16 090 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 141 | 106 | 72 |

(144)

Ühenduse tootmisharu lõppvarude tase on pärast 2002. aasta märkimisväärset tõusu stabiilselt langenud. Uurimisperioodil oli varude tase 28 % võrra madalam kui aastal 2001. Et samasugust toodet toodetakse üldjuhul tellimuse alusel, ei ole varude tase eriti tähtis.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

22 322

31 479

23 676

16 090

Indeks (2001=100)

100

141

106

72

4.   MÜÜGIMAHT

| (145) | Ühenduse tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele ühenduse turul suurenes 2002. aastal pärast meetmete rakendamist, kuid langes seejärel 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel 12 protsendipunkti võrra. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ müük sõltumatutele tarbijatele (tonnides) | 142 173 | 156 716 | 141 959 | 139 874 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 110 | 100 | 98 |

(145)

Ühenduse tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele ühenduse turul suurenes 2002. aastal pärast meetmete rakendamist, kuid langes seejärel 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel 12 protsendipunkti võrra.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

EÜ müük sõltumatutele tarbijatele (tonnides)

142 173

156 716

141 959

139 874

Indeks (2001=100)

100

110

100

98

5.   TURUOSA

| (146) | Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal umbes kahe protsendipunkti võrra. Täpsemalt võitis ühenduse tootmisharu pärast tasakaalustavate ja dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2002. aastal juurde peaaegu neli protsendipunkti, kaotas 2003. aastal ligi viisprotsendipunkti ja uurimisperioodil veel ühe protsendipunkti. See suundumus ja saavutatud tase on ilmutanud paranemise märke, võrreldes sellega, mida täheldati enne tasakaalustavate meetmete kehtestamist, kui ühenduse tootmisharu turuosa oli langenud umbes 57 %lt umbes 50 % le. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu turuosa | 61,6 % | 65,3 % | 60,6 % | 59,5 % |
| Indeks (2001=100) | 100 | 106 | 98 | 97 |

(146)

Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal umbes kahe protsendipunkti võrra. Täpsemalt võitis ühenduse tootmisharu pärast tasakaalustavate ja dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2002. aastal juurde peaaegu neli protsendipunkti, kaotas 2003. aastal ligi viisprotsendipunkti ja uurimisperioodil veel ühe protsendipunkti. See suundumus ja saavutatud tase on ilmutanud paranemise märke, võrreldes sellega, mida täheldati enne tasakaalustavate meetmete kehtestamist, kui ühenduse tootmisharu turuosa oli langenud umbes 57 %lt umbes 50 % le.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu turuosa

61,6 %

65,3 %

60,6 %

59,5 %

Indeks (2001=100)

100

106

98

97

6.   KASV

| (147) | 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel langes ühenduse tarbimine 7 %. Ühenduse tootmisharu turuosa langes umbes kaks protsendipunkti, samal ajal kui asjaomase impordi turuosa kasvas 2,7 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(147)

2001. aasta ja uurimisperioodi vahel langes ühenduse tarbimine 7 %. Ühenduse tootmisharu turuosa langes umbes kaks protsendipunkti, samal ajal kui asjaomase impordi turuosa kasvas 2,7 protsendipunkti.

7.   TÖÖHÕIVE

| (148) | Ühenduse tootmisharu tööhõive tase vähenes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel 8 %. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu tööhõive | 2 323 | 2 310 | 2 235 | 2 134 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 99 | 96 | 92 |

(148)

Ühenduse tootmisharu tööhõive tase vähenes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel 8 %.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu tööhõive

2 323

2 310

2 235

2 134

Indeks (2001=100)

100

99

96

92

8.   TOOTLIKKUS

| (149) | Ühenduse tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, suurenes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel 8 %. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus (tonni töötaja kohta) | 74 | 81 | 77 | 79 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 110 | 104 | 108 |

(149)

Ühenduse tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, suurenes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel 8 %.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Tootlikkus (tonni töötaja kohta)

74

81

77

79

Indeks (2001=100)

100

110

104

108

9.   MÜÜGIHINNAD JA OMAMAISEID HINDU MÕJUTAVAD TEGURID

| (150) | Ühenduse tootmisharu ühiku müügihind kasvas 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel 4 %. Hinna selline areng on üldiselt kooskõlas tootmiskulu ja põhitoorainekulu arenguga, mis ilmutas vaatlusalusel perioodil samuti tõusutendentsi. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühikuhind EÜ turul (eurot/tonn) | 3 010 | 3 009 | 3 130 | 3 118 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 100 | 104 | 104 |

(150)

Ühenduse tootmisharu ühiku müügihind kasvas 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel 4 %. Hinna selline areng on üldiselt kooskõlas tootmiskulu ja põhitoorainekulu arenguga, mis ilmutas vaatlusalusel perioodil samuti tõusutendentsi.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Ühikuhind EÜ turul (eurot/tonn)

3 010

3 009

3 130

3 118

Indeks (2001=100)

100

100

104

104

10.   PALGAD

| (151) | 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel kasvas keskmine palk töötaja kohta 12 %, see näitaja ületab samal perioodil ühenduse majanduses üldiselt täheldatud keskmise tööjõuühiku nominaalkulu kasvumäära (6 %). | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aastane tööjõukulu töötaja kohta (000 eurot) | 56 | 60 | 62 | 63 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 107 | 110 | 112 |

(151)

2001. aasta ja uurimisperioodi vahel kasvas keskmine palk töötaja kohta 12 %, see näitaja ületab samal perioodil ühenduse majanduses üldiselt täheldatud keskmise tööjõuühiku nominaalkulu kasvumäära (6 %).

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Aastane tööjõukulu töötaja kohta (000 eurot)

56

60

62

63

Indeks (2001=100)

100

107

110

112

11.   INVESTEERINGUD

| (152) | Ühenduse tootmisharu poolt aastas vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute voog on 2002. aastast saadik pidevalt kahanenud. 2002. aastal toimunud tõusu saab seletada ühe tootja investeeringutega tootmisvahenditesse ja teise tootja investeeringuga teatavate tootmisliinide sulgemise hõlbustamiseks. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Puhasinvesteeringud (000 eurot) | 334 426 | 38 326 | 34 979 | 29 341 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 115 | 105 | 88 |

(152)

Ühenduse tootmisharu poolt aastas vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute voog on 2002. aastast saadik pidevalt kahanenud. 2002. aastal toimunud tõusu saab seletada ühe tootja investeeringutega tootmisvahenditesse ja teise tootja investeeringuga teatavate tootmisliinide sulgemise hõlbustamiseks.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Puhasinvesteeringud (000 eurot)

334 426

38 326

34 979

29 341

Indeks (2001=100)

100

115

105

88

12.   KASUMLIKKUS JA INVESTEERINGUTASUVUS

| (153) | Ühenduse tootmisharu kasumlikkus, mille puhul ilmnes vaatlusalusel perioodil järkjärguline paranemistendents, püsis 2001. aasta (–5,2 %) ja uurimisperioodi (–2,5 %) vahel siiski negatiivsena. Investeeringute tasuvus, mida väljendatakse kasumi protsentuaalse suurusena investeeringute raamatupidamislikust puhasväärtusest, järgis kogu vaatlusalusel perioodil sama suundumust. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sõltumatutele klientidele suunatud EÜ müügi tasuvus (netokäibe %) | –5,2 % | –1,9 % | –2,7 % | –2,5 % |
| Investeeringutasuvus (raamatupidamisliku puhasväärtuse %na) | –4,6 % | –1,9 % | –2,9 % | –2,9 % |

