# Europos Sąjungos L 55/2006

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 55 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 49 tomas2006m. vasario 25d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 55

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

49 tomas2006m. vasario 25d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2006 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 337/2006, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 1 |
| | * | 2006 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 338/2006, dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 3 |
| | * | 2006 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 339/2006, iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 999/2001 XI priedą dėl gyvų galvijų ir galvijienos, avienos ir ožkienos produktų importo taisyklių (
  1
  ) | 5 |
| | * | 2006 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 340/2006, nustatantis Tarybos reglamente (EB) Nr. 1255/1999 nurodytą pagalbą privačiam sviesto ir grietinėlės saugojimui ir nukrypstantis nuo Reglamento (EB) Nr. 2771/1999 nuostatų | 7 |
| | * | 2006 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 341/2006, patvirtinantis Tarybos reglamente (EB) Nr. 577/98 numatyto nelaimingų atsitikimų darbe ir su darbu susijusių sveikatos problemų 2007 m. ad hoc modulio specifikacijas ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 384/2005 (
  1
  ) | 9 |
| | * | 2006 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 342/2006, inicijuojantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 428/2005, įvedančio importuojamiems poliesterių štapelio pluoštams, kurių kilmės šalis, inter alia, yra Kinijos Liaudies Respublika, galutinį antidempingo muitą, peržiūrą, susijusią su nauju eksportuotoju, panaikinantis muito mokesčius vienam šios šalies eksportuotojo importui ir reikalaujantis šio importo registracijos | 14 |
| | | 2006 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 343/2006, leidžiantis nuo 2006 m. kovo 1 d. iki rugpjūčio 31 d. pradėti supirkti sviestą kai kuriose valstybėse narėse | 17 |
| | | 2006 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 344/2006, iš dalies keičiantis Reglamente (EB) Nr. 1011/2005 nustatytų kai kurių cukraus sektoriaus produktų reprezentacines kainas ir papildomus importo muitų dydžius 2005–2006 prekybos metams | 18 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

2006 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 337/2006, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

1

*

2006 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 338/2006, dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

3

*

2006 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 339/2006, iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 999/2001 XI priedą dėl gyvų galvijų ir galvijienos, avienos ir ožkienos produktų importo taisyklių (
  1
  )

1

5

*

2006 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 340/2006, nustatantis Tarybos reglamente (EB) Nr. 1255/1999 nurodytą pagalbą privačiam sviesto ir grietinėlės saugojimui ir nukrypstantis nuo Reglamento (EB) Nr. 2771/1999 nuostatų

7

*

2006 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 341/2006, patvirtinantis Tarybos reglamente (EB) Nr. 577/98 numatyto nelaimingų atsitikimų darbe ir su darbu susijusių sveikatos problemų 2007 m. ad hoc modulio specifikacijas ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 384/2005 (
  1
  )

ad hoc

1

9

*

2006 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 342/2006, inicijuojantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 428/2005, įvedančio importuojamiems poliesterių štapelio pluoštams, kurių kilmės šalis, inter alia, yra Kinijos Liaudies Respublika, galutinį antidempingo muitą, peržiūrą, susijusią su nauju eksportuotoju, panaikinantis muito mokesčius vienam šios šalies eksportuotojo importui ir reikalaujantis šio importo registracijos

inter alia

14

2006 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 343/2006, leidžiantis nuo 2006 m. kovo 1 d. iki rugpjūčio 31 d. pradėti supirkti sviestą kai kuriose valstybėse narėse

17

2006 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 344/2006, iš dalies keičiantis Reglamente (EB) Nr. 1011/2005 nustatytų kai kurių cukraus sektoriaus produktų reprezentacines kainas ir papildomus importo muitų dydžius 2005–2006 prekybos metams

18

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Taryba |
| | * | 2006 m. vasario 20 d. Tarybos sprendimas, dėl kaimo plėtros Bendrijos strateginių gairių (2007–2013 m. programavimo laikotarpis) | 20 |
| | * | 2006 m. vasario 20 d. Tarybos sprendimas, dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Stojimo partnerystėje su Kroatija ir panaikinantis Sprendimą 2004/648/EB | 30 |
| | | Komisija |
| | * | 2006 m. vasario 21 d. Komisijos sprendimas, dėl tam tikrų apsaugos priemonių, taikomų tam tikriems iš Malaizijos (pusiasalio) ir Australijos įvežamiems vaisiais mintantiems šikšnosparniams, šunims ir katėms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 417)

   (
  1
  ) | 44 |
| | * | 2006 m. vasario 24 d. Komisijos sprendimas, dėl profilaktinio skiepijimo nuo labai patogeniško paukščių gripo H5N1 pradžios ir susijusių vežimo nuostatų Nyderlanduose
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 630) | 47 |
| | * | 2006 m. vasario 24 d. Komisijos sprendimas, dėl profilaktinio skiepijimo nuo labai patogeniško paukščių gripo H5N1 pradžios ir susijusių vežimo nuostatų Prancūzijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 632) | 51 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Taryba

*

2006 m. vasario 20 d. Tarybos sprendimas, dėl kaimo plėtros Bendrijos strateginių gairių (2007–2013 m. programavimo laikotarpis)

20

*

2006 m. vasario 20 d. Tarybos sprendimas, dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Stojimo partnerystėje su Kroatija ir panaikinantis Sprendimą 2004/648/EB

30

Komisija

*

2006 m. vasario 21 d. Komisijos sprendimas, dėl tam tikrų apsaugos priemonių, taikomų tam tikriems iš Malaizijos (pusiasalio) ir Australijos įvežamiems vaisiais mintantiems šikšnosparniams, šunims ir katėms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 417)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 417)

1

44

*

2006 m. vasario 24 d. Komisijos sprendimas, dėl profilaktinio skiepijimo nuo labai patogeniško paukščių gripo H5N1 pradžios ir susijusių vežimo nuostatų Nyderlanduose
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 630)

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 630)

47

*

2006 m. vasario 24 d. Komisijos sprendimas, dėl profilaktinio skiepijimo nuo labai patogeniško paukščių gripo H5N1 pradžios ir susijusių vežimo nuostatų Prancūzijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 632)

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 632)

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 25.2.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 55/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 55/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 337/2006

2006 m. vasario 24 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. vasario 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

J. L. DEMARTY

Žemés ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 386/2005 (OL L 62, 2005 3 9, p. 3).

1

---

PRIEDAS

prie 2006 m. vasario 24 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 77,8 |
| 204 | 41,4 |
| 212 | 112,1 |
| 999 | 77,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 114,8 |
| 204 | 90,1 |
| 628 | 131,0 |
| 999 | 112,0 |
| 0709 10 00 | 220 | 60,4 |
| 999 | 60,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 131,0 |
| 204 | 50,0 |
| 999 | 90,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 47,8 |
| 204 | 50,6 |
| 212 | 46,1 |
| 220 | 50,6 |
| 624 | 61,5 |
| 999 | 51,3 |
| 0805 20 10 | 204 | 99,4 |
| 999 | 99,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 56,0 |
| 204 | 128,5 |
| 220 | 48,0 |
| 464 | 141,8 |
| 624 | 80,1 |
| 662 | 54,4 |
| 999 | 84,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 76,5 |
| 220 | 39,9 |
| 999 | 58,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 95,3 |
| 400 | 133,2 |
| 404 | 100,9 |
| 528 | 87,4 |
| 720 | 78,6 |
| 999 | 99,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 105,2 |
| 220 | 60,6 |
| 388 | 92,8 |
| 400 | 94,8 |
| 512 | 68,8 |
| 528 | 71,9 |
| 720 | 45,7 |
| 999 | 77,1 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

77,8

204

41,4

212

112,1

999

77,1

0707 00 05

052

114,8

204

90,1

628

131,0

999

112,0

0709 10 00

220

60,4

999

60,4

0709 90 70

052

131,0

204

50,0

999

90,5

0805 10 20

052

47,8

204

50,6

212

46,1

220

50,6

624

61,5

999

51,3

0805 20 10

204

99,4

999

99,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

56,0

204

128,5

220

48,0

464

141,8

624

80,1

662

54,4

999

84,8

0805 50 10

052

76,5

220

39,9

999

58,2

0808 10 80

388

95,3

400

133,2

404

100,9

528

87,4

720

78,6

999

99,1

0808 20 50

052

105,2

220

60,6

388

92,8

400

94,8

512

68,8

528

71,9

720

45,7

999

77,1

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 750/2005 (OL L 126, 2005 5 19, p. 12). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 25.2.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 55/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 55/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 338/2006

2006 m. vasario 24 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu.

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Bendrijos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius. |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Bendrijos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius.

| (3) | Laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašyta prekė turėtų būti klasifikuojama priskiriant KN kodą, nurodytą 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais. |
| --- | --- |

(3)

Laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašyta prekė turėtų būti klasifikuojama priskiriant KN kodą, nurodytą 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais.

| (4) | Reikėtų numatyti, kad atsižvelgiant į Bendrijoje taikomas priemones, susijusias su dvigubos kontrolės sistemomis, ir į Bendriją importuojamų tekstilės produktų išankstine ir retrospektyvia priežiūra, remiantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalies nuostatomis, valstybių narių muitinių išduotos privalomosios tarifinės informacijos dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje, kuri neatitinka šio reglamento nuostatų, turėtojas galėtų dar 60 dienų ja remtis. |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų numatyti, kad atsižvelgiant į Bendrijoje taikomas priemones, susijusias su dvigubos kontrolės sistemomis, ir į Bendriją importuojamų tekstilės produktų išankstine ir retrospektyvia priežiūra, remiantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalies nuostatomis, valstybių narių muitinių išduotos privalomosios tarifinės informacijos dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje, kuri neatitinka šio reglamento nuostatų, turėtojas galėtų dar 60 dienų ja remtis.

| (5) | Muitinės kodekso komitetas per pirmininko nustatytą laiką nepareiškė nuomonės, |
| --- | --- |

(5)

Muitinės kodekso komitetas per pirmininko nustatytą laiką nepareiškė nuomonės,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašyta prekė Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojama priskiriant minėtos lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.

2 straipsnis

Atsižvelgiant į Bendrijoje taikomas priemones, susijusias su dvigubos kontrolės sistemomis ir į Bendriją importuojamų produktų išankstine ir retrospektyvia priežiūra, remiantis Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalies nuostatomis, valstybių narių muitinių išduota privalomąja tarifine informacija, kuri neatitinka šio reglamento nuostatų, dar galima remtis 60 dienų.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

László KOVÁCS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2175/2005 (OL L 347, 2005 12 30, p. 9).

1

(2)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1 Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 648/2005 (OL L 117, 2005 5 4, p. 13).

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Stačiakampio formos, apytikriai 180 × 90 cm dydžio gatavas dirbinys iš nebalinto tekstilės audinio (100 % medvilnės) su apsiūtais skersiniais kraštais ir su tikraisiais (išaustais) išilginiais kraštais.
  (lovos skalbiniai)
  (Žr. nuotrauką Nr. 638) (1) | 6302 31 00 | Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis, XI skyriaus 7 pastabos c punktu, 63 skirsnio 1 pastaba bei KN kodus 6302 ir 6302 31 00 atitinkančiais prekių aprašymais.
  Kadangi du dirbinio kraštai apsiūti, jis pagal XI skyriaus 7 pastabos c punktą laikomas „gatavu“ dirbiniu.
  Atsižvelgiant į dirbinio ypatybes, jo tinkamumą skalbti, matmenis, medžiagą, iš kurios jis pagamintas, šis dirbinys turi lovos skalbinių savybes, kadangi jį pritvirtinus skersai čiužinio, šis apsaugomas nuo įprasto susidėvėjimo. Todėl dirbinys laikytinas lovos skalbiniais, klasifikuojamais KN kodu 6302 31 00.
  Taip pat žr. SS paaiškinimų 6302 pozicijos paaiškinimų pirmą pastraipą ir 1 punktą. |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas (KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

Stačiakampio formos, apytikriai 180 × 90 cm dydžio gatavas dirbinys iš nebalinto tekstilės audinio (100 % medvilnės) su apsiūtais skersiniais kraštais ir su tikraisiais (išaustais) išilginiais kraštais.

(lovos skalbiniai)

(Žr. nuotrauką Nr. 638) (1)

6302 31 00

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis, XI skyriaus 7 pastabos c punktu, 63 skirsnio 1 pastaba bei KN kodus 6302 ir 6302 31 00 atitinkančiais prekių aprašymais.

Kadangi du dirbinio kraštai apsiūti, jis pagal XI skyriaus 7 pastabos c punktą laikomas „gatavu“ dirbiniu.

Atsižvelgiant į dirbinio ypatybes, jo tinkamumą skalbti, matmenis, medžiagą, iš kurios jis pagamintas, šis dirbinys turi lovos skalbinių savybes, kadangi jį pritvirtinus skersai čiužinio, šis apsaugomas nuo įprasto susidėvėjimo. Todėl dirbinys laikytinas lovos skalbiniais, klasifikuojamais KN kodu 6302 31 00.

Taip pat žr. SS paaiškinimų 6302 pozicijos paaiškinimų pirmą pastraipą ir 1 punktą.

Image

---

(1)  Nuotrauka pateikta tik informavimo tikslams.