(153)

Ühenduse tootmisharu kasumlikkus, mille puhul ilmnes vaatlusalusel perioodil järkjärguline paranemistendents, püsis 2001. aasta (–5,2 %) ja uurimisperioodi (–2,5 %) vahel siiski negatiivsena. Investeeringute tasuvus, mida väljendatakse kasumi protsentuaalse suurusena investeeringute raamatupidamislikust puhasväärtusest, järgis kogu vaatlusalusel perioodil sama suundumust.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Sõltumatutele klientidele suunatud EÜ müügi tasuvus (netokäibe %)

–5,2 %

–1,9 %

–2,7 %

–2,5 %

Investeeringutasuvus (raamatupidamisliku puhasväärtuse %na)

–4,6 %

–1,9 %

–2,9 %

–2,9 %

13.   RAHAKÄIVE JA KAPITALI KAASAMISE VÕIME

| (154) | Rahakäibe osas halvenes olukord 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel, seda peamiselt teiste mitterahaliste artiklite, näiteks põhivara kulumi ja varude muutuste tõttu. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahakäive (000 eurot) | 44 503 | 42 047 | 49 486 | 32 150 |
| Indeks (2001=100) | 100 | 94 | 111 | 72 |

(154)

Rahakäibe osas halvenes olukord 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel, seda peamiselt teiste mitterahaliste artiklite, näiteks põhivara kulumi ja varude muutuste tõttu.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Rahakäive (000 eurot)

44 503

42 047

49 486

32 150

Indeks (2001=100)

100

94

111

72

| (155) | Uurimine on näidanud, et ühenduse tootjate raske finantsolukord on nende kapitalivajadusele kahjulikult mõjunud. Ehkki mitmed neist äriühingutest kuuluvad suurte äriühingute koosseisu, ei ole kapitalivajadused alati soovitud tasemel kaetud, kuna rahalisi vahendeid eraldatakse neis kontsernides üldjuhul kõige tasuvamatele üksustele. Seda suhtelist võimetust kapitali kaasata saab seostada 152. põhjenduses mainitud vähenevate investeeringutega. |
| --- | --- |

(155)

Uurimine on näidanud, et ühenduse tootjate raske finantsolukord on nende kapitalivajadusele kahjulikult mõjunud. Ehkki mitmed neist äriühingutest kuuluvad suurte äriühingute koosseisu, ei ole kapitalivajadused alati soovitud tasemel kaetud, kuna rahalisi vahendeid eraldatakse neis kontsernides üldjuhul kõige tasuvamatele üksustele. Seda suhtelist võimetust kapitali kaasata saab seostada 152. põhjenduses mainitud vähenevate investeeringutega.

14.   SUBSIDEERIMISE ULATUS

| (156) | Võttes arvesse asjaomasest riigist pärineva impordi mahtu ning hindu, ei saa tegelike subsiidiumimarginaalide mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks, eriti läbipaistvatel ja seega ülimalt hinnatundlikel turgudel, nagu vaatlusaluse toote turg. |
| --- | --- |

(156)

Võttes arvesse asjaomasest riigist pärineva impordi mahtu ning hindu, ei saa tegelike subsiidiumimarginaalide mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks, eriti läbipaistvatel ja seega ülimalt hinnatundlikel turgudel, nagu vaatlusaluse toote turg.

15.   TOIBUMINE VARASEMA SUBSIDEERIMISE JA VARASEMA DUMPINGU TAGAJÄRGEDEST

| (157) | Ehkki eespool käsitletud indikaatorid näitavad ühenduse tootmisharu majandusliku ja rahalise olukorra mõningast paranemist pärast lõplike tasakaalustavate meetmete kehtestamist 1999. aastal ja pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2001. aastal, annavad need ühtlasi tunnistust sellest, et ühenduse tootmisharu on endiselt habras ja haavatav. |
| --- | --- |

(157)

Ehkki eespool käsitletud indikaatorid näitavad ühenduse tootmisharu majandusliku ja rahalise olukorra mõningast paranemist pärast lõplike tasakaalustavate meetmete kehtestamist 1999. aastal ja pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2001. aastal, annavad need ühtlasi tunnistust sellest, et ühenduse tootmisharu on endiselt habras ja haavatav.

16.   JÄRELDUS

| (158) | Nagu on näidatud põhjendustes 132–135, on vaatlusalusest riigist pärit impordi maht 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel kahekordistunud. Arvestades, et tarbimine langes sama perioodi jooksul 7 %, tõi see kaasa India eksportijate turuosa järsu tõusu 2001. aasta 2,3 % tasemelt 5,0 %ni uurimisperioodil. Samal ajal püsisid India ekspordi hinnad suhteliselt stabiilselt umbes 2 000 euro juures tonni kohta, lüües seega oluliselt alla ühenduse tootmisharu hindu. |
| --- | --- |

(158)

Nagu on näidatud põhjendustes 132–135, on vaatlusalusest riigist pärit impordi maht 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel kahekordistunud. Arvestades, et tarbimine langes sama perioodi jooksul 7 %, tõi see kaasa India eksportijate turuosa järsu tõusu 2001. aasta 2,3 % tasemelt 5,0 %ni uurimisperioodil. Samal ajal püsisid India ekspordi hinnad suhteliselt stabiilselt umbes 2 000 euro juures tonni kohta, lüües seega oluliselt alla ühenduse tootmisharu hindu.

| (159) | 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel toimus positiivne areng järgmiste indikaatorite osas: ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine ja tootlikkus kasvasid ning lõppvarud vähenesid. Ühiku müügihinnad kasvasid 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel koos tooraine maksumusega. Kasumlikkus paranes, kuid jäi uurimisperioodil negatiivseks, sama toimus ka investeeringutasuvuse osas. Palkade osas toimus positiivne areng. |
| --- | --- |

(159)

2001. aasta ja uurimisperioodi vahel toimus positiivne areng järgmiste indikaatorite osas: ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine ja tootlikkus kasvasid ning lõppvarud vähenesid. Ühiku müügihinnad kasvasid 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel koos tooraine maksumusega. Kasumlikkus paranes, kuid jäi uurimisperioodil negatiivseks, sama toimus ka investeeringutasuvuse osas. Palkade osas toimus positiivne areng.

| (160) | Järgmised indikaatorid seevastu arenesid negatiivses suunas: ühenduse tootmisharu turuosa langes marginaalselt, toodang ja tootmismaht langesid, müügimaht langes ning tööhõive, summaarne rahakäive ja investeeringud vähenesid. Seepärast ilmutab ühenduse tootmisharu 2001. aastast saadik segaseid suundumusi – ehkki mõned indikaatorid on näidanud positiivset arengutendentsi, iseloomustab mitmeid teisi negatiivne tendents. |
| --- | --- |

(160)

Järgmised indikaatorid seevastu arenesid negatiivses suunas: ühenduse tootmisharu turuosa langes marginaalselt, toodang ja tootmismaht langesid, müügimaht langes ning tööhõive, summaarne rahakäive ja investeeringud vähenesid. Seepärast ilmutab ühenduse tootmisharu 2001. aastast saadik segaseid suundumusi – ehkki mõned indikaatorid on näidanud positiivset arengutendentsi, iseloomustab mitmeid teisi negatiivne tendents.