---

| 25.2.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 55/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 55/5

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 339/2006

2006 m. vasario 24 d.

iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 999/2001 XI priedą dėl gyvų galvijų ir galvijienos, avienos ir ožkienos produktų importo taisyklių

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 999/2001, nustatantį tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles (1), ypač į jo 23 straipsnio pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | 2001 m. nuomonėse dėl geografinės galvijų spongiforminės encefalopatijos (GSE) infekcijos rizikos Brazilijoje, Čilėje, Salvadore, Nikaragvoje, Botsvanoje, Namibijoje ir Svazilande Mokslo iniciatyvinis komitetas (toliau – MIK) padarė išvadą, kad šiose šalyse vietinių galvijų GSE mažai tikėtina. Todėl jos buvo įtrauktos į sąrašą šalių, kurioms netaikomi tam tikri su užkrečiamosiomis spongiforminėmis encefalopatijomis susiję prekybos reikalavimai gyviems galvijams ir galvijienos, avienos bei ožkienos produktams. |
| --- | --- |

(1)

2001 m. nuomonėse dėl geografinės galvijų spongiforminės encefalopatijos (GSE) infekcijos rizikos Brazilijoje, Čilėje, Salvadore, Nikaragvoje, Botsvanoje, Namibijoje ir Svazilande Mokslo iniciatyvinis komitetas (toliau – MIK) padarė išvadą, kad šiose šalyse vietinių galvijų GSE mažai tikėtina. Todėl jos buvo įtrauktos į sąrašą šalių, kurioms netaikomi tam tikri su užkrečiamosiomis spongiforminėmis encefalopatijomis susiję prekybos reikalavimai gyviems galvijams ir galvijienos, avienos bei ožkienos produktams.

| (2) | 2005 m. vasario mėn. ir rugpjūčio mėn. priimtose atnaujintose nuomonėse dėl geografinės GSE infekcijos rizikos tam tikrose trečiosiose šalyse Europos maisto saugos tarnyba padarė išvadą, kad Brazilijoje, Čilėje, Salvadore, Nikaragvoje, Botsvanoje, Namibijoje ir Svazilande vietinių galvijų GSE yra pakankamai tikėtina. Todėl šioms šalims vėl turėtų būti taikomi su užkrečiamosiomis spongiforminėmis encefalopatijomis susiję prekybos reikalavimai gyviems galvijams ir galvijienos, avienos bei ožkienos produktams. |
| --- | --- |

(2)

2005 m. vasario mėn. ir rugpjūčio mėn. priimtose atnaujintose nuomonėse dėl geografinės GSE infekcijos rizikos tam tikrose trečiosiose šalyse Europos maisto saugos tarnyba padarė išvadą, kad Brazilijoje, Čilėje, Salvadore, Nikaragvoje, Botsvanoje, Namibijoje ir Svazilande vietinių galvijų GSE yra pakankamai tikėtina. Todėl šioms šalims vėl turėtų būti taikomi su užkrečiamosiomis spongiforminėmis encefalopatijomis susiję prekybos reikalavimai gyviems galvijams ir galvijienos, avienos bei ožkienos produktams.

| (3) | Todėl Reglamentas (EB) Nr. 999/2001 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(3)

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 999/2001 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 999/2001 XI priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 147, 2001 5 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1974/2005 (OL L 317, 2005 12 3, p. 4).

1

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 999/2001 XI priedas keičiamas taip:

| a) | A dalies 15 punkto b papunkčio antroje pastraipoje pateiktas valstybių sąrašas keičiamas taip:






  „— | Argentina |
| --- | --- | --- |

a)

A dalies 15 punkto b papunkčio antroje pastraipoje pateiktas valstybių sąrašas keičiamas taip:

„—

Argentina

| — | Australija |
| --- | --- |

—

Australija

| — | Islandija |
| --- | --- |

—

Islandija

| — | Naujoji Kaledonija |
| --- | --- |

—

Naujoji Kaledonija

| — | Naujoji Zelandija |
| --- | --- |

—

Naujoji Zelandija

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Paragvajus |
| --- | --- |

—

Paragvajus

| — | Singapūras |
| --- | --- |

—

Singapūras

| — | Urugvajus |
| --- | --- |

—

Urugvajus

| — | Vanuatu.“; |
| --- | --- |

—

Vanuatu.“;

| b) | D dalies 3 punktas keičiamas taip:






  „3. | 2 punktas netaikomas importuojamiems galvijams, atvestiems ir nuolat augintiems šiose valstybėse:






  — | Argentina |
| --- | --- | --- | --- |

b)

D dalies 3 punktas keičiamas taip:

„3.

2 punktas netaikomas importuojamiems galvijams, atvestiems ir nuolat augintiems šiose valstybėse:

—

Argentina

| — | Australija |
| --- | --- |

—

Australija

| — | Islandija |
| --- | --- |

—

Islandija

| — | Naujoji Kaledonija |
| --- | --- |

—

Naujoji Kaledonija

| — | Naujoji Zelandija |
| --- | --- |

—

Naujoji Zelandija

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Paragvajus |
| --- | --- |

—

Paragvajus

| — | Singapūras |
| --- | --- |

—

Singapūras

| — | Urugvajus |
| --- | --- |

—

Urugvajus

| — | Vanuatu.“. |
| --- | --- |

—

Vanuatu.“.

---

| 25.2.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 55/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 55/7

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 340/2006

2006 m. vasario 24 d.

nustatantis Tarybos reglamente (EB) Nr. 1255/1999 nurodytą pagalbą privačiam sviesto ir grietinėlės saugojimui ir nukrypstantis nuo Reglamento (EB) Nr. 2771/1999 nuostatų

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 10 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 1999 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2771/1999, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl intervencijos sviesto ir grietinėlės rinkoje (2), 34 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad pagalbos suma Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 6 straipsnio 3 dalyje numatytam privačiam saugojimui turi būti nustatoma kasmet. |
| --- | --- |

(1)

1999 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2771/1999, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl intervencijos sviesto ir grietinėlės rinkoje (2), 34 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad pagalbos suma Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 6 straipsnio 3 dalyje numatytam privačiam saugojimui turi būti nustatoma kasmet.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 6 straipsnio 3 dalies trečioje pastraipoje nurodyta, kad pagalbos dydis nustatomas atsižvelgiant į saugojimo išlaidas ir šviežio sviesto ir sviesto iš atsargų kainų tikėtinas tendencijas. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 6 straipsnio 3 dalies trečioje pastraipoje nurodyta, kad pagalbos dydis nustatomas atsižvelgiant į saugojimo išlaidas ir šviežio sviesto ir sviesto iš atsargų kainų tikėtinas tendencijas.

| (3) | Kalbant apie saugojimo išlaidas, ypač turi būti atsižvelgiama į minimų produktų įvežimo ir išvežimo išlaidas, kasdienines saugojimo šaltuosiuose sandėliuose išlaidas ir finansines saugojimo išlaidas. |
| --- | --- |

(3)

Kalbant apie saugojimo išlaidas, ypač turi būti atsižvelgiama į minimų produktų įvežimo ir išvežimo išlaidas, kasdienines saugojimo šaltuosiuose sandėliuose išlaidas ir finansines saugojimo išlaidas.

| (4) | Kalbant apie kainų tikėtinas tendencijas, reikėtų atsižvelgti į Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 4 straipsnio 1 dalyje numatytą sviesto intervencinių kainų sumažinimą ir todėl tikėtiną šviežio sviesto bei sviesto iš atsargų rinkos kainų sumažėjimą, o iki 2006 m. liepos 1 d. pateiktų paraiškų sudaryti sutartis atžvilgiu turėtų būti suteikta didesnė pagalba. |
| --- | --- |

(4)

Kalbant apie kainų tikėtinas tendencijas, reikėtų atsižvelgti į Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 4 straipsnio 1 dalyje numatytą sviesto intervencinių kainų sumažinimą ir todėl tikėtiną šviežio sviesto bei sviesto iš atsargų rinkos kainų sumažėjimą, o iki 2006 m. liepos 1 d. pateiktų paraiškų sudaryti sutartis atžvilgiu turėtų būti suteikta didesnė pagalba.

| (5) | Kad iki minėtos datos nebūtų pateikta perdaug paraiškų, laikotarpiui, kuris baigiasi 2006 m. liepos 1 d., reikia nustatyti orientacinį kiekį ir pranešimo mechanizmą, leidžiantį Bendrijai nustatyti, kada tas kiekis pasiekiamas. Nustatant minėtą orientacinį kiekį, reikėtų atsižvelgti į ankstesniais metais saugojimo sutartyse nurodytus kiekius. |
| --- | --- |

(5)

Kad iki minėtos datos nebūtų pateikta perdaug paraiškų, laikotarpiui, kuris baigiasi 2006 m. liepos 1 d., reikia nustatyti orientacinį kiekį ir pranešimo mechanizmą, leidžiantį Bendrijai nustatyti, kada tas kiekis pasiekiamas. Nustatant minėtą orientacinį kiekį, reikėtų atsižvelgti į ankstesniais metais saugojimo sutartyse nurodytus kiekius.

| (6) | Reglamento (EB) Nr. 2771/1999 29 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad į sandėlius turi būti įvežama nuo kovo 15 d. iki tų pačių metų rugpjūčio 15 d. Dabartinė padėtis sviesto rinkoje pateisina tai, kad 2006 m. sviesto ir grietinėlės saugojimo operacijos perkeliamos į kovo 1 d. Todėl reikėtų nustatyti nuo to straipsnio leidžiančią nukrypti nuostatą. |
| --- | --- |

(6)

Reglamento (EB) Nr. 2771/1999 29 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad į sandėlius turi būti įvežama nuo kovo 15 d. iki tų pačių metų rugpjūčio 15 d. Dabartinė padėtis sviesto rinkoje pateisina tai, kad 2006 m. sviesto ir grietinėlės saugojimo operacijos perkeliamos į kovo 1 d. Todėl reikėtų nustatyti nuo to straipsnio leidžiančią nukrypti nuostatą.

| (7) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų verslo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų verslo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 6 straipsnio 3 dalyje nurodyta pagalba 2006 m. sudarytoms sutartims apskaičiuojama tonai sviesto arba sviesto ekvivalento remiantis šiais elementais:

| a) | visoms sutartims:






  — | 17,64 EUR – fiksuotoms saugojimo išlaidoms, |
| --- | --- | --- |

a)

visoms sutartims:

—

17,64 EUR – fiksuotoms saugojimo išlaidoms,

| — | 0,31 EUR – kasdieninėms saugojimo šaltuosiuose sandėliuose pagal sutartį išlaidoms, |
| --- | --- |

—

0,31 EUR – kasdieninėms saugojimo šaltuosiuose sandėliuose pagal sutartį išlaidoms,

| — | suma kiekvienai saugojimo sutarties dienai, apskaičiuota remiantis 90 % sviesto intervencinės kainos, galiojančios pirmąją saugojimo sutarties dieną, ir remiantis 2,50 % metine palūkanų norma; |
| --- | --- |

—

suma kiekvienai saugojimo sutarties dienai, apskaičiuota remiantis 90 % sviesto intervencinės kainos, galiojančios pirmąją saugojimo sutarties dieną, ir remiantis 2,50 % metine palūkanų norma;

ir

| b) | 103,20 EUR sutartims, sudarytoms remiantis paraiškomis, kurias intervencinė agentūra gavo iki 2006 m. liepos 1 d. |
| --- | --- |

b)

103,20 EUR sutartims, sudarytoms remiantis paraiškomis, kurias intervencinė agentūra gavo iki 2006 m. liepos 1 d.

2.   Intervencinė agentūra užregistruoja Reglamento (EB) Nr. 2771/1999 30 straipsnio 1 dalyje nurodytų paraiškų sudaryti sutartį gavimo dieną, paraiškose nurodytus kiekius, sviesto pagaminimo datas ir sviesto laikymo vietą.

3.   Kiekvieną antradienį, ne vėliau kaip iki 12 val. (Briuselio laiku), valstybės narės praneša Komisijai apie praėjusią savaitę pateiktose paraiškose nurodytus kiekius.

4.   Jei Komisija pranešė valstybėms narėms, kad paraiškose nurodyti kiekiai siekia 80 000 tonų, valstybės narės kasdien iki 12 val. (Briuselio laiku) informuoja Komisiją apie kiekius, nurodytus praėjusios dienos paraiškose.

5.   Pastebėjusi, kad šio straipsnio 1 dalies b punkte nurodytose paraiškose pateikti kiekiai siekia 110 000 tonų, Komisija sustabdo 1 straipsnio b dalies ir 4 dalies nuostatų taikymą.

2 straipsnis

Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 2771/1999 29 straipsnio 1 dalies nuostatos, 2006 m. į sandėlius gali būti vežama nuo kovo 1 d.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2).

1

(2)  OL L 333, 1999 12 24, p. 11. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2107/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 20).

2

---

| 25.2.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 55/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 55/9

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 341/2006

2006 m. vasario 24 d.

patvirtinantis Tarybos reglamente (EB) Nr. 577/98 numatyto nelaimingų atsitikimų darbe ir su darbu susijusių sveikatos problemų 2007 m. ad hoc modulio specifikacijas ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 384/2005

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1998 m. kovo 9 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 577/98 dėl darbo jėgos atrankinio tyrimo organizavimo Bendrijoje (1), ypač į jo 4 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Į 2005 m. kovo 7 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 384/2005, patvirtinantį 2007–2009 metų ad hoc modulių programą dėl darbo jėgos atrankinio tyrimo, numatyto Tarybos reglamentu (EB) Nr. 577/98 (2), įtraukiamas nelaimingų atsitikimų darbe ir su darbu susijusių sveikatos problemų ad hoc modulis. |
| --- | --- |

(1)

Į 2005 m. kovo 7 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 384/2005, patvirtinantį 2007–2009 metų ad hoc modulių programą dėl darbo jėgos atrankinio tyrimo, numatyto Tarybos reglamentu (EB) Nr. 577/98 (2), įtraukiamas nelaimingų atsitikimų darbe ir su darbu susijusių sveikatos problemų ad hoc modulis.

| (2) | 2002 m. birželio 3 d. Tarybos rezoliucijoje Nr. 2002/C 161/01 dėl naujos Bendrijos sveikatos ir saugumo darbe strategijos 2002–2006 m. (3) Komisija ir valstybės narės raginamos kartu derinti statistinius duomenis apie nelaimingus atsitikimus darbe ir profesines ligas, kad būtų galima naudotis palyginamaisiais duomenimis ir jais remiantis atlikti objektyvų priemonių, pradėtų taikyti pagal naująją Bendrijos strategiją, poveikio ir veiksmingumo įvertinimą. |
| --- | --- |

(2)

2002 m. birželio 3 d. Tarybos rezoliucijoje Nr. 2002/C 161/01 dėl naujos Bendrijos sveikatos ir saugumo darbe strategijos 2002–2006 m. (3) Komisija ir valstybės narės raginamos kartu derinti statistinius duomenis apie nelaimingus atsitikimus darbe ir profesines ligas, kad būtų galima naudotis palyginamaisiais duomenimis ir jais remiantis atlikti objektyvų priemonių, pradėtų taikyti pagal naująją Bendrijos strategiją, poveikio ir veiksmingumo įvertinimą.

| (3) | 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvoje 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (4) teigiama, kad darbdaviai turi sudaryti nelaimingų atsitikimų darbe, dėl kurių darbuotojas tampa nedarbingu daugiau kaip tris darbo dienas, sąrašą ir atsakingoms valdžios institucijoms rengti nelaimingų atsitikimų darbe, nuo kurių nukentėjo darbuotojai, ataskaitas pagal nacionalinius įstatymus ir (arba) praktiką. 2003 m. rugsėjo 19 d. Rekomendacijoje 2003/670/EB dėl Europos profesinių ligų sąrašo (5) Komisija rekomendavo, kad valstybės narės užtikrintų, jog apie visus profesinių ligų atvejus būtų pranešta, be to, jos turėtų palaipsniui rengti Europos planą atitinkančius statistinius duomenis apie profesines ligas, atsižvelgdamos į Europos profesinių ligų statistinių duomenų derinimo sistemos srityje nuveiktą darbą. 2002 m. kovo 11 d. Komisijos komunikate dėl Bendrijos naujos sveikatos ir saugos darbe strategijos 2002–2006 m. (6) pabrėžiama, kad statistinė informacija turėtų apimti ne tik pripažintus nelaimingus atsitikimus darbe ir profesines ligas, jų priežastis bei pasekmes, bet taip pat turėtų supažindinti su kai kuriais kiekybiškai įvertinamais aspektais, susijusiais su tokiais darbo aplinkos veiksniais, kurie galėtų kelti problemų. Be to, turėtų būti sudarytos galimybės gauti statistinius duomenis apie naujus reiškinius, kaip antai, su stresu susijusius nusiskundimus arba su raumenimis bei kaulais susijusias problemas. |
| --- | --- |

(3)

1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvoje 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (4) teigiama, kad darbdaviai turi sudaryti nelaimingų atsitikimų darbe, dėl kurių darbuotojas tampa nedarbingu daugiau kaip tris darbo dienas, sąrašą ir atsakingoms valdžios institucijoms rengti nelaimingų atsitikimų darbe, nuo kurių nukentėjo darbuotojai, ataskaitas pagal nacionalinius įstatymus ir (arba) praktiką. 2003 m. rugsėjo 19 d. Rekomendacijoje 2003/670/EB dėl Europos profesinių ligų sąrašo (5) Komisija rekomendavo, kad valstybės narės užtikrintų, jog apie visus profesinių ligų atvejus būtų pranešta, be to, jos turėtų palaipsniui rengti Europos planą atitinkančius statistinius duomenis apie profesines ligas, atsižvelgdamos į Europos profesinių ligų statistinių duomenų derinimo sistemos srityje nuveiktą darbą. 2002 m. kovo 11 d. Komisijos komunikate dėl Bendrijos naujos sveikatos ir saugos darbe strategijos 2002–2006 m. (6) pabrėžiama, kad statistinė informacija turėtų apimti ne tik pripažintus nelaimingus atsitikimus darbe ir profesines ligas, jų priežastis bei pasekmes, bet taip pat turėtų supažindinti su kai kuriais kiekybiškai įvertinamais aspektais, susijusiais su tokiais darbo aplinkos veiksniais, kurie galėtų kelti problemų. Be to, turėtų būti sudarytos galimybės gauti statistinius duomenis apie naujus reiškinius, kaip antai, su stresu susijusius nusiskundimus arba su raumenimis bei kaulais susijusias problemas.

| (4) | Taip pat svarbu atnaujinti Reglamento (EB) Nr. 384/2005 priedo 1 dalyje nurodytą specifikaciją dėl atrankos, siekiant užtikrinti, kad ad hoc modulio tyrimui naudojama imtis būtų kuo išsamesnė. |
| --- | --- |

(4)

Taip pat svarbu atnaujinti Reglamento (EB) Nr. 384/2005 priedo 1 dalyje nurodytą specifikaciją dėl atrankos, siekiant užtikrinti, kad ad hoc modulio tyrimui naudojama imtis būtų kuo išsamesnė.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Statistikos programų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Statistikos programų komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 384/2005 priedo 1 dalyje reikalaujamas išsamus informacijos, kuri turi būti surinkta 2007 m. pagal nelaimingų atsitikimų darbe ir su darbu susijusių sveikatos problemų ad hoc modulį, sąrašas yra toks, kaip nustatyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 384/2005 priedo 1 dalies punktas „Atranka“ keičiamas taip:

„Imtis: Tikslinę šio modulio imties grupę sudaro 15 metų ir vyresni asmenys.“.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 77, 1998 3 14, p. 3. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2257/2003 (OL L 336, 2003 12 23, p. 6).

1

(2)  OL L 61, 2005 3 8, p. 23.

2

(3)  OL C 161, 2002 7 5, p. 1.

3

(4)  OL L 183, 1989 6 29, p. 1. Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

4

(5)  OL L 238, 2003 9 25, p. 28.

5

(6)  KOM(2002) 118 galutinis, 2002 m. kovo 11 d.

6

---

PRIEDAS

DARBO JĖGOS TYRIMAS

Nelaimingų atsitikimų darbe ir su darbu susijusių sveikatos problemų 2007 m. ad hoc modulio specifikacijos

| 1. | Susiję valstybės narės ir regionai: visi |
| --- | --- |

1.

Susiję valstybės narės ir regionai: visi

| 2. | Kintamieji koduojami taip:
  Darbo jėgos tyrimo skiltyje „Filtrai“ esantys kintamieji numeruojami remiantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 430/2005 (1).








  Skiltis | Kodas | Aprašymas | Filtrai/pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NELAIMINGI ATSITIKIMAI DARBE, KURIUOS PATYRĖ PASTARUOSIUS 12 MĖNESIŲ DIRBĘ ASMENYS |
| 209 | | Nelaimingo atsitikimo trauma (-os) (išskyrus ligas), patirta (-os) darbe arba dirbant per pastaruosius 12 mėnesių | (Col. 24 = 1, 2) arba (Col. 84 = 1 ir Col. 85/88 ir Col. 89/90 yra ne anksčiau kaip vieneri metai iki pokalbio datos) |
| 0 | Nėra |
| 1 | Viena |
| 2 | Dvi arba daugiau |
| 9 | Netaikoma (Col. 24 = 3–9 ir (Col. 84 ≠ 1 arba (Col. 85/88 ir Col. 89/90 yra daugiau kaip vieneri metai iki pokalbio datos, arba neužpildyta))) |
| neužpildyta | Nėra atsakymo |
| 210 | | Paskutinės nelaimingo atsitikimo darbe arba dirbant patirtos traumos tipas | Col. 209 = 1–2 |
| 1 | Nelaimingas atsitikimas kelyje |
| 2 | Nelaimingas atsitikimas išskyrus nelaimingą atsitikimą kelyje |
| 9 | Netaikoma (Col. 209 = 0, 9, neužpildyta) |
| neužpildyta | Nėra atsakymo |
| 211/212 | | Data, nuo kurios asmuo vėl galėjo pradėti dirbti po paskutinės nelaimingo atsitikimo traumos | Col. 209 = 1–2 |
| 00 | Dar nedirba, nes neatsigavo po nelaimingo atsitikimo, tačiau tikisi pradėti dirbti vėliau |
| 01 | Dėl patirto nelaimingo atsitikimo nesitiki grįžti į darbą |
| 02 | Jokių laisvų dienų arba tą pačią dieną, kai įvyko nelaimingas atsitikimas |
| 03 | Dieną po nelaimingo atsitikimo |
| 04 | Nuo antros, bet iki penktos dienos po nelaimingo atsitikimo |
| 05 | Nuo penktos dienos, bet iki dviejų savaičių po nelaimingo atsitikimo |
| 06 | Nuo dviejų savaičių, bet iki vieno mėnesio po nelaimingo atsitikimo |
| 07 | Nuo vieno mėnesio, bet iki trijų mėnesių po nelaimingo atsitikimo |
| 08 | Nuo trijų mėnesių, bet iki šešių mėnesių po nelaimingo atsitikimo |
| 09 | Nuo šešių mėnesių, bet iki devynių mėnesių po nelaimingo atsitikimo |
| 10 | Devyni mėnesiai arba vėliau po nelaimingo atsitikimo |
| 99 | Netaikoma (Col. 209 = 0, 9 arba neužpildyta) |
| neužpildyta | Nėra atsakymo |
| 213 | | Darbas, kurį asmuo dirbo, kai patyrė paskutinę nelaimingo atsitikimo traumą (pirmas tinkamas kodas) | Col. 209 = 1–2 |
| 1 | Pagrindinis dabartinis (pirmasis) darbas |
| 2 | Antras dabartinis darbas |
| 3 | Paskutinis darbas (asmuo nedirba) |
| 4 | Darbas prieš vienerius metus |
| 5 | Koks nors kitas darbas |
| 9 | Netaikoma (Col. 209 = 0, 9, neužpildyta) |
| neužpildyta | Nėra atsakymo |
| PER PASTARUOSIUS 12 MĖNESIŲ PATIRTOS SU DARBU SUSIJUSIOS SVEIKATOS PROBLEMOS
  (išskyrus nelaimingo atsitikimo traumas) |
| 214 | | Liga (-os), negalia arba kitos fizinės ar psichinės sveikatos problemos, išskyrus nelaimingo atsitikimo traumas, patirtos per pastaruosius 12 mėnesių (nuo pokalbio dienos), kurių priežastimi buvo darbas, arba kai būklė pablogėjo dėl darbo | (Col. 24 = 1, 2 arba Col. 84 = 1) |
| 0 | Nėra |
| 1 | Viena |
| 2 | Dvi arba daugiau |
| 9 | Netaikoma (Col. 24 = 3–9 ir Col. 84 ≠ 1) |
| neužpildyta | Nėra atsakymo |
| 215/216 | | Pačios sunkiausios ligos, kurių priežastimi buvo darbas, arba kai būklė pablogėjo dėl darbo | Col. 214 = 1–2 |
| 00 | Su kaulais, sąnariais arba raumenimis susijusi problema, kai daugiausia pakenkiama kaklui, pečiams, rankoms arba plaštakoms |
| 01 | Su kaulais, sąnariais arba raumenimis susijusi problema, kai daugiausia pakenkiama klubams, kojoms arba pėdoms |
| 02 | Su kaulais, sąnariais arba raumenimis susijusi problema, kai daugiausia pakenkiama nugarai |
| 03 | Su kvėpavimu arba plaučiais susijusi problema |
| 04 | Odos problema |
| 05 | Klausos problema |
| 06 | Stresas, depresija arba nerimas |
| 07 | Galvos ir (arba) akių skausmas |
| 08 | Širdies liga arba širdies smūgis, arba kitos problemos, susijusios su kraujotakos sistema |
| 09 | Užkrečiamos ligos (virusai, bakterijos arba kitokio tipo infekcija) |
| 10 | Kiti nusiskundimų tipai |
| 99 | Netaikoma (Col. 214 = 0, 9, neužpildyta) |
| neužpildyta | Nėra atsakymo |
| 217 | | Ar sunkiausia liga, kurios priežastimi buvo darbas arba kai būklė pablogėjo dėl darbo, riboja galimybę darbe arba po darbo užsiimti įprasta kasdiene veikla | Col. 214 = 1–2 |
| 0 | Ne |
| 1 | Taip, iš dalies |
| 2 | Taip, labai |
| 9 | Netaikoma (Col. 214 = 0, 9, neužpildyta) |
| neužpildyta | Nėra atsakymo |
| 218/219 | | Nedirbtų dienų skaičius per pastaruosius 12 mėnesių dėl pačios sunkiausios ligos, kurios priežastimi buvo darbas arba kai būklė pablogėjo dėl darbo | Col. 214 = 1–2 |
| 00 | Asmuo per pastaruosius 12 mėnesių nedirbo, tačiau dėl priežasčių, kurios nebuvo susijusios su liga, kurios priežastimi buvo darbas arba kai būklė pablogėjo dėl darbo (pvz., išėjo į pensiją) |
| 01 | Dėl šios ligos niekada nebesitiki dirbti |
| 02 | Mažiau nei viena diena arba jokių nedarbo dienų |
| 03 | Mažiausiai viena diena, bet mažiau nei keturios dienos |
| 04 | Mažiausiai keturios dienas, bet mažiau nei dvi savaitės |
| 05 | Mažiausiai dvi savaitės, bet mažiau nei vienas mėnuo |
| 06 | Mažiausiai vienas mėnuo, bet mažiau nei trys mėnesiai |
| 07 | Mažiausiai trys mėnesiai, bet mažiau nei šeši mėnesiai |
| 08 | Mažiausiai šeši mėnesiai, bet mažiau nei devyni mėnesiai |
| 09 | Mažiausiai devyni mėnesiai |
| 99 | Netaikoma (Col. 214 = 0, 9, neužpildyta) |
| neužpildyta | Nėra atsakymo |
| 220 | | Darbas, kuris buvo pačios sunkiausios ligos priežastimi, arba dėl kurio pablogėjo būklė (pirmas tinkamas kodas) | Col. 214 = 1–2 ir (Col. 85/88 yra ne anksčiau kaip aštuoneri metai iki pokalbio datos) |
| 1 | Pagrindinis dabartinis (pirmasis) darbas |
| 2 | Antras dabartinis darbas |
| 3 | Paskutinis darbas (asmuo nedirba) |
| 4 | Darbas prieš vienerius metus |
| 5 | Koks nors kitas darbas |
| 9 | Netaikoma (Col. 214 = 0, 9, neužpildyta) |
| neužpildyta | Nėra atsakymo |
| VEIKSNIAI DARBE, KURIE GALI DARYTI NEIGIAMĄ POVEIKĮ PSICHINEI SAVIJAUTAI ARBA PSICHINEI SVEIKATAI |
| 221 | | Ar asmuo darbo vietoje konkrečiai susiduria su tam tikrais veiksniais, kurie gali daryti neigiamą poveikį jo psichinei savijautai | Col. 24 = 1, 2 |
| 0 | Ne |
| 1 | Taip, daugiausia dėl priekabiavimo arba bauginimo |
| 2 | Taip, daugiausia dėl smurto arba smurto grėsmės |
| 3 | Taip, daugiausia dėl laiko trūkumo arba per didelio darbo krūvio |
| 9 | Netaikoma (Col. 24 = 3–9) |
| neužpildyta | Nėra atsakymo |
| 222 | | Ar asmuo darbo vietoje konkrečiai susiduria su tam tikrais veiksniais, kurie gali daryti neigiamą poveikį jo psichinei sveikatai | Col. 24 = 1, 2 |
| 0 | Ne |
| 1 | Taip, daugiausia dėl cheminių medžiagų, dulkių, dūmų arba dujų |
| 2 | Taip, daugiausia dėl triukšmo arba vibracijos |
| 3 | Taip, daugiausia dėl sunkios padėties ir judesių dirbant arba dėl darbo su sunkiais kroviniais |
| 4 | Taip, daugiausia dėl nelaimingo atsitikimo pavojaus |
| 9 | Netaikoma (Col. 24 = 3–9) |
| neužpildyta | Nėra atsakymo |

2.