| (161) | Kui võrrelda eespool toodud suundumusi nendega, mida kirjeldatakse määrustes, millega kehtestatakse ajutised ja lõplikud tasakaalustavad meetmed, on üldhinnang taas segane. Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel ainult kahe protsendipunkti võrra, samal ajal kui lõplike tasakaalustavate meetmete vastuvõtmisele eelnenud neljal aastal oli langus peaaegu seitse protsendipunkti. Seepärast võib tunnistada, et meetmed on täitnud ühe oma eesmärgi, nimelt aeglustanud turuosa vähenemist. Teisalt on ühenduse tootmisharu kasumlikkus uurimisperioodil madalam kui enne lõplike tasakaalustavate meetmete kehtestamist. Kui meetmetest poleks Brasiiliast ja Iisraelist importimisega kõrvale hoitud, oleks olukord võinud olla soodsam. Lisaks tuleb meenutada, et meetmete tõhusust ja seega nende parandavat toimet ühenduse tootmisharu kahjustavale olukorrale õõnestas rängalt asjaolu, et kohustused ei toiminud nõuetekohaselt, nagu on viidatud 135. põhjenduses. |
| --- | --- |

(161)

Kui võrrelda eespool toodud suundumusi nendega, mida kirjeldatakse määrustes, millega kehtestatakse ajutised ja lõplikud tasakaalustavad meetmed, on üldhinnang taas segane. Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel ainult kahe protsendipunkti võrra, samal ajal kui lõplike tasakaalustavate meetmete vastuvõtmisele eelnenud neljal aastal oli langus peaaegu seitse protsendipunkti. Seepärast võib tunnistada, et meetmed on täitnud ühe oma eesmärgi, nimelt aeglustanud turuosa vähenemist. Teisalt on ühenduse tootmisharu kasumlikkus uurimisperioodil madalam kui enne lõplike tasakaalustavate meetmete kehtestamist. Kui meetmetest poleks Brasiiliast ja Iisraelist importimisega kõrvale hoitud, oleks olukord võinud olla soodsam. Lisaks tuleb meenutada, et meetmete tõhusust ja seega nende parandavat toimet ühenduse tootmisharu kahjustavale olukorrale õõnestas rängalt asjaolu, et kohustused ei toiminud nõuetekohaselt, nagu on viidatud 135. põhjenduses.

| (162) | Seepärast tuleb järeldada, et ühenduse tootmisharu olukord ei ole paranenud niisugusel määral, mida pärast lõplike tasakaalustavate ja dumpinguvastaste meetmete kehtestamist oodata võiks. Ühenduse tootmisharu olukord on seega endiselt habras. |
| --- | --- |

(162)

Seepärast tuleb järeldada, et ühenduse tootmisharu olukord ei ole paranenud niisugusel määral, mida pärast lõplike tasakaalustavate ja dumpinguvastaste meetmete kehtestamist oodata võiks. Ühenduse tootmisharu olukord on seega endiselt habras.

| (163) | Lisaks esialgsetest meetmetest kõrvalehoidmisele ja asjaolule, et kohustus ei andnud soovitud tulemust, analüüsiti ka seda, kas ühenduse tootmisharu püsivalt viletsat rahalist olukorda võiksid seletada muud tegurid, näiteks import teistest riikidest või ühenduse tootmisharu hüpoteetiline ebaefektiivsus. Selles suhtes leiti, et ei saa välistada võimalust, et Korea Vabariigist pärinev import ja kahanev tarbimine on olukorda teataval määral mõjutanud. Ent need kaks tegurit eraldi võetuna ei seleta ühenduse tootmisharu praegust olukorda. Lõppkokkuvõttes on tähtis see, kuidas ühenduse tootmisharu areneks tasakaalustavate meetmete puudumisel ja kas kahju kordumine on tõenäoline. Seda küsimust käsitletakse järgmises lõikes. |
| --- | --- |

(163)

Lisaks esialgsetest meetmetest kõrvalehoidmisele ja asjaolule, et kohustus ei andnud soovitud tulemust, analüüsiti ka seda, kas ühenduse tootmisharu püsivalt viletsat rahalist olukorda võiksid seletada muud tegurid, näiteks import teistest riikidest või ühenduse tootmisharu hüpoteetiline ebaefektiivsus. Selles suhtes leiti, et ei saa välistada võimalust, et Korea Vabariigist pärinev import ja kahanev tarbimine on olukorda teataval määral mõjutanud. Ent need kaks tegurit eraldi võetuna ei seleta ühenduse tootmisharu praegust olukorda. Lõppkokkuvõttes on tähtis see, kuidas ühenduse tootmisharu areneks tasakaalustavate meetmete puudumisel ja kas kahju kordumine on tõenäoline. Seda küsimust käsitletakse järgmises lõikes.

| (164) | Kaks eksportivat tootjat väitsid, et ühenduse tootmisharu olukorda mõjutavad oluliselt import USAst, palkade tõus ühenduse tootmisharus ja ühenduse tarbimise vähenemine. Seoses USAst pärineva impordiga meenutatakse (vt 140. põhjendus), et USA impordi hinnad olid keskmiselt märkimisväärselt kõrgemad, võrreldes impordiga vaatlusalusest riigist, ning kõrgemad ka ühenduse hindadest uurimisperioodil. Samuti tehti kindlaks, et sellest riigist pärineva impordi hinnad jäid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul eespool mainitud hindadest oluliselt kõrgemaks. Sellest saab põhjendatult järeldada, et nimetatud tegur ei avaldanud ühenduse tootmisharu olukorrale negatiivset mõju. Seoses palgatõusuga töötaja kohta vaatlusalusel perioodil (12 %) tuleb märkida, et selle teguri negatiivset mõju ühenduse tootmisharu olukorrale tasakaalustab suurel määral samaaegne tööhõive vähenemine, millest tulenevalt palgakulud suurenesid ainult 3,3 %. Seepärast tuli tagasi lükata väide, nagu oleks see tegur ühenduse tootmisharu oluliselt mõjutanud. Seoses tarbimise vähenemisega on eespool tunnistatud, et see tegur võib ühenduse tootmisharu olukorda teataval määral mõjutada. Sellist mõju ei saa siiski pidada märkimisväärseks, arvestades, et ühenduse tootmisharu sõltumatutele klientidele suunatud müük vähenes kõigest 2 % võrra, samal ajal kui tarbimine vähenes 7 % võrra. Lõigetes F ja G toodud tulemusi silmas pidades ja eespool kirjeldatut arvesse võttes leitakse, et import USAst ei ole ühenduse tootmisharu olukorrale negatiivset mõju avaldanud ja et kui kaks ülejäänud tegurit on ka teatavat mõju avaldanud, ei saa seda oluliseks pidada. |
| --- | --- |

(164)