Kintamieji koduojami taip:

Darbo jėgos tyrimo skiltyje „Filtrai“ esantys kintamieji numeruojami remiantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 430/2005 (1).

Skiltis

Kodas

Aprašymas

Filtrai/pastabos

NELAIMINGI ATSITIKIMAI DARBE, KURIUOS PATYRĖ PASTARUOSIUS 12 MĖNESIŲ DIRBĘ ASMENYS

209

Nelaimingo atsitikimo trauma (-os) (išskyrus ligas), patirta (-os) darbe arba dirbant per pastaruosius 12 mėnesių

(Col. 24 = 1, 2) arba (Col. 84 = 1 ir Col. 85/88 ir Col. 89/90 yra ne anksčiau kaip vieneri metai iki pokalbio datos)

0

Nėra

1

Viena

2

Dvi arba daugiau

9

Netaikoma (Col. 24 = 3–9 ir (Col. 84 ≠ 1 arba (Col. 85/88 ir Col. 89/90 yra daugiau kaip vieneri metai iki pokalbio datos, arba neužpildyta)))

neužpildyta

Nėra atsakymo

210

Paskutinės nelaimingo atsitikimo darbe arba dirbant patirtos traumos tipas

Col. 209 = 1–2

1

Nelaimingas atsitikimas kelyje

2

Nelaimingas atsitikimas išskyrus nelaimingą atsitikimą kelyje

9

Netaikoma (Col. 209 = 0, 9, neužpildyta)

neužpildyta

Nėra atsakymo

211/212

Data, nuo kurios asmuo vėl galėjo pradėti dirbti po paskutinės nelaimingo atsitikimo traumos

Col. 209 = 1–2

00

Dar nedirba, nes neatsigavo po nelaimingo atsitikimo, tačiau tikisi pradėti dirbti vėliau

01

Dėl patirto nelaimingo atsitikimo nesitiki grįžti į darbą

02

Jokių laisvų dienų arba tą pačią dieną, kai įvyko nelaimingas atsitikimas

03

Dieną po nelaimingo atsitikimo

04

Nuo antros, bet iki penktos dienos po nelaimingo atsitikimo

05

Nuo penktos dienos, bet iki dviejų savaičių po nelaimingo atsitikimo

06

Nuo dviejų savaičių, bet iki vieno mėnesio po nelaimingo atsitikimo

07

Nuo vieno mėnesio, bet iki trijų mėnesių po nelaimingo atsitikimo

08

Nuo trijų mėnesių, bet iki šešių mėnesių po nelaimingo atsitikimo

09

Nuo šešių mėnesių, bet iki devynių mėnesių po nelaimingo atsitikimo

10

Devyni mėnesiai arba vėliau po nelaimingo atsitikimo

99

Netaikoma (Col. 209 = 0, 9 arba neužpildyta)

neužpildyta

Nėra atsakymo

213

Darbas, kurį asmuo dirbo, kai patyrė paskutinę nelaimingo atsitikimo traumą (pirmas tinkamas kodas)

Col. 209 = 1–2

1

Pagrindinis dabartinis (pirmasis) darbas

2

Antras dabartinis darbas

3

Paskutinis darbas (asmuo nedirba)

4

Darbas prieš vienerius metus

5

Koks nors kitas darbas

9

Netaikoma (Col. 209 = 0, 9, neužpildyta)

neužpildyta

Nėra atsakymo

PER PASTARUOSIUS 12 MĖNESIŲ PATIRTOS SU DARBU SUSIJUSIOS SVEIKATOS PROBLEMOS

(išskyrus nelaimingo atsitikimo traumas)

214

Liga (-os), negalia arba kitos fizinės ar psichinės sveikatos problemos, išskyrus nelaimingo atsitikimo traumas, patirtos per pastaruosius 12 mėnesių (nuo pokalbio dienos), kurių priežastimi buvo darbas, arba kai būklė pablogėjo dėl darbo

(Col. 24 = 1, 2 arba Col. 84 = 1)

0

Nėra

1

Viena

2

Dvi arba daugiau

9

Netaikoma (Col. 24 = 3–9 ir Col. 84 ≠ 1)

neužpildyta

Nėra atsakymo

215/216

Pačios sunkiausios ligos, kurių priežastimi buvo darbas, arba kai būklė pablogėjo dėl darbo

Col. 214 = 1–2

00

Su kaulais, sąnariais arba raumenimis susijusi problema, kai daugiausia pakenkiama kaklui, pečiams, rankoms arba plaštakoms

01

Su kaulais, sąnariais arba raumenimis susijusi problema, kai daugiausia pakenkiama klubams, kojoms arba pėdoms

02

Su kaulais, sąnariais arba raumenimis susijusi problema, kai daugiausia pakenkiama nugarai

03

Su kvėpavimu arba plaučiais susijusi problema

04

Odos problema

05

Klausos problema

06

Stresas, depresija arba nerimas

07

Galvos ir (arba) akių skausmas

08

Širdies liga arba širdies smūgis, arba kitos problemos, susijusios su kraujotakos sistema

09

Užkrečiamos ligos (virusai, bakterijos arba kitokio tipo infekcija)

10

Kiti nusiskundimų tipai

99

Netaikoma (Col. 214 = 0, 9, neužpildyta)

neužpildyta

Nėra atsakymo

217

Ar sunkiausia liga, kurios priežastimi buvo darbas arba kai būklė pablogėjo dėl darbo, riboja galimybę darbe arba po darbo užsiimti įprasta kasdiene veikla

Col. 214 = 1–2

0

Ne

1

Taip, iš dalies

2

Taip, labai

9

Netaikoma (Col. 214 = 0, 9, neužpildyta)

neužpildyta

Nėra atsakymo

218/219

Nedirbtų dienų skaičius per pastaruosius 12 mėnesių dėl pačios sunkiausios ligos, kurios priežastimi buvo darbas arba kai būklė pablogėjo dėl darbo

Col. 214 = 1–2

00

Asmuo per pastaruosius 12 mėnesių nedirbo, tačiau dėl priežasčių, kurios nebuvo susijusios su liga, kurios priežastimi buvo darbas arba kai būklė pablogėjo dėl darbo (pvz., išėjo į pensiją)

01

Dėl šios ligos niekada nebesitiki dirbti

02

Mažiau nei viena diena arba jokių nedarbo dienų

03

Mažiausiai viena diena, bet mažiau nei keturios dienos

04

Mažiausiai keturios dienas, bet mažiau nei dvi savaitės

05

Mažiausiai dvi savaitės, bet mažiau nei vienas mėnuo

06

Mažiausiai vienas mėnuo, bet mažiau nei trys mėnesiai

07

Mažiausiai trys mėnesiai, bet mažiau nei šeši mėnesiai

08

Mažiausiai šeši mėnesiai, bet mažiau nei devyni mėnesiai

09

Mažiausiai devyni mėnesiai

99

Netaikoma (Col. 214 = 0, 9, neužpildyta)

neužpildyta

Nėra atsakymo

220

Darbas, kuris buvo pačios sunkiausios ligos priežastimi, arba dėl kurio pablogėjo būklė (pirmas tinkamas kodas)

Col. 214 = 1–2 ir (Col. 85/88 yra ne anksčiau kaip aštuoneri metai iki pokalbio datos)

1

Pagrindinis dabartinis (pirmasis) darbas

2

Antras dabartinis darbas

3

Paskutinis darbas (asmuo nedirba)

4

Darbas prieš vienerius metus

5

Koks nors kitas darbas

9

Netaikoma (Col. 214 = 0, 9, neužpildyta)

neužpildyta

Nėra atsakymo

VEIKSNIAI DARBE, KURIE GALI DARYTI NEIGIAMĄ POVEIKĮ PSICHINEI SAVIJAUTAI ARBA PSICHINEI SVEIKATAI

221

Ar asmuo darbo vietoje konkrečiai susiduria su tam tikrais veiksniais, kurie gali daryti neigiamą poveikį jo psichinei savijautai

Col. 24 = 1, 2

0

Ne

1

Taip, daugiausia dėl priekabiavimo arba bauginimo

2

Taip, daugiausia dėl smurto arba smurto grėsmės

3

Taip, daugiausia dėl laiko trūkumo arba per didelio darbo krūvio

9

Netaikoma (Col. 24 = 3–9)

neužpildyta

Nėra atsakymo

222

Ar asmuo darbo vietoje konkrečiai susiduria su tam tikrais veiksniais, kurie gali daryti neigiamą poveikį jo psichinei sveikatai

Col. 24 = 1, 2

0

Ne

1

Taip, daugiausia dėl cheminių medžiagų, dulkių, dūmų arba dujų

2

Taip, daugiausia dėl triukšmo arba vibracijos

3

Taip, daugiausia dėl sunkios padėties ir judesių dirbant arba dėl darbo su sunkiais kroviniais

4

Taip, daugiausia dėl nelaimingo atsitikimo pavojaus

9

Netaikoma (Col. 24 = 3–9)

neužpildyta

Nėra atsakymo

---

(1)  OL L 71, 2005 3 17, p. 36.

---

| 25.2.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 55/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 55/14

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 342/2006

2006 m. vasario 24 d.

inicijuojantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 428/2005, įvedančio importuojamiems poliesterių štapelio pluoštams, kurių kilmės šalis, inter alia, yra Kinijos Liaudies Respublika, galutinį antidempingo muitą, peržiūrą, susijusią su „nauju eksportuotoju“, panaikinantis muito mokesčius vienam šios šalies eksportuotojo importui ir reikalaujantis šio importo registracijos

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) (1), ypač į jo 11 straipsnio 4 dalį,

pasitarusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PRAŠYMAS PRADĖTI PERŽIŪRĄ

| (1) | Komisija gavo prašymą atlikti „naujo eksportuotojo“ peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį. Prašymą pateikė Huvis Sichuan (toliau – pareiškėjas), Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – suinteresuotoji šalis) eksportuojantis gamintojas. |
| --- | --- |

(1)

Komisija gavo prašymą atlikti „naujo eksportuotojo“ peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį. Prašymą pateikė Huvis Sichuan (toliau – pareiškėjas), Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – suinteresuotoji šalis) eksportuojantis gamintojas.

B.   PREKĖ

| (2) | Tiriamoji prekė yra Kinijos Liaudies Respublikos kilmės poliesterių sintetiniai kuokšteliniai pluoštai, nekaršti, nešukuoti ir kitu būdu neparuošti verpimui (toliau – svarstomoji prekė), kurios KN klasifikacinis kodas šiuo metu yra 5503 20 00. Šis KN kodas pateikiamas tik dėl informacijos. |
| --- | --- |

(2)

Tiriamoji prekė yra Kinijos Liaudies Respublikos kilmės poliesterių sintetiniai kuokšteliniai pluoštai, nekaršti, nešukuoti ir kitu būdu neparuošti verpimui (toliau – svarstomoji prekė), kurios KN klasifikacinis kodas šiuo metu yra 5503 20 00. Šis KN kodas pateikiamas tik dėl informacijos.

C.   GALIOJANČIOS PRIEMONĖS

| (3) | Šiuo metu galiojančios priemonės yra galutinis antidempingo muitas, nustatytas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 428/2005 (2), pagal kurį svarstomosios prekės, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, ir kurios gamintojas yra pareiškėjas, importui į Bendriją taikomas 49,7 % galutinis antidempingo muitas, išskyrus kelias specialiai minėtas bendroves, kurioms taikomos individualios muito normos. |
| --- | --- |

(3)

Šiuo metu galiojančios priemonės yra galutinis antidempingo muitas, nustatytas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 428/2005 (2), pagal kurį svarstomosios prekės, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, ir kurios gamintojas yra pareiškėjas, importui į Bendriją taikomas 49,7 % galutinis antidempingo muitas, išskyrus kelias specialiai minėtas bendroves, kurioms taikomos individualios muito normos.

D.   PERŽIŪROS PAGRINDAS

| (4) | Pareiškėjas teigia, kad jis veikia rinkos ekonomikos sąlygomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte arba prašo suteikti individualų režimą pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį ir tvirtina, kad jis neeksportavo svarstomosios prekės į Bendriją atliekant tyrimą, kurio pagrindu taikomos antidempingo priemonės, t. y. nuo 2003 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. (toliau – pirminis tyrimo laikotarpis), ir kad jis nėra susijęs su jokiu svarstomosios prekės eksportuojančiu gamintoju, kuriam taikomos minėtos antidempingo priemonės. |
| --- | --- |

(4)

Pareiškėjas teigia, kad jis veikia rinkos ekonomikos sąlygomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte arba prašo suteikti individualų režimą pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį ir tvirtina, kad jis neeksportavo svarstomosios prekės į Bendriją atliekant tyrimą, kurio pagrindu taikomos antidempingo priemonės, t. y. nuo 2003 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. (toliau – pirminis tyrimo laikotarpis), ir kad jis nėra susijęs su jokiu svarstomosios prekės eksportuojančiu gamintoju, kuriam taikomos minėtos antidempingo priemonės.

| (5) | Pareiškėjas taip pat teigia, kad jis pradėjo eksportuoti svarstomąją prekę į Bendriją pirminiam tyrimo laikotarpiui pasibaigus. |
| --- | --- |

(5)

Pareiškėjas taip pat teigia, kad jis pradėjo eksportuoti svarstomąją prekę į Bendriją pirminiam tyrimo laikotarpiui pasibaigus.

E.   PROCEDŪRA

| (6) | Suinteresuotiems Bendrijos gamintojams buvo pranešta apie minėtąjį prašymą ir suteikta galimybė pateikti savo pastabas. Pastabų nebuvo gauta. |
| --- | --- |

(6)

Suinteresuotiems Bendrijos gamintojams buvo pranešta apie minėtąjį prašymą ir suteikta galimybė pateikti savo pastabas. Pastabų nebuvo gauta.

| (7) | Išnagrinėjusi turimus įrodymus, Komisija daro išvadą, kad yra pakankamai įrodymų pradėti naujo eksportuotojo peržiūrą remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalimi, siekiant nustatyti, ar pareiškėjas veikia rinkos ekonomikos sąlygomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte, arba išsiaiškinti, ar pareiškėjas atitinka reikalavimus individualiam muitui nustatyti pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį, ir, jei atitinka, nustatyti pareiškėjo individualų dempingo skirtumą, o jeigu būtų nustatytas dempingas – svarstomosios prekės importui į Bendriją taikomo muito lygį. |
| --- | --- |

(7)

Išnagrinėjusi turimus įrodymus, Komisija daro išvadą, kad yra pakankamai įrodymų pradėti naujo eksportuotojo peržiūrą remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalimi, siekiant nustatyti, ar pareiškėjas veikia rinkos ekonomikos sąlygomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte, arba išsiaiškinti, ar pareiškėjas atitinka reikalavimus individualiam muitui nustatyti pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį, ir, jei atitinka, nustatyti pareiškėjo individualų dempingo skirtumą, o jeigu būtų nustatytas dempingas – svarstomosios prekės importui į Bendriją taikomo muito lygį.

| (8) | Jei nustatoma, kad pareiškėjas atitinka reikalavimus individualiam muitui nustatyti, gali reikėti koreguoti Reglamento (EB) Nr. 428/2005 1 straipsnio 2 dalyje neminėtų bendrovių svarstomosios prekės importui šiuo metu taikomo muito normą.






  a) | Klausimynai

  Norėdama gauti tyrimui reikalingos informacijos, Komisija išsiųs pareiškėjui klausimynus. |
| --- | --- | --- |

(8)

Jei nustatoma, kad pareiškėjas atitinka reikalavimus individualiam muitui nustatyti, gali reikėti koreguoti Reglamento (EB) Nr. 428/2005 1 straipsnio 2 dalyje neminėtų bendrovių svarstomosios prekės importui šiuo metu taikomo muito normą.

a)

Klausimynai

Norėdama gauti tyrimui reikalingos informacijos, Komisija išsiųs pareiškėjui klausimynus.

| b) | Informacijos rinkimas ir išklausymai

  Visos suinteresuotosios šalys kviečiamos pareikšti savo nuomonę raštu ir pateikti patvirtinamuosius įrodymus.
  Be to, Komisija gali išklausyti suinteresuotąsias šalis, jeigu jos raštu pateikia tokį prašymą, nurodydamos konkrečias priežastis, kodėl jos turi būti išklausytos.
  Atkreipiamas dėmesys į tai, kad naudojimasis dauguma Tarybos reglamente (EB) Nr. 384/96 išdėstytų procedūrinių teisių priklauso nuo to, ar šalis pranešė apie save per minėtą laikotarpį. |
| --- | --- |

b)

Informacijos rinkimas ir išklausymai

Visos suinteresuotosios šalys kviečiamos pareikšti savo nuomonę raštu ir pateikti patvirtinamuosius įrodymus.

Be to, Komisija gali išklausyti suinteresuotąsias šalis, jeigu jos raštu pateikia tokį prašymą, nurodydamos konkrečias priežastis, kodėl jos turi būti išklausytos.

Atkreipiamas dėmesys į tai, kad naudojimasis dauguma Tarybos reglamente (EB) Nr. 384/96 išdėstytų procedūrinių teisių priklauso nuo to, ar šalis pranešė apie save per minėtą laikotarpį.

| c) | Rinkos ekonomikos šalies atranka

  Jeigu pareiškėjui nesuteikiamas rinkos ekonomikos statusas, bet jis atitinka pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus reikalavimus individualiam muitui nustatyti, normalioji vertė Kinijos Liaudies Respublikai bus nustatoma pagal tinkamą rinkos ekonomikos šalį, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte. Komisija numato ir vėl šiuo atveju remtis Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, kaip buvo padaryta atliekant tyrimą, kurio pagrindu Kinijos Liaudies Respublikos kilmės svarstomosios prekės importui buvo įvestos antidempingo priemonės. Suinteresuotosios šalys kviečiamos teikti pastabas dėl tokio pasirinkimo tinkamumo per šio reglamento 4 straipsnio 2 dalyje nustatytą laiką.
  Be to, jeigu pareiškėjui suteikiamas rinkos ekonomikos statusas, jei būtina, Komisija taip pat gali naudoti duomenis, susijusius su tinkamoje rinkos ekonomikos šalyje nustatyta normaliąja verte, pvz., norint pakeisti bet kokias nepatikimas sąnaudų arba kainų sudedamąsias dalis Kinijos Liaudies Respublikoje, kurios yra būtinos normaliajai vertei nustatyti, jeigu Kinijos Liaudies Respublikoje nėra patikimų reikiamų duomenų. Ir šiam tikslui Komisija numato remtis Jungtinėmis Amerikos Valstijomis. |
| --- | --- |

c)

Rinkos ekonomikos šalies atranka

Jeigu pareiškėjui nesuteikiamas rinkos ekonomikos statusas, bet jis atitinka pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus reikalavimus individualiam muitui nustatyti, normalioji vertė Kinijos Liaudies Respublikai bus nustatoma pagal tinkamą rinkos ekonomikos šalį, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte. Komisija numato ir vėl šiuo atveju remtis Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, kaip buvo padaryta atliekant tyrimą, kurio pagrindu Kinijos Liaudies Respublikos kilmės svarstomosios prekės importui buvo įvestos antidempingo priemonės. Suinteresuotosios šalys kviečiamos teikti pastabas dėl tokio pasirinkimo tinkamumo per šio reglamento 4 straipsnio 2 dalyje nustatytą laiką.

Be to, jeigu pareiškėjui suteikiamas rinkos ekonomikos statusas, jei būtina, Komisija taip pat gali naudoti duomenis, susijusius su tinkamoje rinkos ekonomikos šalyje nustatyta normaliąja verte, pvz., norint pakeisti bet kokias nepatikimas sąnaudų arba kainų sudedamąsias dalis Kinijos Liaudies Respublikoje, kurios yra būtinos normaliajai vertei nustatyti, jeigu Kinijos Liaudies Respublikoje nėra patikimų reikiamų duomenų. Ir šiam tikslui Komisija numato remtis Jungtinėmis Amerikos Valstijomis.

| d) | Rinkos ekonomikos statusas

  Jei pareiškėjas pateikia pakankamai įrodymų, kad veikia rinkos ekonomikos sąlygomis, t. y. tenkina pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, normalioji vertė bus nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą. Todėl tinkamai pagrįsti prašymai turi būti pateikti per šio reglamento 4 straipsnio 3 dalyje nustatytą konkretų terminą. Komisija išsiųs paraiškų formas pareiškėjui ir Kinijos Liaudies Respublikos valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

d)

Rinkos ekonomikos statusas

Jei pareiškėjas pateikia pakankamai įrodymų, kad veikia rinkos ekonomikos sąlygomis, t. y. tenkina pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, normalioji vertė bus nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą. Todėl tinkamai pagrįsti prašymai turi būti pateikti per šio reglamento 4 straipsnio 3 dalyje nustatytą konkretų terminą. Komisija išsiųs paraiškų formas pareiškėjui ir Kinijos Liaudies Respublikos valdžios institucijoms.

F.   GALIOJANČIO MUITO PANAIKINIMAS IR IMPORTO REGISTRACIJA

| (9) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį panaikinamos pareiškėjo gaminamos ir parduodamos eksportui į Bendriją svarstomosios prekės importui taikomas galiojantis antidempingo muitas. Kartu toks importas registruojamas pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalį, norint užtikrinti, kad, jeigu atliekant peržiūrą atsirastų dempingo įrodymų pareiškėjo atžvilgiu, antidempingo muitai galėtų būti taikomi atgaline data nuo šios peržiūros inicijavimo dienos. Šiame tyrimo etape pareiškėjo galimų būsimų įsipareigojimų sumos apskaičiuoti neįmanoma. |
| --- | --- |

(9)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį panaikinamos pareiškėjo gaminamos ir parduodamos eksportui į Bendriją svarstomosios prekės importui taikomas galiojantis antidempingo muitas. Kartu toks importas registruojamas pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalį, norint užtikrinti, kad, jeigu atliekant peržiūrą atsirastų dempingo įrodymų pareiškėjo atžvilgiu, antidempingo muitai galėtų būti taikomi atgaline data nuo šios peržiūros inicijavimo dienos. Šiame tyrimo etape pareiškėjo galimų būsimų įsipareigojimų sumos apskaičiuoti neįmanoma.

G.   TERMINAI

| (10) | Siekiant užtikrinti gerą administravimą, reikėtų nustatyti terminą, per kurį:






  — | suinteresuotosios šalys gali pranešti apie save Komisijai, pareikšti savo nuomonę raštu ir pateikti atsakymus į šio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje minimą klausimyną arba visą kitą informaciją, į kurią reikia atsižvelgti tyrimo metu, |
| --- | --- | --- |

(10)

Siekiant užtikrinti gerą administravimą, reikėtų nustatyti terminą, per kurį:

—

suinteresuotosios šalys gali pranešti apie save Komisijai, pareikšti savo nuomonę raštu ir pateikti atsakymus į šio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje minimą klausimyną arba visą kitą informaciją, į kurią reikia atsižvelgti tyrimo metu,

| — | suinteresuotosios šalys gali kreiptis į Komisiją, kad ši jas išklausytų, |
| --- | --- |

—

suinteresuotosios šalys gali kreiptis į Komisiją, kad ši jas išklausytų,

| — | suinteresuotosios šalys gali teikti pastabas dėl Jungtinių Amerikos Valstijų, kuriomis planuojama remtis kaip rinkos ekonomikos šalimi, pagal kurią Kinijos Liaudies Respublikai nustatoma normalioji vertė, jeigu pareiškėjui nesuteikiamas rinkos ekonomikos statusas, tinkamumo, |
| --- | --- |

—

suinteresuotosios šalys gali teikti pastabas dėl Jungtinių Amerikos Valstijų, kuriomis planuojama remtis kaip rinkos ekonomikos šalimi, pagal kurią Kinijos Liaudies Respublikai nustatoma normalioji vertė, jeigu pareiškėjui nesuteikiamas rinkos ekonomikos statusas, tinkamumo,

| — | pareiškėjas gali pateikti tinkamai argumentuotą prašymą dėl rinkos ekonomikos statuso suteikimo. |
| --- | --- |

—

pareiškėjas gali pateikti tinkamai argumentuotą prašymą dėl rinkos ekonomikos statuso suteikimo.

H.   NEBENDRADARBIAVIMAS

| (11) | Tais atvejais, kai kuri nors suinteresuotoji šalis atsisako suteikti informaciją arba per nustatytą terminą nepateikia reikalingos informacijos, arba labai kliudo atlikti tyrimą, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį teigiamos arba neigiamos išvados gali būti daromos remiantis turimais faktais. |
| --- | --- |

(11)

Tais atvejais, kai kuri nors suinteresuotoji šalis atsisako suteikti informaciją arba per nustatytą terminą nepateikia reikalingos informacijos, arba labai kliudo atlikti tyrimą, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį teigiamos arba neigiamos išvados gali būti daromos remiantis turimais faktais.

| (12) | Jei nustatoma, kad kuri nors suinteresuotoji šalis pateikė neteisingą arba klaidinančią informaciją, į tą informaciją neatsižvelgiama ir, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, išvados gali būti daromos remiantis turimais faktais. Jei suinteresuotoji šalis nebendradarbiauja arba bendradarbiauja tik iš dalies, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį išvados grindžiamos turimais faktais, o rezultatas gali būti mažiau palankus suinteresuotajai šaliai nei tuo atveju, jei ji būtų bendradarbiavusi, |
| --- | --- |

(12)

Jei nustatoma, kad kuri nors suinteresuotoji šalis pateikė neteisingą arba klaidinančią informaciją, į tą informaciją neatsižvelgiama ir, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, išvados gali būti daromos remiantis turimais faktais. Jei suinteresuotoji šalis nebendradarbiauja arba bendradarbiauja tik iš dalies, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį išvados grindžiamos turimais faktais, o rezultatas gali būti mažiau palankus suinteresuotajai šaliai nei tuo atveju, jei ji būtų bendradarbiavusi,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 4 dalį, siekiant nustatyti, ar Kinijos Liaudies Respublikos kilmės Huvis Sichuan gaminamų poliesterių sintetinių kuokštelinių pluoštų, nekarštų, nešukuotų ir kitu būdu neparuoštų verpimui, kurių KN klasifikacinis kodas yra 5503 20 00 (papildomas TARIC kodas A736) ir parduodamų eksportui į Bendriją, importui turėtų būti taikomas antidempingo muitas, įvestas Reglamentu (EB) Nr. 428/2005 ir kokio dydžio jis turėtų būti, inicijuojama Reglamento (EB) Nr. 428/2005 peržiūra.

2 straipsnis

Reglamentu (EB) Nr. 428/2005 nustatytas antidempingo muitas panaikinamas šio reglamento 1 straipsnyje nurodytam importui.

3 straipsnis

Pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 14 straipsnio 5 dalį valstybių narių muitinėms pavedama imtis reikiamų veiksmų 1 straipsnyje nurodytam importui registruoti. Registracijos galiojimas baigiasi praėjus devyniems mėnesiams po šio reglamento įsigaliojimo datos.

4 straipsnis

1.   Jei nenurodyta kitaip, visos suinteresuotosios šalys, jei tyrimo metu būtina atsižvelgti į jų pastabas, privalo pranešti apie save Komisijai, pareikšti savo nuomonę raštu ir pateikti atsakymus į šio reglamento 8 konstatuojamosios dalies a punkte minimą klausimyną arba pateikti kitą informaciją per 40 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo.

Per tą patį 40 dienų laikotarpį suinteresuotosios šalys taip pat gali raštu kreiptis į Komisiją, kad ši jas išklausytų.

2.   Tyrimo šalys, norinčios pateikti savo pastabas apie Jungtinių Amerikos Valstijų, kurios numatytos rinkos ekonomikos šalimi nustatant normaliąją vertę Kinijos Liaudies Respublikoje, tinkamumą privalo pateikti savo pastabas per 10 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo.

3.   Tinkamai pagrįsti prašymai dėl rinkos ekonomikos šalies statuso privalo pasiekti Komisiją per 21 dieną nuo šio reglamento įsigaliojimo.

4.   Visa suinteresuotųjų šalių pateikiama medžiaga ir prašymai turi būti pateikiami raštu (ne elektronine forma, jei nenurodyta kitaip), nurodant suinteresuotosios šalies pavadinimą, adresą, el. pašto adresą, telefono ir fakso numerius. Visa medžiaga raštu, įskaitant informaciją, kurios prašoma šiame reglamente, atsakymai į klausimyno klausimus ir konfidencialus suinteresuotųjų šalių susirašinėjimas ženklinamas „Riboto naudojimo“ (3) ir, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 384/96 19 straipsnio 2 dalį, kartu pateikiamas nekonfidencialus variantas, kuris ženklinamas „SUINTERESUOTOSIOMS ŠALIMS SUSIPAŽINTI“.