Kaks eksportivat tootjat väitsid, et ühenduse tootmisharu olukorda mõjutavad oluliselt import USAst, palkade tõus ühenduse tootmisharus ja ühenduse tarbimise vähenemine. Seoses USAst pärineva impordiga meenutatakse (vt 140. põhjendus), et USA impordi hinnad olid keskmiselt märkimisväärselt kõrgemad, võrreldes impordiga vaatlusalusest riigist, ning kõrgemad ka ühenduse hindadest uurimisperioodil. Samuti tehti kindlaks, et sellest riigist pärineva impordi hinnad jäid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul eespool mainitud hindadest oluliselt kõrgemaks. Sellest saab põhjendatult järeldada, et nimetatud tegur ei avaldanud ühenduse tootmisharu olukorrale negatiivset mõju. Seoses palgatõusuga töötaja kohta vaatlusalusel perioodil (12 %) tuleb märkida, et selle teguri negatiivset mõju ühenduse tootmisharu olukorrale tasakaalustab suurel määral samaaegne tööhõive vähenemine, millest tulenevalt palgakulud suurenesid ainult 3,3 %. Seepärast tuli tagasi lükata väide, nagu oleks see tegur ühenduse tootmisharu oluliselt mõjutanud. Seoses tarbimise vähenemisega on eespool tunnistatud, et see tegur võib ühenduse tootmisharu olukorda teataval määral mõjutada. Sellist mõju ei saa siiski pidada märkimisväärseks, arvestades, et ühenduse tootmisharu sõltumatutele klientidele suunatud müük vähenes kõigest 2 % võrra, samal ajal kui tarbimine vähenes 7 % võrra. Lõigetes F ja G toodud tulemusi silmas pidades ja eespool kirjeldatut arvesse võttes leitakse, et import USAst ei ole ühenduse tootmisharu olukorrale negatiivset mõju avaldanud ja et kui kaks ülejäänud tegurit on ka teatavat mõju avaldanud, ei saa seda oluliseks pidada.

H.   KAHJU JÄTKUMISE JA/VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

| (165) | Nagu juba näidatud, on tasakaalustavate meetmete kehtestamine võimaldanud ühenduse tootmisharul kahjust vaid teataval määral üle saada. Mitme eespool nimetatud elemendi tõttu on ühenduse tootmisharu olukord endiselt habras ja haavatav. Seepärast uuriti erinevaid tegureid, et teha kindlaks, kas ühenduse tootmisharu olukord püsiks muutumatuna, paraneks või halveneks, kui meetmed kehtetuks muutuksid. |
| --- | --- |

(165)

Nagu juba näidatud, on tasakaalustavate meetmete kehtestamine võimaldanud ühenduse tootmisharul kahjust vaid teataval määral üle saada. Mitme eespool nimetatud elemendi tõttu on ühenduse tootmisharu olukord endiselt habras ja haavatav. Seepärast uuriti erinevaid tegureid, et teha kindlaks, kas ühenduse tootmisharu olukord püsiks muutumatuna, paraneks või halveneks, kui meetmed kehtetuks muutuksid.

| (166) | Uurides, kas meetmete tühistamisel oleks kahju jätkumine ja/või kordumine tõenäoline, tugineti eelkõige koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud teabele. Samuti uuriti Eurostati andmete alusel muude eksportijate kui koostööd teinud eksportija impordihindu. Uuriti koostööd tegevate eksportivate tootjate hinnakäitumist teiste turgude suhtes, ekspordihindu ühendusse eksportimisel, tootmisvõimsust ja varusid. Samuti hinnati meetmete tühistamise tõenäolist mõju muu impordi hindadele. |
| --- | --- |

(166)

Uurides, kas meetmete tühistamisel oleks kahju jätkumine ja/või kordumine tõenäoline, tugineti eelkõige koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud teabele. Samuti uuriti Eurostati andmete alusel muude eksportijate kui koostööd teinud eksportija impordihindu. Uuriti koostööd tegevate eksportivate tootjate hinnakäitumist teiste turgude suhtes, ekspordihindu ühendusse eksportimisel, tootmisvõimsust ja varusid. Samuti hinnati meetmete tühistamise tõenäolist mõju muu impordi hindadele.

2.   KOLMANDATESSE RIIKIDESSE SUUNATUD EKSPORDI MAHTUDE JA HINDADE SEOS ÜHENDUSSE SUUNATUD EKSPORDI MAHTUDE JA HINDADEGA

| (167) | Leiti, et ühendusevälistesse riikidesse müüdud toodete keskmine ekspordihind oli tunduvalt madalam kui ühendusse müüdud toodete keskmine ekspordihind ja madalam ka siseturul kehtivatest hindadest. Eksportija müüs ELi mittekuuluvatele riikidele olulisi koguseid, mis moodustasid 73 % kogu eksportmüügist. Seepärast leiti, et meetmete aegumisel oleks eksportijatel ajend tuua olulised ekspordikogused teistest kolmandatest riikidest üle atraktiivsemale ühenduse turule hinnatasemega, mis isegi tõustes oleks allpool praegust hinnataset ühendusse eksportimisel. |
| --- | --- |

(167)

Leiti, et ühendusevälistesse riikidesse müüdud toodete keskmine ekspordihind oli tunduvalt madalam kui ühendusse müüdud toodete keskmine ekspordihind ja madalam ka siseturul kehtivatest hindadest. Eksportija müüs ELi mittekuuluvatele riikidele olulisi koguseid, mis moodustasid 73 % kogu eksportmüügist. Seepärast leiti, et meetmete aegumisel oleks eksportijatel ajend tuua olulised ekspordikogused teistest kolmandatest riikidest üle atraktiivsemale ühenduse turule hinnatasemega, mis isegi tõustes oleks allpool praegust hinnataset ühendusse eksportimisel.

3.   KASUTAMATA TOOTMISVÕIMSUS JA VARUD

| (168) | Keskmiselt oli koostööd teinud India tootjatel märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mis ületas uurimisperioodil ühendusse eksporditud koguse peaaegu kolmekordselt. Samamoodi on märkimisväärsed valmistoodete keskmised varud, mis moodustasid uurimisperioodi lõpus 16 % ühendusse eksporditud mahust. Seepärast on võimalus suurendada oluliselt EÜsse eksporditavaid koguseid, eriti seetõttu, et puuduvad märgid selle kohta, et kolmandate riikide turud või siseturg suudaksid vastu võtta rohkem toodangut. Seoses sellega tuleb märkida, et vähemalt veel nelja konkureeriva tootja olemasolu tõttu on väga ebatõenäoline, et India siseturg suudaks absorbeerida kõigi nelja koostööd teinud eksportiva tootja vaba tootmisvõimsuse. |
| --- | --- |

(168)

Keskmiselt oli koostööd teinud India tootjatel märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mis ületas uurimisperioodil ühendusse eksporditud koguse peaaegu kolmekordselt. Samamoodi on märkimisväärsed valmistoodete keskmised varud, mis moodustasid uurimisperioodi lõpus 16 % ühendusse eksporditud mahust. Seepärast on võimalus suurendada oluliselt EÜsse eksporditavaid koguseid, eriti seetõttu, et puuduvad märgid selle kohta, et kolmandate riikide turud või siseturg suudaksid vastu võtta rohkem toodangut. Seoses sellega tuleb märkida, et vähemalt veel nelja konkureeriva tootja olemasolu tõttu on väga ebatõenäoline, et India siseturg suudaks absorbeerida kõigi nelja koostööd teinud eksportiva tootja vaba tootmisvõimsuse.