Visa su šiuo klausimu susijusi informacija ir (arba) visi prašymai išklausyti turi būti siunčiami šiuo adresu:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction Générale du Commerce |
| Direction B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Bruxelles |
| Faksas (32 2) 295 65 05 |

Commission européenne

Direction Générale du Commerce

Direction B

Office: J-79 5/16

B-1049 Bruxelles

Faksas (32 2) 295 65 05

5 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Peter MANDELSON

Komisijos narys

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

1

(2)  OL L 71, 2005 3 17, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1333/2005 (OL L 211, 2005 8 13, p. 1).

2

(3)  Tai reiškia, kad dokumentas skirtas tik vidaus naudojimui. Jis apsaugotas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnį (OL L 145, 2001 5 31, p. 43). Tai slaptas dokumentas pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 19 straipsnį ir PPO susitarimo dėl 1994 m. GATT (antidempingo susitarimo) VI straipsnio įgyvendinimo 6 straipsnį.

3

---

| 25.2.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 55/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 55/17

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 343/2006

2006 m. vasario 24 d.

leidžiantis nuo 2006 m. kovo 1 d. iki rugpjūčio 31 d. pradėti supirkti sviestą kai kuriose valstybėse narėse

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 1999 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2771/1999, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl intervencijos sviesto ir grietinėlės rinkoje (2), ypač į jo 2 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 6 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad jei reprezentatyviuoju laikotarpiu sviesto rinkos kainos vienoje arba daugiau valstybių narių sudaro mažiau kaip 92 % intervencinės kainos, intervencinės agentūros turi supirkti sviestą. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 6 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad jei reprezentatyviuoju laikotarpiu sviesto rinkos kainos vienoje arba daugiau valstybių narių sudaro mažiau kaip 92 % intervencinės kainos, intervencinės agentūros turi supirkti sviestą.

| (2) | Rinkos kainų, apie kurias pranešė naujosios valstybės narės, pagrindu Komisija, laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 2771/1999 8 straipsnio 4 dalies nuostatų, nustatė, kad kainos Vokietijoje, Estijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje, Airijoje, Nyderlanduose, Lenkijoje, Portugalijoje, Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje dvi savaites paeiliui yra žemesnės nei 92 % intervencinės kainos. Todėl šiose valstybėse narėse turi būti pradėti intervenciniai pirkimai, |
| --- | --- |

(2)

Rinkos kainų, apie kurias pranešė naujosios valstybės narės, pagrindu Komisija, laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 2771/1999 8 straipsnio 4 dalies nuostatų, nustatė, kad kainos Vokietijoje, Estijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje, Airijoje, Nyderlanduose, Lenkijoje, Portugalijoje, Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje dvi savaites paeiliui yra žemesnės nei 92 % intervencinės kainos. Todėl šiose valstybėse narėse turi būti pradėti intervenciniai pirkimai,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Sviesto pirkimas, numatytas Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 6 straipsnio 1 dalyje, pradedamas šiose valstybėse narėse:

| — | Vokietijoje |
| --- | --- |

—

Vokietijoje

| — | Estijoje |
| --- | --- |

—

Estijoje

| — | Ispanijoje |
| --- | --- |

—

Ispanijoje

| — | Prancūzijoje |
| --- | --- |

—

Prancūzijoje

| — | Airijoje |
| --- | --- |

—

Airijoje

| — | Nyderlanduose |
| --- | --- |

—

Nyderlanduose

| — | Lenkijoje |
| --- | --- |

—

Lenkijoje

| — | Portugalijoje |
| --- | --- |

—

Portugalijoje

| — | Švedijoje |
| --- | --- |

—

Švedijoje

| — | Jungtinėje Karalystėje. |
| --- | --- |

—

Jungtinėje Karalystėje.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. kovo 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2).

1

(2)  OL L 333, 1999 12 24, p. 11. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2107/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 20).

2

---

| 25.2.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 55/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 55/18

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 344/2006

2006 m. vasario 24 d.

iš dalies keičiantis Reglamente (EB) Nr. 1011/2005 nustatytų kai kurių cukraus sektoriaus produktų reprezentacines kainas ir papildomus importo muitų dydžius 2005–2006 prekybos metams

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. birželio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1260/2001 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 1995 m. birželio 23 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1423/95, nustatantį išsamias cukraus sektoriaus produktų, išskyrus melasą, importo įgyvendinimo taisykles (2), ypač į jo 1 straipsnio 2 dalies antros pastraipos antrą sakinį ir jo 3 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reprezentacinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2005–2006 prekybos metams, buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 1011/2005 (3). Šios kainos ir dydžiai paskutinį kartą buvo pakeisti Komisijos reglamente (EB) Nr. 281/2006 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentacinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2005–2006 prekybos metams, buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 1011/2005 (3). Šios kainos ir dydžiai paskutinį kartą buvo pakeisti Komisijos reglamente (EB) Nr. 281/2006 (4).

| (2) | Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 1423/95 nustatytas taisykles ir nuostatas, |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 1423/95 nustatytas taisykles ir nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1423/95 1 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos reprezentacinės kainos ir papildomi importo muitai, nustatyti Reglamentu (EB) Nr. 1011/2005 2005–2006 prekybos metams, yra iš dalies keičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. vasario 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

J. L. DEMARTY

Žemés ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 178, 2001 6 30, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 39/2004 (OL L 6, 2004 1 10, p. 16).

1

(2)  OL L 141, 1995 6 24, p. 16. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 624/98 (OL L 85, 1998 3 20, p. 5).

2

(3)  OL L 170, 2005 7 1, p. 35.

3

(4)  OL L 47, 2006 2 17, p. 38.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti reprezentacinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir KN kodu 1702 90 99 klasifikuojamiems produktams taikomi nuo 2006 m. vasario 25 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Reprezentacinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomo muito už 100 kg neto atitinkamo produkto dydis |
| 1701 11 10 (1) | 36,58 | 0,31 |
| 1701 11 90 (1) | 36,58 | 3,93 |
| 1701 12 10 (1) | 36,58 | 0,18 |
| 1701 12 90 (1) | 36,58 | 3,63 |
| 1701 91 00 (2) | 37,34 | 6,56 |
| 1701 99 10 (2) | 37,34 | 3,14 |
| 1701 99 90 (2) | 37,34 | 3,14 |
| 1702 90 99 (3) | 0,37 | 0,30 |

(EUR)

KN kodas

Reprezentacinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomo muito už 100 kg neto atitinkamo produkto dydis

1701 11 10 (1)

36,58

0,31

1701 11 90 (1)

36,58

3,93

1701 12 10 (1)

36,58

0,18

1701 12 90 (1)

36,58

3,63

1701 91 00 (2)

37,34

6,56

1701 99 10 (2)

37,34

3,14

1701 99 90 (2)

37,34

3,14

1702 90 99 (3)

0,37

0,30

---

(1)  Nustatyta už standartinę kokybę, kaip ji yra apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/2001 I priedo II dalyje (OL L 178, 2001 6 30, p. 1).

(2)  Nustatyta už standartinę kokybę, kaip ji yra apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 I priedo I dalyje.

(3)  Nustatyta už kiekvieną 1 % sacharozės kiekio.

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Taryba

| 25.2.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 55/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 55/20

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2006 m. vasario 20 d.

dėl kaimo plėtros Bendrijos strateginių gairių (2007–2013 m. programavimo laikotarpis)

(2006/144/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalies pirmą sakinį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (2),

kadangi:

| (1) | Siekiant apibrėžti kaimo plėtros prioritetus Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 Nr. 9 straipsnio 1 dalyje numatoma, kad Bendrijos lygiu turėtų būti priimtos strateginės gairės kaimo plėtrai 2007 m. sausio 1 d. – 2013 m. gruodžio 31 d. programavimo laikotarpiui. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant apibrėžti kaimo plėtros prioritetus Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 Nr. 9 straipsnio 1 dalyje numatoma, kad Bendrijos lygiu turėtų būti priimtos strateginės gairės kaimo plėtrai 2007 m. sausio 1 d. – 2013 m. gruodžio 31 d. programavimo laikotarpiui.

| (2) | Šios strateginės gairės turėtų atspindėti daugiafunkcinę ūkininkavimo svarbą kraštovaizdžio, maisto produktų ir kultūros bei gamtos paveldo turtingumui ir įvairovei visoje Bendrijoje. |
| --- | --- |

(2)

Šios strateginės gairės turėtų atspindėti daugiafunkcinę ūkininkavimo svarbą kraštovaizdžio, maisto produktų ir kultūros bei gamtos paveldo turtingumui ir įvairovei visoje Bendrijoje.

| (3) | Strateginėse gairėse turėtų būti nurodytos sritys, kurios yra svarbios įgyvendinant Bendrijos prioritetus, visų pirma susijusius su Geteborge patvirtintais tvarumo tikslais ir atnaujinta Lisabonos strategija, skirta ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, patvirtinta atitinkamai Geteborgo (2001 m. birželio 15 d. ir 16 d.) ir Tesalonikų (2003 m. birželio 20 d. ir 21 d.) Europos Vadovų Tarybų. |
| --- | --- |

(3)

Strateginėse gairėse turėtų būti nurodytos sritys, kurios yra svarbios įgyvendinant Bendrijos prioritetus, visų pirma susijusius su Geteborge patvirtintais tvarumo tikslais ir atnaujinta Lisabonos strategija, skirta ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, patvirtinta atitinkamai Geteborgo (2001 m. birželio 15 d. ir 16 d.) ir Tesalonikų (2003 m. birželio 20 d. ir 21 d.) Europos Vadovų Tarybų.

| (4) | Remdamasi šiomis strateginėmis gairėmis kiekviena valstybė narė turėtų parengti savo nacionalinės strategijos planą, kuris būtų kaimo plėtros programų rengimo pamatinė sistema, |
| --- | --- |

(4)

Remdamasi šiomis strateginėmis gairėmis kiekviena valstybė narė turėtų parengti savo nacionalinės strategijos planą, kuris būtų kaimo plėtros programų rengimo pamatinė sistema,

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

Priimamos priede išdėstytos kaimo plėtros Bendrijos strateginės gairės (2007–2013 m. programavimo laikotarpiu).

Priimta Briuselyje 2006 m. vasario 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. PRÖLL

---

(1)  OL L 277, 2005 10 21, p. 1.

1

(2)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

2

---

PRIEDAS

Kaimo plėtros Bendrijos strateginės gairės (2007–2013 m. programavimo laikotarpiu)

1.   ĮVADAS

Reglamente (EB) Nr. 1698/2005 apibrėžiamas EŽŪFKP teikiamos pagalbos tikslas ir taikymo sritis. Pagal šį reglamentą Bendrijos strateginėse gairėse apibrėžiamos sritys, kurios yra svarbios įgyvendinant Bendrijos prioritetus, visų pirma susijusius su Geteborge patvirtintais tvarumo tikslais ir atnaujinta Lisabonos strategija, skirta ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui.

Kaimo plėtros Bendrijos strateginės gairės padės:

| — | nustatyti sritis, kuriose ES teikiama parama kaimo plėtrai sukuria didžiausią pridėtinę vertę ES lygiu, ir susitarti dėl šių sričių, |
| --- | --- |

—

nustatyti sritis, kuriose ES teikiama parama kaimo plėtrai sukuria didžiausią pridėtinę vertę ES lygiu, ir susitarti dėl šių sričių,

| — | susieti pagrindinius ES prioritetus (Lisabona, Geteborgas) ir įtraukti juos į kaimo plėtros politiką, |
| --- | --- |

—

susieti pagrindinius ES prioritetus (Lisabona, Geteborgas) ir įtraukti juos į kaimo plėtros politiką,

| — | užtikrinti suderinamumą su kitomis ES politikos kryptimis, visų pirma sanglaudos ir aplinkos srityje, |
| --- | --- |

—

užtikrinti suderinamumą su kitomis ES politikos kryptimis, visų pirma sanglaudos ir aplinkos srityje,

| — | drauge įgyvendinti naują į rinką orientuotą bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) ir jos sąlygotą būtiną pertvarkymą senosiose ir naujosiose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

—

drauge įgyvendinti naują į rinką orientuotą bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) ir jos sąlygotą būtiną pertvarkymą senosiose ir naujosiose valstybėse narėse.

2.   KAIMO PLĖTRA IR BENDRIEJI BENDRIJOS TIKSLAI

2.1.   BŽŪP ir kaimo plėtra

Žemės ūkis tebėra didžiausias kaimo žemės naudotojas ir pagrindinis kraštovaizdžio bei aplinkos kokybę lemiantis veiksnys. BŽŪP ir kaimo plėtros svarba bei aktualumas dar labiau išaugo po neseniai įvykusio Europos Sąjungos plėtros etapo.

Be abiejų BŽŪP ramsčių – rinkos politikos ir kaimo plėtros politikos – daug Europos kaimo vietovių susidurtų su vis rimtesnėmis ekonominėmis, socialinėmis ir aplinkosaugos problemomis. Europos žemės ūkio modelis atspindi daugiafunkcinę ūkininkavimo svarbą kraštovaizdžio, maisto produktų ir kultūros bei gamtos paveldo turtingumui ir įvairovei (1).

Pagrindinius BŽŪP, rinkos ir kaimo plėtros politikos krypčių principus Geteborge (2001 m. birželio 15 d. ir 16 d.) nustatė Europos Vadovų Taryba. Pagal jos išvadas geri ekonominiai rezultatai privalo būti suderinti su tausojančiu gamtos išteklių naudojimu ir atliekų lygiu, išlaikant biologinę įvairovę, išsaugant ekosistemas ir išvengiant dykumėjimo. Siekdama šių uždavinių, Europos Vadovų Taryba susitaria, kad BŽŪP ir jos tolesnė raida turėtų prisidėti prie tvaraus vystymosi, daugiau dėmesio skiriant sveikiems ir aukštos kokybės produktams, aplinkosaugos požiūriu tvariems gamybos metodams, įskaitant ekologišką gamybą, atsinaujinančias žaliavas ir biologinės įvairovės apsaugą.

Šie suteikiantys kryptį principai buvo patvirtinti (2003 m. birželio 20 d. ir 21 d.) Tesalonikų Europos Vadovų Tarybos priimtose Lisabonos strategijos išvadose. Reformuota BŽŪP ir kaimo plėtra ateinančiais metais gali itin prisidėti prie konkurencingumo ir tvaraus vystymosi.