4.   JÄRELDUS

| (169) | Seepärast on tõenäoline, et asjaomase riigi tootjad suurendavad ekspordimahtu ja/või suunavad ekspordi ümber ühenduse turule. Võrreldavate tooteliikide uurimine näitas, et koostööd tegevad eksportivad tootjad müüsid vaatlusalust toodet madalama hinnaga kui ühenduse tootmisharu (hinna allalöömise marginaal vahemikus 2–21 %). Kõnealused madalad hinnad kehtivad tõenäoliselt edasi või isegi vähenevad kooskõlas muude riikide jaoks kehtivate madalamate hindadega, nagu on mainitud 134. põhjenduses, ning selleks, et võita tagasi meetmete kehtestamisele eelnenud turuosa. Selline hinnakujundus koos asjaomase riigi eksportijate suutlikkusega tarnida vaatlusalust toodet suurtes kogustes ühenduse turule tugevdaks tõenäoliselt hindu allasuruva arengutendentsi mõju turul ning avaldaks eeldatavalt negatiivset toimet ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale. |
| --- | --- |

(169)

Seepärast on tõenäoline, et asjaomase riigi tootjad suurendavad ekspordimahtu ja/või suunavad ekspordi ümber ühenduse turule. Võrreldavate tooteliikide uurimine näitas, et koostööd tegevad eksportivad tootjad müüsid vaatlusalust toodet madalama hinnaga kui ühenduse tootmisharu (hinna allalöömise marginaal vahemikus 2–21 %). Kõnealused madalad hinnad kehtivad tõenäoliselt edasi või isegi vähenevad kooskõlas muude riikide jaoks kehtivate madalamate hindadega, nagu on mainitud 134. põhjenduses, ning selleks, et võita tagasi meetmete kehtestamisele eelnenud turuosa. Selline hinnakujundus koos asjaomase riigi eksportijate suutlikkusega tarnida vaatlusalust toodet suurtes kogustes ühenduse turule tugevdaks tõenäoliselt hindu allasuruva arengutendentsi mõju turul ning avaldaks eeldatavalt negatiivset toimet ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale.

| (170) | Nagu eespool näidatud, on ühenduse tootmisharu olukord jätkuvalt haavatav ja habras. Kui ühenduse tootmisharul tuleks seista silmitsi suurema subsideeritud hindadega impordiga vaatlusalusest riigist, tooks see tõenäoliselt kaasa ühenduse tootmisharu müügi, turuosa ja müügihindade vähenemise ning rahalise olukorra halvenemise esialgses uurimises täheldatud tasemeni. Sellele tuginedes järeldatakse, et meetmete tühistamine tooks tõenäoliselt kaasa ühenduse tootmisharu juba niigi ebasoodsa olukorra halvenemise ja veelgi suurema kahju. |
| --- | --- |

(170)

Nagu eespool näidatud, on ühenduse tootmisharu olukord jätkuvalt haavatav ja habras. Kui ühenduse tootmisharul tuleks seista silmitsi suurema subsideeritud hindadega impordiga vaatlusalusest riigist, tooks see tõenäoliselt kaasa ühenduse tootmisharu müügi, turuosa ja müügihindade vähenemise ning rahalise olukorra halvenemise esialgses uurimises täheldatud tasemeni. Sellele tuginedes järeldatakse, et meetmete tühistamine tooks tõenäoliselt kaasa ühenduse tootmisharu juba niigi ebasoodsa olukorra halvenemise ja veelgi suurema kahju.

I.   ÜHENDUSE HUVID

1.   SISSEJUHATUS

| (171) | Vastavalt algmääruse artiklile 31 uuriti, kas tasakaalustavate meetmete jätkuv kohaldamine oleks vastuolus ühenduse kui terviku huvidega. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(171)

Vastavalt algmääruse artiklile 31 uuriti, kas tasakaalustavate meetmete jätkuv kohaldamine oleks vastuolus ühenduse kui terviku huvidega. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel.

| (172) | Tuleks meenutada, et esialgse uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus tasakaalustavad meetmed on juba kehtinud, hinnata praeguste tasakaalustavate meetmete põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(172)

Tuleks meenutada, et esialgse uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus tasakaalustavad meetmed on juba kehtinud, hinnata praeguste tasakaalustavate meetmete põhjendamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

| (173) | Selle põhjal uuriti, kas kahjustava subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele vaatamata on kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järelduseni, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole antud juhul ühenduse huvides. |
| --- | --- |

(173)

Selle põhjal uuriti, kas kahjustava subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele vaatamata on kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järelduseni, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole antud juhul ühenduse huvides.

2.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU HUVID

| (174) | Ühenduse tootmisharu on tõestanud oma struktuurilist elujõulisust. Seda kinnitas tema eksportmüük, mis on 2001. aastast püsinud stabiilselt kõrgel tasemel, ja majandusliku olukorra positiivne areng, mida täheldati pärast tasakaalustavate meetmete kehtestamist 1999. aastal. Eriti asjaolu, et ühenduse tootmisharu turuosa vähenemine peaaegu peatus paaril aastal enne uurimisperioodi, on teravas vastuolus meetmete kehtestamisele eelnenud olukorraga. Samuti vähenes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel ühenduse tootmisharu kahjum. Veel tuleb meenutada, et on avastatud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmine, milleks kasutatakse importi Brasiiliast ja Iisraelist, ning et kohustusel ei olnud soovitud mõju. Kui sellist arengut poleks toimunud, oleks ühenduse tootmisharu olukord olnud veelgi soodsam. |
| --- | --- |

(174)

Ühenduse tootmisharu on tõestanud oma struktuurilist elujõulisust. Seda kinnitas tema eksportmüük, mis on 2001. aastast püsinud stabiilselt kõrgel tasemel, ja majandusliku olukorra positiivne areng, mida täheldati pärast tasakaalustavate meetmete kehtestamist 1999. aastal. Eriti asjaolu, et ühenduse tootmisharu turuosa vähenemine peaaegu peatus paaril aastal enne uurimisperioodi, on teravas vastuolus meetmete kehtestamisele eelnenud olukorraga. Samuti vähenes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel ühenduse tootmisharu kahjum. Veel tuleb meenutada, et on avastatud dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmine, milleks kasutatakse importi Brasiiliast ja Iisraelist, ning et kohustusel ei olnud soovitud mõju. Kui sellist arengut poleks toimunud, oleks ühenduse tootmisharu olukord olnud veelgi soodsam.

| (175) | Võib õigustatult eeldada, et ühenduse tootmisharu saab jätkuvalt kasu praegu kehtestatud meetmetest ja toibub veelgi, tõenäoliselt turuosa tagasi võites ja kasumlikkust parandades. Kui meetmeid ei kohaldata jätkuvalt, on tõenäoline, et ühenduse tootmisharu kannatab suuremat kahju seoses kasvava subsideeritud hindadega impordiga vaatlusalusest riigist ning tema hetkel ebasoodne rahaline olukord halveneb veelgi. |
| --- | --- |

(175)

Võib õigustatult eeldada, et ühenduse tootmisharu saab jätkuvalt kasu praegu kehtestatud meetmetest ja toibub veelgi, tõenäoliselt turuosa tagasi võites ja kasumlikkust parandades. Kui meetmeid ei kohaldata jätkuvalt, on tõenäoline, et ühenduse tootmisharu kannatab suuremat kahju seoses kasvava subsideeritud hindadega impordiga vaatlusalusest riigist ning tema hetkel ebasoodne rahaline olukord halveneb veelgi.

3.   IMPORTIJATE/KASUTAJATE HUVID

| (176) | Nagu on märgitud 20. põhjenduses, tegi käesolevas uurimises täiel määral koostööd ainult üks importiv äriühing, kes on ühtlasi vaatlusaluse toote kasutaja. Konfidentsiaalsuse tõttu ei saa täpseid andmeid selle importija/kasutaja kohta avaldada. Seda importijat/kasutajat loetakse oma võrdlemisi suure käibe tõttu teiste ühenduse importijate/kasutajate olukorra representatiivseks esindajaks. See importija ostab PET-kilet mitmetest allikatest, kaasa arvatud India ja ühenduse tootmisharu. Indiast pärineva vaatlusaluse toote edasimüümine selle äriühingu poolt moodustas alla 20 % tema käibest uurimisperioodil. Koostööd teinud importija/kasutaja kasum oli uurimisperioodil 5–10 % suurem kui käive. |
| --- | --- |

(176)

Nagu on märgitud 20. põhjenduses, tegi käesolevas uurimises täiel määral koostööd ainult üks importiv äriühing, kes on ühtlasi vaatlusaluse toote kasutaja. Konfidentsiaalsuse tõttu ei saa täpseid andmeid selle importija/kasutaja kohta avaldada. Seda importijat/kasutajat loetakse oma võrdlemisi suure käibe tõttu teiste ühenduse importijate/kasutajate olukorra representatiivseks esindajaks. See importija ostab PET-kilet mitmetest allikatest, kaasa arvatud India ja ühenduse tootmisharu. Indiast pärineva vaatlusaluse toote edasimüümine selle äriühingu poolt moodustas alla 20 % tema käibest uurimisperioodil. Koostööd teinud importija/kasutaja kasum oli uurimisperioodil 5–10 % suurem kui käive.

| (177) | Peale selle meenutatakse, et esialgses uurimises leiti, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks oluliselt importijaid ega kasutajaid. Hoolimata meetmete viieaastasest kehtivusest, tarnisid ühenduse importijad/kasutajad tooteid jätkuvalt muu hulgas Indiast. Samuti ei toodud välja mingeid märke selle kohta, nagu oleks esinenud raskusi teiste allikate leidmisega. Lisaks tuleb meenutada, et seoses meetmete kehtestamise mõjuga kasutajatele järeldati esialgses uurimises, et PET-kile kulu vähese esinemise tõttu töötlevas tööstuses on ebatõenäoline, et kõnealuste kulude kasvul oleks töötlevale tööstusele märkimisväärne mõju. Pärast meetmete kehtestamist ei leitud viiteid vastupidisele. Seetõttu järeldatakse, et tasakaalustavate meetmete säilitamine ei avalda ühenduse importijatele/kasutajatele tõenäoliselt tõsist mõju. |
| --- | --- |

(177)

Peale selle meenutatakse, et esialgses uurimises leiti, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks oluliselt importijaid ega kasutajaid. Hoolimata meetmete viieaastasest kehtivusest, tarnisid ühenduse importijad/kasutajad tooteid jätkuvalt muu hulgas Indiast. Samuti ei toodud välja mingeid märke selle kohta, nagu oleks esinenud raskusi teiste allikate leidmisega. Lisaks tuleb meenutada, et seoses meetmete kehtestamise mõjuga kasutajatele järeldati esialgses uurimises, et PET-kile kulu vähese esinemise tõttu töötlevas tööstuses on ebatõenäoline, et kõnealuste kulude kasvul oleks töötlevale tööstusele märkimisväärne mõju. Pärast meetmete kehtestamist ei leitud viiteid vastupidisele. Seetõttu järeldatakse, et tasakaalustavate meetmete säilitamine ei avalda ühenduse importijatele/kasutajatele tõenäoliselt tõsist mõju.

4.   TARNIJATE HUVID

| (178) | Esialgses uurimises järeldati, et ühenduse tootmisharu tarnijad saaksid meetmete kehtestamisest kasu. Nagu eespool märgitud, tegi uurimises koostööd ainult üks tarnija, kes seda fakti kinnitab, sest ta varustab sama hästi kui ainult ühenduse tootjaid ja teda mõjutaks ühenduse tootmisharu rahalise seisukorra halvenemine. Seetõttu leitakse, et meetmete edasi kehtimine avaldaks tarnijatele jätkuvalt positiivset mõju. |
| --- | --- |

(178)

Esialgses uurimises järeldati, et ühenduse tootmisharu tarnijad saaksid meetmete kehtestamisest kasu. Nagu eespool märgitud, tegi uurimises koostööd ainult üks tarnija, kes seda fakti kinnitab, sest ta varustab sama hästi kui ainult ühenduse tootjaid ja teda mõjutaks ühenduse tootmisharu rahalise seisukorra halvenemine. Seetõttu leitakse, et meetmete edasi kehtimine avaldaks tarnijatele jätkuvalt positiivset mõju.

5.   JÄRELDUS

| (179) | Eeltoodut arvesse võttes järeldatakse, et ühenduse huvidele tuginedes puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid praeguste tasakaalustavate meetmete säilitamist. |
| --- | --- |

(179)

Eeltoodut arvesse võttes järeldatakse, et ühenduse huvidele tuginedes puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid praeguste tasakaalustavate meetmete säilitamist.

J.   TASAKAALUSTUSMEETMED

| (180) | Kõiki asjassepuutuvaid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada kehtivad meetmed säilitada. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(180)

Kõiki asjassepuutuvaid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada kehtivad meetmed säilitada. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

| (181) | Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 2 tuleks jätkuvalt kohaldada tasakaalustavaid meetmeid Indiast pärit PET-kile impordi suhtes. Need meetmed seisnevad väärtuselistes tollimaksudes. |
| --- | --- |

(181)

Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 2 tuleks jätkuvalt kohaldada tasakaalustavaid meetmeid Indiast pärit PET-kile impordi suhtes. Need meetmed seisnevad väärtuselistes tollimaksudes.

| (182) | Nagu on kirjas 4. põhjenduses, laiendati kehtivat tasakaalustavat tollimaksu lisaks ka Brasiiliast ja Iisraelist saadetud PET-kile impordile, olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Brasiilia või Iisrael või mitte. Vaatlusaluse toote suhtes kohaldatavad meetmed, mis tuleks säilitada, nagu on sätestatud eespool põhjenduses 181, peaksid olema laiendatud Brasiiliast ja Iisraelist saadetud PET-kile impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Brasiiliast või Iisraelist pärinevana või mitte. Brasiilia ja Iisraeli eksportivad tootjad, kes olid vabastatud määrusega (EÜ) nr 1976/2004 kehtestatud ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 101/2006 muudetud meetmetest, peaksid saama vabastuse ka kõnesoleva määrusega kehtestatud meetmetest. |
| --- | --- |

(182)

Nagu on kirjas 4. põhjenduses, laiendati kehtivat tasakaalustavat tollimaksu lisaks ka Brasiiliast ja Iisraelist saadetud PET-kile impordile, olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Brasiilia või Iisrael või mitte. Vaatlusaluse toote suhtes kohaldatavad meetmed, mis tuleks säilitada, nagu on sätestatud eespool põhjenduses 181, peaksid olema laiendatud Brasiiliast ja Iisraelist saadetud PET-kile impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Brasiiliast või Iisraelist pärinevana või mitte. Brasiilia ja Iisraeli eksportivad tootjad, kes olid vabastatud määrusega (EÜ) nr 1976/2004 kehtestatud ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 101/2006 muudetud meetmetest, peaksid saama vabastuse ka kõnesoleva määrusega kehtestatud meetmetest.