2.2.   Siekiant tvaraus žemės ūkio: 2003 m. ir 2004 m. BŽŪP reformos

2003 m. ir 2004 m. BŽŪP reformos yra svarbus žingsnis pirmyn siekiant padidinti ES ūkininkavimo veiklos konkurencingumą ir jos tvarų vystymąsi ES bei suteikia pagrindą vėlesnėms reformoms. Viena po kitos įvykdytos reformos, kuriomis buvo sumažintos kainų palaikymo garantijos ir paskatintas struktūrinis prisitaikymas, prisidėjo prie Europos žemės ūkio konkurencingumo. Atsietų tiesioginių išmokų įvedimas skatina ūkininkus reaguoti į vartotojų paklausą, o ne į su kiekiais susijusias skatinamąsias priemones. Kompleksiškas aplinkos, maisto saugos ir gyvūnų sveikatos bei gerovės standartų susiejimas stiprina vartotojų pasitikėjimą ir didina ūkininkavimo tvarumą aplinkosaugos požiūriu.

2.3.   Kaimo plėtra 2007–2013 m.

Būsima kaimo plėtros politika orientuota į tris pagrindines sritis: žemės ūkio ir maisto produktų ekonomiką, aplinką ir platesnį kaimo ekonomikos kontekstą bei gyventojus. Naujos kartos kaimo plėtros strategijos ir programos bus formuojamos keturiomis kryptimis, tokiomis kaip: 1 kryptis: žemės ūkio ir miškininkystės sektoriaus konkurencingumo didinimas; 2 kryptis: aplinkos ir kraštovaizdžio gerinimas; 3 kryptis: gyvenimo kokybė kaimo vietovėse ir kaimo ekonomikos įvairinimas; 4 kryptis: Leader.

1 krypties priemonių grupė bus skirta žmogiškajam ir fiziniam kapitalui žemės ūkio, maisto ir miškininkystės sektoriuose (žinių perdavimas ir naujovių skatinimas) bei kokybiškos produkcijos gamybai. 2 krypties priemonės numatytos gamtiniams ištekliams apsaugoti ir turtinti, taip pat didelės gamtinės vertės ūkininkavimo ir miškininkystės sistemoms bei Europos kaimo vietovių kultūros kraštovaizdžiams išsaugoti. 3 kryptis padeda plėtoti vietos infrastruktūrą ir žmogiškąjį kapitalą kaimo vietovėse, siekiant pagerinti sąlygas ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui visuose sektoriuose bei ūkinės veiklos įvairinimui. 4 kryptyje, kurioje remiamasi Leader patirtimi, numatomos galimybės įdiegti valdymo naujoves, pritaikant vietinio lygmens „iš apačios į viršų“ požiūrį į kaimo plėtrą.

2.4.   Sunkumų įveikimas

Padėtis kaimo vietovėse yra labai įvairi: atokiose kaimo vietovėse mažėja gyventojų skaičius ir jos išgyvena nuosmukį, tuo tarpu užmiesčio vietovės junta vis didesnį miesto centrų spaudimą.

Pagal EBPO apibrėžimą, grindžiamą gyventojų tankiu, valstybėse narėse kaimo regionai (2) sudaro 92 % visos ES teritorijos. Be to, 19 % gyventojų gyvena regionuose, kuriuose vyrauja kaimo vietovės, o 37 % – regionuose, kuriuose didelę dalį sudaro kaimo vietovės. ES valstybėse narėse šiuose regionuose sukuriama 45 % bendrosios pridėtinės vertės (BPV), juose dirba 53 % visų dirbančiųjų, tačiau pagal socialinius ir ekonominius rodiklius, įskaitant struktūrinius rodiklius, pastebimas šių regionų atsilikimas palyginti su ne kaimo vietovėmis. Kaimo vietovėse vieno gyventojo pajamos apytiksliai trečdaliu mažesnės (3), žemesnis moterų užimtumo lygis, silpniau išvystytas paslaugų sektorius, aukštojo išsilavinimo lygis paprastai yra žemesnis ir mažesnis skaičius namų ūkių turi galimybę naudotis plačiajuosčiu internetu. Atokumas ir periferiškumas yra pagrindinės kai kurių kaimo regionų problemos. Šie trūkumai paprastai dar labiau paaštrėja regionuose, kuriuose didelę dalį sudaro kaimo vietovės, nors bendras visos ES vaizdas gali iš esmės skirtis skirtingose valstybėse narėse. Galimybių, kontaktų ir mokymo infrastruktūros stoka yra ypač būdinga atokiose kaimo vietovėse gyvenančių moterų ir jaunimo problema.

Naujas plėtros etapas pakeitė žemės ūkio vaizdą. Senųjų valstybių narių žemės ūkis pagamina 2 % BVP, naujosiose valstybėse narėse – 3 %, Rumunijoje ir Bulgarijoje – daugiau nei 10 %. Naujosiose valstybėse narėse žemės ūkio sektoriui tenkanti užimtumo dalis (12 %) triskart didesnė nei senosiose valstybėse narėse (4 %). Bulgarijoje ir Rumunijoje užimtumo žemės ūkyje lygis yra pastebimai aukštesnis.

Bendras ES žemės ūkio ir maisto produktų sektorius sudaro svarbią ES ekonomikos dalį – 15 milijonų darbo vietų (8,3 % bendro užimtumo) ir sukuriama 4,4 % BVP. ES yra didžiausia pasaulyje maisto produktų ir gėrimų gamintoja, kurios bendra produkcija vertinama 675 milijardais EUR. Tačiau šis sektorius išlieka labai susiskaldęs ir nevienalytis dydžio prasme, o tai lemia jame veikiančių įmonių galimybes ir problemas. Miškininkystėje ir susijusiose pramonės šakose dirba apytiksliai 3,4 milijono žmonių, metinė apyvarta siekia 350 milijardų EUR, tačiau šiuo metu panaudojama tik 60 % metinio miškų prieauglio.

Žemės ūkis ir miškininkystė sudaro 77 % visų žemės naudmenų ES valstybėse narėse. Žemės ūkio veiklos poveikis aplinkai gamtinių išteklių išsaugojimo ir gerinimo srityje pastaraisiais metais buvo gana įvairialypis. Dėl vandens kokybės pažymėtina, kad bendras azoto perteklius daugelyje senųjų valstybių narių nuo 1990 m. šiek tiek sumažėjo, nors kai kuriose šalyse ir regionuose tebevyksta didelis maistinių medžiagų išplovimas iš dirvožemio. Daugelyje sričių tebelieka neišspręstos amoniako išmetimo, eutrofikacijos, dirvožemio erozijos ir biologinės įvairovės mažėjimo problemos. Tačiau nuolat auga ekologinei gamybai (5,4 milijonai hektarų ES valstybėse narėse) ir atsinaujinantiems šaltiniams (apskaičiuota, kad 2004 m. bioenergijos gamybai buvo naudojama 1,4 milijonai hektarų, iš kurių 0,3 milijonai hektarų pagal išmokas už kuro augalus ir 0,6 milijonai hektarų atidėtos žemės plotuose) skirtos žemės ūkio paskirties žemės dalis. Ilgalaikių klimato kaitos tendencijų vaidmuo ūkininkavimo ir miškininkystės modeliams nuolat augs. Biologinės įvairovės apsaugos srityje buvo žengti žingsniai pirmyn įgyvendinant Natura 2000 programą – jai buvo priskirta apytiksliai 12–13 % žemės ūkio ir miškų vietovių. Didelės gamtinės vertės ūkininkavimo sistemos vaidina svarbų vaidmenį išsaugojant biologinę įvairovę ir buveines, taip pat kraštovaizdžius ir dirvožemio kokybę. Daugumoje valstybių narių šios ūkininkavimo sistemos apima nuo 10–30 % visos žemės ūkio paskirties žemės. Kai kuriose vietovėse dėl ūkininkavimo veiklos nutraukimo galėtų atsirasti rimta ekologinė rizika.

Todėl kaimo vietovėms ateinančiais metais teks įveikti konkrečius ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir tvaraus vystymosi sunkumus. Tačiau kaimo vietovėse yra realių galimybių jų augimo naujuose sektoriuose potencialo, kaimo prekių ir paslaugų bei turizmo paslaugų teikimo, patrauklumo gyventi ir dirbti, taip pat jų kaip gamtinių išteklių šaltinio bei labai vertinamų kraštovaizdžių vaidmens prasme.

Kintančiai rinkos paklausai Europoje ir pasaulyje patenkinti, žemės ūkio ir maisto sektoriai privalo pasinaudoti naujų metodų, technologijų ir inovacijų teikiamomis galimybėmis. Visų pirma, investicijos į pagrindinius žmogiškojo kapitalo išteklius sudarys sąlygas kaimo vietovėms bei žemės ūkio ir maisto sektoriui užtikrintai žvelgti į ateitį.

Atnaujinant Lisabonos strategiją, Europos Vadovų Taryba dar kartą patvirtino, kad Lisabonos strategija turėtų būti suprantama atsižvelgiant į platesnį tvaraus vystymosi reikalavimą, kad dabartiniai poreikiai būtų patenkinami nepakenkiant ateinančių kartų galimybėms patenkinti savo poreikius ateityje (4). Naujasis programavimo laikotarpis suteikia unikalią galimybę perorientuoti paramą iš naujojo EŽŪFKP į ekonomikos augimą, darbo vietų kūrimą ir tvarumą. Šiuo požiūriu tai visiškai atitinka Deklaraciją dėl tvaraus vystymosi pagrindinių principų (5) ir atnaujintą Lisabonos veiksmų programą, kuria siekiama sutelkti išteklius siekiant paversti Europą patrauklesne vieta investuoti ir dirbti, skatinti žinias ir naujoves, siekiant ekonomikos augimo bei sukuriant daugiau ir geresnių darbo vietų.

Kaimo plėtros politika turi padėti kaimo vietovėms 2007–2013 m. pasiekti šiuos uždavinius. Tam reikia kaimo vietovių konkurencingumui, darbo vietų kūrimui ir naujovėms taikyti labiau strateginį požiūrį, o įgyvendinant programas – geresnį valdymą. Privaloma skirti didesnį dėmesys ilgalaikėms investicijoms, skirtoms žmonėms, pažangiajai patirčiai bei kapitalui ūkio ir miškininkystės sektoriuose, naujiems ekologiškų ir visiems naudingų paslaugų teikimo būdams, taip pat naujų bei geresnių darbo vietų kūrimui, pirmiausia įvairinant moterų ir jaunimo veiklą. Padėdama ES kaimo vietovėms išnaudoti visą savo patrauklumo investuoti, gyventi ir dirbti potencialą, kaimo plėtros politika gali atlikti savo Europos teritorijos tvaraus vystymosi vaidmenį.

3.   2007–2013 m. PROGRAMAVIMO LAIKOTARPIO BENDRIJOS PRIORITETŲ KAIMO PLĖTRAI APIBRĖŽIMAS

Atsižvelgiant į Reglamente (EB) Nr. 1698/2005 numatytus uždavinius, toliau nustatytose strateginėse gairėse nustatomi Bendrijos prioritetai pagal jo 9 straipsnį. Gairių tikslas – pagrindinių politikos prioritetų, išsamiai išdėstytų Lisabonos ir Geteborgo Europos Vadovų Tarybų išvadose, integracija. Kiekvienai prioritetų grupei pateikiami orientaciniai pagrindiniai veiksmai. Remdamosi šiomis strateginėmis gairėmis, valstybės narės parengia savo nacionalines strategijas, kurios yra kaimo plėtros programų rengimo pamatinė sistema.

Bendrijos kaimo plėtros prioritetų įgyvendinimui skirti ištekliai (neviršijantys reglamentuojamų minimalių finansavimo ribų kiekvienai krypčiai) priklausys nuo kiekvienos programos srities konkrečios padėties, stipriųjų bei silpnųjų jos pusių ir galimybių. Visi Bendrijos prioritetai ir jų įnašas įgyvendinant Lisabonos ir Geteborgo tikslus turės būti pritaikyti valstybėms narėms, rengiančioms nacionalinį strateginį planą ir kaimo plėtros programas. Daugeliu atveju konkrečioms problemoms, susijusioms su žemės ūkio ir maisto grandine ar žemės ūkio ir miškininkystės, aplinkos, klimato ir geografinėmis sąlygomis, spręsti bus nustatyti nacionaliniai ar regioniniai prioritetai. Kaimo vietovėse gali tekti spręsti klausimus, susijusius su užmiesčio zonų nepatiriamu spaudimu, nedarbu, atokumu ar nedideliu gyventojų tankiu.

3.1.   Žemės ūkio ir miškininkystės sektorių konkurencingumo gerinimas

Bendrijos strateginė gairė

Europos žemės ūkio, miškininkystės ir maisto perdirbimo sektorius turi didelį potencialą toliau teikti aukštos kokybės ir pridėtinės vertės produktus, tenkinančius įvairiapusę ir augančią Europos vartotojų ir pasaulio rinkų paklausą.

1 krypčiai skirti ištekliai turėtų prisidėti prie stipraus ir dinamiško Europos žemės ūkio ir maisto sektoriaus, daugiausia dėmesio skiriant žinių perdavimo, maisto grandinės modernizavimo, inovacijų ir kokybės prioritetams bei prioritetiniams sektoriams investuojant į fizinį ir žmogiškąjį kapitalą.