| (183) | Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed tasakaalustava tollimaksu määrad kajastavad läbivaatamise käigus koostööd tegevate eksportijate osas avastatud olukorda. Niisiis kohaldatakse neid üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootjaks on mõni muu äriühing, kelle nime ega aadressi pole käesoleva määruse regulatiivosas spetsiaalselt nimetatud, sealhulgas spetsiaalselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(183)

Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed tasakaalustava tollimaksu määrad kajastavad läbivaatamise käigus koostööd tegevate eksportijate osas avastatud olukorda. Niisiis kohaldatakse neid üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootjaks on mõni muu äriühing, kelle nime ega aadressi pole käesoleva määruse regulatiivosas spetsiaalselt nimetatud, sealhulgas spetsiaalselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (184) | Kõik taotlused individuaalsete tasakaalustavate tollimaksumäärade rakendamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või pärast uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile (19) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksustega. Vajaduse korral ja pärast nõuandekomiteega konsulteerimist muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(184)

Kõik taotlused individuaalsete tasakaalustavate tollimaksumäärade rakendamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või pärast uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile (19) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksustega. Vajaduse korral ja pärast nõuandekomiteega konsulteerimist muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (185) | Et tagada tasakaalustava tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tuleks jääktollimaksu kohaldada mitte üksnes nende eksportijate suhtes, kes koostööd ei teinud, vaid ka nende äriühingute puhul, kellel puudus uurimisperioodi jooksul igasugune eksport. Kui nad vastavad algmääruse artikli 20 nõuetele, kutsutakse viimati mainitud äriühinguid üles esitama selle artikli alusel läbivaatamistaotlus, et lasta oma olukorda individuaalselt uurida, |
| --- | --- |

(185)

Et tagada tasakaalustava tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tuleks jääktollimaksu kohaldada mitte üksnes nende eksportijate suhtes, kes koostööd ei teinud, vaid ka nende äriühingute puhul, kellel puudus uurimisperioodi jooksul igasugune eksport. Kui nad vastavad algmääruse artikli 20 nõuetele, kutsutakse viimati mainitud äriühinguid üles esitama selle artikli alusel läbivaatamistaotlus, et lasta oma olukorda individuaalselt uurida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Indiast pärit ja CN-koodide ex 3920 62 19 (TARICi koodid 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976 ja 3920621994) ja ex 3920 62 90 (TARICi koodid 3920629033 ja 3920629094) polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes kehtestatakse käesolevaga lõplik tasakaalustav tollimaks.

2.   Järgmiste äriühingute Indias toodetud impordi vaba netohinna suhtes enne tollimaksu tasumist ühenduse piiril kohaldatakse tollimaksu järgmiste määradega:

| Riik | Äriühing | Lõplik tollimaks (protsentides) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Ester Industries Limited |
| 75-76, Amrit Nagar |
| Behind South Extension Part-1 |
| New Delhi 110 003 |
| India |

Riik

Äriühing

Lõplik tollimaks (protsentides)

TARICi lisakood

India

Ester Industries Limited

75-76, Amrit Nagar

Behind South Extension Part-1

New Delhi 110 003

India

12,0

A026

India

| Flex Industries Limited |
| --- |
| A-1, Sector 60 |
| Noida 201 301 (U.P.) |
| India |

Flex Industries Limited

A-1, Sector 60

Noida 201 301 (U.P.)

India

12,5

A027

India

| Garware Polyester Limited |
| --- |
| Garware House |
| 50-A, Swami Nityanand Marg |
| Vile Parle (East) |
| Mumbai 400 057 |
| India |

Garware Polyester Limited

Garware House

50-A, Swami Nityanand Marg

Vile Parle (East)

Mumbai 400 057

India

3,8

A028

India

| India Polyfilms Limited |
| --- |
| 112 Indra Prakash Building |
| 21 Barakhamba Road |
| New Delhi 110 001 |
| India |

India Polyfilms Limited

112 Indra Prakash Building

21 Barakhamba Road

New Delhi 110 001

India

7,0

A029

India

| Jindal Poly Films Limited |
| --- |
| 56 Hanuman Road |
| New Delhi 110 001 |
| India |

Jindal Poly Films Limited

56 Hanuman Road

New Delhi 110 001

India

7,0

A030

India

| MTZ Polyfilms Limited |
| --- |
| New India Centre, 5th floor |
| 17 Co-operage Road |
| Mumbai 400 039 |
| India |

MTZ Polyfilms Limited

New India Centre, 5th floor

17 Co-operage Road

Mumbai 400 039

India

8,7

A031

India

| Polyplex Corporation Limited |
| --- |
| B-37, Sector-1 |
| Noida 201 301 |
| Dist. Gautam Budh Nagar, |
| Uttar Pradesh, |
| India |

Polyplex Corporation Limited

B-37, Sector-1

Noida 201 301

Dist. Gautam Budh Nagar,

Uttar Pradesh,

India

19,1

A032

India

Kõik teised äriühingud

19,1

A999

3.   Indiast pärit impordi suhtes kohaldatavat lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis on sätestatud lõikes 2, laiendatakse käesolevaga Brasiiliast ja Iisraelist saadetud samasuguse polüetüleentereftalaatkile impordile (olenemata sellest, kas see deklareeritakse Brasiiliast või Iisraelist pärinevana või mitte) (TARICi koodid 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621992, 3920629031, 3920629092), välja arvatud selliste kaupade import, mille tootjaks on järgmised äriühingud:

Terphane Ltda BR 101, km 101, Cabo de Santo Agostinho linn, Pernambuco osariik, Brasiilia (TARICi lisakood A569),

Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Iisrael (TARICi lisakood A570),

Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd, Kibbutz Hanita, 22885, Iisrael (TARICi lisakood A691).

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. veebruar 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

U. PLASSNIK

---

(1)  EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 316, 10.12.1999, lk 1.

2

(3)  EÜT L 227, 23.8.2001, lk 1.

3

(4)  EÜT L 227, 23.8.2001, lk 56.

4

(5)  ELT C 40, 17.2.2005, lk 8.

5

(6)  ELT L 342, 18.11.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 101/2006 (ELT L 17, 21.1.2006, lk 1).

6

(7)  ELT L 342, 18.11.2004, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 101/2006.

7

(8)  EÜT C 154, 28.6.2002, lk 2.

8

(9)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

9

Euroopa Liidu Teataja

(10)  ELT C 281, 22.11.2003, lk 4.

10

(11)  ELT C 1, 4.1.2005, lk 5.

11

(12)  ELT L 218, 23.8.2005, lk 3.

12

(13)  ELT C 62, 11.3.2004, lk 4.

13

(14)  ELT C 306, 10.12.2004, lk 2.

14

(15)  EÜT C 189, 9.8.2002, lk 34.

15

(16)  ELT C 297, 2.12.2004, lk 2.

16

(17)  India valitsuse kaubandus- ja tööstusministeeriumi 31.3.2002 teadaanne nr 1/2002–2007.

17

(18)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1628/2004, ELT L 295, 18.9.2004, lk 4 (13. põhjendus).

18

(19)  Euroopa Komisjon, kaubanduse peadirektoraat, B-direktoraat, J-79 5/17, B-1049 Brüssel.

19

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 8.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/37

---

KOMISJONI OTSUS,

13. veebruar 2006,

millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2001/645/EÜ, millega kiidetakse heaks seoses muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused

(2006/173/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”), (1) eriti selle artikleid 8 ja 9,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   EELNENUD MENETLUS

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1676/2001 (2) kehtestas nõukogu lõplikud dumpinguvastased tollimaksud muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes. Meetmena kehtestati Indiast pärit PET-kile impordi suhtes väärtuseline tollimaks 0–62,6 %. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1676/2001 (2) kehtestas nõukogu lõplikud dumpinguvastased tollimaksud muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes. Meetmena kehtestati Indiast pärit PET-kile impordi suhtes väärtuseline tollimaks 0–62,6 %.

| (2) | 22. augustil 2001 kiitis komisjon otsusega 2001/645/EÜ (3) heaks järgmise viie India tootja pakutud kohustused: Ester Industries Limited (“Ester”), Flex Industries Limited (“Flex”), Garware Polyester Limited (“Garware”), MTZ Polyfilms Limited (“MTZ”) ja Polyplex Corporation Limited (“Polyplex”). |
| --- | --- |

(2)

22. augustil 2001 kiitis komisjon otsusega 2001/645/EÜ (3) heaks järgmise viie India tootja pakutud kohustused: Ester Industries Limited (“Ester”), Flex Industries Limited (“Flex”), Garware Polyester Limited (“Garware”), MTZ Polyfilms Limited (“MTZ”) ja Polyplex Corporation Limited (“Polyplex”).

| (3) | 22. novembril 2003 (4) algatas komisjon määrusega (EÜ) nr 1676/2001 osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus lõplike dumpinguvastaste meetmete olemuse aspektidega. Uurimine lõpetati nõukogu määrusega (EÜ) nr 365/2006, (5) millega muudeti määrust (EÜ) nr 1676/2001. |
| --- | --- |

(3)

22. novembril 2003 (4) algatas komisjon määrusega (EÜ) nr 1676/2001 osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus lõplike dumpinguvastaste meetmete olemuse aspektidega. Uurimine lõpetati nõukogu määrusega (EÜ) nr 365/2006, (5) millega muudeti määrust (EÜ) nr 1676/2001.

B.   KOHUSTUSTE HEAKSKIITMISE TÜHISTAMINE

| (4) | Pärast konsulteerimist kõigi asjaomaste isikutega leidis komisjon, et määruse (EÜ) nr 365/2006 põhjenduste 22–25 kohaselt ei ole kohustused praegusel kujul asjakohased, et vähendada dumpingu kahjulikku mõju, kuna nendega kaasnevad olulised raskused kontrollimisel ja kehtestamisel ning vastuvõtmatud riskid. Selle põhjal ning kooskõlas kõnealuste kohustuste asjakohaste punktidega, millega volitatakse komisjoni ühepoolselt kohustuste heakskiitmist tühistama, otsustas komisjon kohustuste heakskiitmise tühistada. |
| --- | --- |

(4)

Pärast konsulteerimist kõigi asjaomaste isikutega leidis komisjon, et määruse (EÜ) nr 365/2006 põhjenduste 22–25 kohaselt ei ole kohustused praegusel kujul asjakohased, et vähendada dumpingu kahjulikku mõju, kuna nendega kaasnevad olulised raskused kontrollimisel ja kehtestamisel ning vastuvõtmatud riskid. Selle põhjal ning kooskõlas kõnealuste kohustuste asjakohaste punktidega, millega volitatakse komisjoni ühepoolselt kohustuste heakskiitmist tühistama, otsustas komisjon kohustuste heakskiitmise tühistada.

| (5) | Komisjon teatas India ametiasutustele ja asjaomastele India eksportivatele tootjatele määrusega (EÜ) nr 365/2006, et ta kavatseb kehtivate kohustuste heakskiitmise tühistada. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon teatas India ametiasutustele ja asjaomastele India eksportivatele tootjatele määrusega (EÜ) nr 365/2006, et ta kavatseb kehtivate kohustuste heakskiitmise tühistada. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi.

| (6) | Kõnealuseid märkusi käsitletakse määruse (EÜ) nr 365/2006 põhjendustes 27–31. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealuseid märkusi käsitletakse määruse (EÜ) nr 365/2006 põhjendustes 27–31.

C.   OTSUSE 2001/645/EÜ KEHTETUKS TUNNISTAMINE

| (7) | Eespool öeldut arvestades tuleb otsus 2001/645/EÜ äriühingute Ester Industries Limited (“Ester”), Flex Industries Limited (“Flex”), Garware Polyester Limited (“Garware”), MTZ Polyfilms Limited (“MTZ”) ja Polyplex Corporation Limited (“Polyplex”) pakutud kohustuste kohta kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(7)

Eespool öeldut arvestades tuleb otsus 2001/645/EÜ äriühingute Ester Industries Limited (“Ester”), Flex Industries Limited (“Flex”), Garware Polyester Limited (“Garware”), MTZ Polyfilms Limited (“MTZ”) ja Polyplex Corporation Limited (“Polyplex”) pakutud kohustuste kohta kehtetuks tunnistada.

| (8) | Paralleelselt käesoleva otsusega kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 366/2006 (6) lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes ühendusse, |
| --- | --- |

(8)

Paralleelselt käesoleva otsusega kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 366/2006 (6) lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes ühendusse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsus 2001/645/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 13. veebruar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  EÜT L 227, 23.8.2001, lk 1.

2

(3)  EÜT L 227, 23.8.2001, lk 56.

3

(4)  ELT C 281, 22.11.2003, lk 4.

4

(5)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

5

Euroopa Liidu Teataja

(6)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 6.

6

Euroopa Liidu Teataja

---

Parandus

| 8.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/39

---

ADDENDUM

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/84/EÜ, millega muudetakse 22. korda nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega (ftalaadid mänguasjades ja lapsehooldusvahendites)

(Euroopa Liidu Teataja L 344 27. detsembri 2005)

Lisatakse järgmised avaldused:

1.   Komisjoni avaldus seoses juhisdokumendiga

Niipea kui direktiiv mänguasjades ja imikutarvetes sisalduvate ftalaatide turustamise ning kasutamise piiramise kohta (teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piiramist käsitleva nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ 22. muutmine) on vastu võetud, valmistab komisjon ette juhisdokumendi direktiivi rakendamise hõlbustamiseks, konsulteerides direktiivi 76/769/EMÜ haldamise eest vastutavate liikmesriikide ekspertidega ja huvirühmadega. Dokumendis käsitletakse eelkõige sätteid, mis piiravad teatavate ainete kasutamist mänguasjades ja lapsehooldusvahendites, juhul kui need on seotud direktiivi lisas täpsustatud tingimusega “mida saab suhu panna”.

Sellega seoses uuritakse “kättesaadava” plastikmaterjali ja “käeshoitavate” mänguasjadega seonduvaid aspekte.

2.   Avaldus lõhnaainete kohta

Komisjon kinnitab oma kavatsust käsitleda mänguasjades kasutatavate lõhnaainete küsimust mänguasjade ohutust käsitleva nõukogu direktiivi 88/378/EMÜ läbivaatamise raames. Nii võidakse täpsemalt kindlaks määrata lõhnaaine mõiste, samuti võidakse kaaluda asjakohaste meetmete võtmist kindlakstehtud ohtude käsitlemiseks ja tagada järjepidevus teiste nimetatud direktiivi sätetega.

---