Kad įgyvendintų šiuos prioritetus, valstybės narės skatinamos orientuoti paramą į pagrindinius veiksmus. Tokie pagrindiniai veiksmai galėtų apimti:

| i) | žemės ūkio sektoriaus restruktūrizavimą ir modernizavimą, tolesnį svarbų vaidmenį daugelio kaimo vietovių vystymesi, ypač naujosiose valstybėse narėse. Sėkmingas žemės ūkio prisitaikymas gali tapti pagrindiniu veiksniu gerinant žemės ūkio sektoriaus konkurencingumą ir aplinką tausojantį poveikį, taip pat skatinant naujų darbo vietų kūrimą ir augimą susijusiose ekonomikos srityse. Tai apima žemės ūkio sektoriaus pasirengimo pokyčiams, susijusiems su šio sektoriaus restruktūrizavimu bei modernizavimu ir aktyvios ūkininkų mokymo bei perkvalifikavimo veiklos plėtojimu, visų pirma kiek tai yra susiję su turimais pritaikomais įgūdžiais, skatinimą; |
| --- | --- |

i)

žemės ūkio sektoriaus restruktūrizavimą ir modernizavimą, tolesnį svarbų vaidmenį daugelio kaimo vietovių vystymesi, ypač naujosiose valstybėse narėse. Sėkmingas žemės ūkio prisitaikymas gali tapti pagrindiniu veiksniu gerinant žemės ūkio sektoriaus konkurencingumą ir aplinką tausojantį poveikį, taip pat skatinant naujų darbo vietų kūrimą ir augimą susijusiose ekonomikos srityse. Tai apima žemės ūkio sektoriaus pasirengimo pokyčiams, susijusiems su šio sektoriaus restruktūrizavimu bei modernizavimu ir aktyvios ūkininkų mokymo bei perkvalifikavimo veiklos plėtojimu, visų pirma kiek tai yra susiję su turimais pritaikomais įgūdžiais, skatinimą;

| ii) | integravimo į žemės ūkio ir maisto grandinę gerinimą. Europos maisto pramonė yra viena konkurencingiausių ir pažangiausių pasaulyje, bet susiduria su augančia pasauline konkurencija. Kaimo ekonomika turi dideles galimybes kurti naujus produktus ir jais prekiauti, išsaugoti daugiau vertės kaimo vietovėse vykdant kokybės programas ir gerinti Europos produktų prestižą užsienyje. Konsultacinių paslaugų ir paramos pasitelkimas Bendrijos standartams įgyvendinti prisidės prie šio integracijos proceso. Į rinką orientuotas žemės ūkio sektorius padės toliau stiprinti Europos žemės ūkio ir maisto sektoriaus – svarbaus darbdavio ir ekonomikos augimo šaltinio – padėtį; |
| --- | --- |

ii)

integravimo į žemės ūkio ir maisto grandinę gerinimą. Europos maisto pramonė yra viena konkurencingiausių ir pažangiausių pasaulyje, bet susiduria su augančia pasauline konkurencija. Kaimo ekonomika turi dideles galimybes kurti naujus produktus ir jais prekiauti, išsaugoti daugiau vertės kaimo vietovėse vykdant kokybės programas ir gerinti Europos produktų prestižą užsienyje. Konsultacinių paslaugų ir paramos pasitelkimas Bendrijos standartams įgyvendinti prisidės prie šio integracijos proceso. Į rinką orientuotas žemės ūkio sektorius padės toliau stiprinti Europos žemės ūkio ir maisto sektoriaus – svarbaus darbdavio ir ekonomikos augimo šaltinio – padėtį;

| iii) | sąlygų inovacijai ir naudojimuisi moksliniais tyrimais bei taikomąja veikla sudarymą. Inovacijų svarba Europos ūkininkavimo, žemės ūkio ir maisto bei miškininkystės sektoriams nuolat auga. Nors didžiosios Europos žemės ūkio ir maisto bendrovės dažnai žengia koja kojon su naujomis tendencijomis, nauji produktai ir procesai galėtų pastebimai pagerinti mažesnių perdirbimo įmonių ir ūkių veiklos rezultatus. Visų pirma, naujos bendradarbiavimo formos galėtų sudaryti sąlygas pasinaudoti moksliniais tyrimais bei taikomąja veikla, inovacijomis ir veiksmais, vykdomais pagal 7-ąją bendrąją programą (6); |
| --- | --- |

iii)

sąlygų inovacijai ir naudojimuisi moksliniais tyrimais bei taikomąja veikla sudarymą. Inovacijų svarba Europos ūkininkavimo, žemės ūkio ir maisto bei miškininkystės sektoriams nuolat auga. Nors didžiosios Europos žemės ūkio ir maisto bendrovės dažnai žengia koja kojon su naujomis tendencijomis, nauji produktai ir procesai galėtų pastebimai pagerinti mažesnių perdirbimo įmonių ir ūkių veiklos rezultatus. Visų pirma, naujos bendradarbiavimo formos galėtų sudaryti sąlygas pasinaudoti moksliniais tyrimais bei taikomąja veikla, inovacijomis ir veiksmais, vykdomais pagal 7-ąją bendrąją programą (6);

| iv) | informacinių ir ryšių technologijų (IRT) įdiegimo ir paplitimo skatinimą. Nustatyta, kad visas žemės ūkio ir maisto sektorius nepakankamai naudojasi IRT. Visų pirma tai pasakytina apie smulkųjį verslą. Išskyrus dideles daugiašales įmones ir didesnius jų tiekėjus, e. verslo taikomųjų programų naudojimo lygis tebėra žemas. Kaimo plėtros fondai turėtų papildyti būsimas Komisijos iniciatyvas, tokias kaip i2000 e. verslo (visų pirma susijusias su mažomis ir vidutinėmis įmonėmis), e. įgūdžių ir e. mokymosi srityse; |
| --- | --- |

iv)

informacinių ir ryšių technologijų (IRT) įdiegimo ir paplitimo skatinimą. Nustatyta, kad visas žemės ūkio ir maisto sektorius nepakankamai naudojasi IRT. Visų pirma tai pasakytina apie smulkųjį verslą. Išskyrus dideles daugiašales įmones ir didesnius jų tiekėjus, e. verslo taikomųjų programų naudojimo lygis tebėra žemas. Kaimo plėtros fondai turėtų papildyti būsimas Komisijos iniciatyvas, tokias kaip i2000 e. verslo (visų pirma susijusias su mažomis ir vidutinėmis įmonėmis), e. įgūdžių ir e. mokymosi srityse;

| v) | dinamiško verslumo skatinimą. Pastarojo meto reformos sukūrė į rinką orientuotą Europos ūkininkavimo veiklos aplinką. Tai atveria naujas galimybes ūkininkavimo veiklai. Tačiau šio ekonominio potencialo įgyvendinimas priklausys nuo strateginių ir organizacinių įgūdžių plėtojimo. Šiuo požiūriu svarbų vaidmenį gali vaidinti jaunimo skatinimas ūkininkauti; |
| --- | --- |

v)

dinamiško verslumo skatinimą. Pastarojo meto reformos sukūrė į rinką orientuotą Europos ūkininkavimo veiklos aplinką. Tai atveria naujas galimybes ūkininkavimo veiklai. Tačiau šio ekonominio potencialo įgyvendinimas priklausys nuo strateginių ir organizacinių įgūdžių plėtojimo. Šiuo požiūriu svarbų vaidmenį gali vaidinti jaunimo skatinimas ūkininkauti;

| vi) | žemės ūkio ir miškininkystės produktų naujų realizavimo rinkų plėtojimą. Naujos realizavimo rinkos gali užtikrinti didesnę pridėtinę vertę, ypač aukštos kokybės produktų atveju. Parama investicijoms ir mokymams ne maisto gamybos srityje pagal kaimo plėtros programą gali papildyti pagal pirmąjį ramstį įgyvendinamas priemones, nes būtų sukuriamos naujoviškos gaminių realizavimo rinkos ar padedama plėtoti atsinaujinančios energijos žaliavas, biokurą ir gamybinius pajėgumus; |
| --- | --- |

vi)

žemės ūkio ir miškininkystės produktų naujų realizavimo rinkų plėtojimą. Naujos realizavimo rinkos gali užtikrinti didesnę pridėtinę vertę, ypač aukštos kokybės produktų atveju. Parama investicijoms ir mokymams ne maisto gamybos srityje pagal kaimo plėtros programą gali papildyti pagal pirmąjį ramstį įgyvendinamas priemones, nes būtų sukuriamos naujoviškos gaminių realizavimo rinkos ar padedama plėtoti atsinaujinančios energijos žaliavas, biokurą ir gamybinius pajėgumus;

| vii) | ūkių ir miškininkystės veiklos ekologinių rezultatų gerinimą. Ilgalaikis tvarumas priklausys nuo sugebėjimo gaminti tokius gaminius, kuriuos vartotojai norės pirkti, ir tuo pačiu laikytis aukštų aplinkosaugos standartų. Investavimas į ekologiškai geresnius veiklos rezultatus taip pat gali užtikrinti didesnį gamybos veiksmingumą, tokiu būdu sudarydamas visiems naudingą padėtį. |
| --- | --- |

vii)

ūkių ir miškininkystės veiklos ekologinių rezultatų gerinimą. Ilgalaikis tvarumas priklausys nuo sugebėjimo gaminti tokius gaminius, kuriuos vartotojai norės pirkti, ir tuo pačiu laikytis aukštų aplinkosaugos standartų. Investavimas į ekologiškai geresnius veiklos rezultatus taip pat gali užtikrinti didesnį gamybos veiksmingumą, tokiu būdu sudarydamas visiems naudingą padėtį.

Siekiant pagerinti kartų pasikeitimą žemės ūkyje, gali būti apsvarstyti pagal 1 kryptį taikomų priemonių, pritaikytų jaunų ūkininkų poreikiams, deriniai.

3.2.   Aplinkos ir kraštovaizdžio gerinimas

Bendrijos strateginė gairė

Siekiant apsaugoti ir turtinti ES gamtinius išteklius bei kraštovaizdžius kaimo vietovėse, 2 krypčiai skirti ištekliai turėtų būti skirti trims ES lygio prioritetinėms sritims: biologinei įvairovei ir didelės gamtinės vertės ūkininkavimo bei miškininkystės sistemų ir tradicinių žemės ūkio kraštovaizdžių išsaugojimui bei plėtojimui, vandeniui ir klimato kaitai.

2 krypties priemonės turėtų būti naudojamos siekiant integruoti šiuos aplinkosaugos uždavinius ir prisidėti prie žemės ūkio ir miškininkystės tinklo Natura 2000 įgyvendinimo, Geteborge prisiimto įsipareigojimo iki 2010 m. pakeisti biologinės įvairovės mažėjimo tendenciją, prie tikslų, įtvirtintų 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/60/EB, nustatančioje Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (7), ir Kioto protokolo tikslų klimato kaitai sušvelninti įgyvendinimo.

Kad įgyvendintų šiuos prioritetus, valstybės narės skatinamos orientuoti paramą į pagrindinius veiksmus. Tokie pagrindiniai veiksmai galėtų apimti:

| i) | ekologinių paslaugų ir gyvūnams nekenkiančios ūkininkavimo praktikos skatinimą. Europos piliečiai tikisi, kad ūkininkai laikysis privalomų standartų. Lygiai taip pat daugelis sutinka, kad ūkininkams turėtų būti atlyginama už sutikimą prisiimti toliau siekiančius įsipareigojimus ir už jų teikiamas paslaugas, kurių vien tik rinka negalėtų suteikti, visų pirma žemės ūkiui ir miškininkystei ypač svarbių ypatingų išteklių, pavyzdžiui, vandens ir dirvožemio, atveju; |
| --- | --- |

i)

ekologinių paslaugų ir gyvūnams nekenkiančios ūkininkavimo praktikos skatinimą. Europos piliečiai tikisi, kad ūkininkai laikysis privalomų standartų. Lygiai taip pat daugelis sutinka, kad ūkininkams turėtų būti atlyginama už sutikimą prisiimti toliau siekiančius įsipareigojimus ir už jų teikiamas paslaugas, kurių vien tik rinka negalėtų suteikti, visų pirma žemės ūkiui ir miškininkystei ypač svarbių ypatingų išteklių, pavyzdžiui, vandens ir dirvožemio, atveju;

| ii) | žemės ūkio kraštovaizdžio ir miškų išsaugojimas. Europoje didžiąją vertingos kaimo aplinkos dalį sukūrė žemės ūkis. Tvari žemės tvarkymo praktika gali padėti sumažinti riziką, susijusią su žemės apleidimu, dykumėjimu ir miškų gaisrais, visų pirma vietovėse, kuriose sąlygos yra mažiau palankios. Tinkamos ūkininkavimo sistemos padeda išsaugoti kraštovaizdžius ir buveines, pradedant šlapžemėmis ir baigiant išdžiūvusiomis pievomis bei kalnų ganyklomis. Daugelyje sričių tai sudaro svarbią kultūros ir gamtos paveldo dalį, taip pat lemia bendrą kaimo vietovių patrauklumą gyventi ir dirbti; |
| --- | --- |

ii)

žemės ūkio kraštovaizdžio ir miškų išsaugojimas. Europoje didžiąją vertingos kaimo aplinkos dalį sukūrė žemės ūkis. Tvari žemės tvarkymo praktika gali padėti sumažinti riziką, susijusią su žemės apleidimu, dykumėjimu ir miškų gaisrais, visų pirma vietovėse, kuriose sąlygos yra mažiau palankios. Tinkamos ūkininkavimo sistemos padeda išsaugoti kraštovaizdžius ir buveines, pradedant šlapžemėmis ir baigiant išdžiūvusiomis pievomis bei kalnų ganyklomis. Daugelyje sričių tai sudaro svarbią kultūros ir gamtos paveldo dalį, taip pat lemia bendrą kaimo vietovių patrauklumą gyventi ir dirbti;

| iii) | kovą su klimato kaita. Žemės ūkis ir miškininkystė vaidina svarbiausią vaidmenį plėtojant atsinaujinančios energijos ir žaliavų šaltinius biologinę energiją naudojantiems įrenginiams. Tinkama žemės ūkio ir miškininkystės praktika gali prisidėti mažinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas ir išsaugant miškų savybę sugerti anglies dvideginio daugiau nei jo išskirti bei išsaugant organines medžiagas dirvožemio sudėtyje; ji taip pat gali padėti prisitaikyti prie klimato kaitos poveikio; |
| --- | --- |

iii)

kovą su klimato kaita. Žemės ūkis ir miškininkystė vaidina svarbiausią vaidmenį plėtojant atsinaujinančios energijos ir žaliavų šaltinius biologinę energiją naudojantiems įrenginiams. Tinkama žemės ūkio ir miškininkystės praktika gali prisidėti mažinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas ir išsaugant miškų savybę sugerti anglies dvideginio daugiau nei jo išskirti bei išsaugant organines medžiagas dirvožemio sudėtyje; ji taip pat gali padėti prisitaikyti prie klimato kaitos poveikio;

| iv) | indėlio į ekologinę žemdirbystę stiprinimą. Ekologinė žemdirbystė – tai visa apimantis požiūris į tvarią žemdirbystę. Šia prasme jo indėlis įgyvendinant aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės tikslus galėtų būti dar labiau sustiprintas; |
| --- | --- |

iv)

indėlio į ekologinę žemdirbystę stiprinimą. Ekologinė žemdirbystė – tai visa apimantis požiūris į tvarią žemdirbystę. Šia prasme jo indėlis įgyvendinant aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės tikslus galėtų būti dar labiau sustiprintas;

| v) | ekologinių (ekonominių) visiems naudingų iniciatyvų skatinimą. Ekologinių prekių teikimas, visų pirma įgyvendinant ekologiško ūkininkavimo priemones, gali prisidėti prie kaimo vietovių ir jose gaminamų maisto produktų savitumo. Šios ekologinės prekės gali tapti ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo pagrindu teikiant turizmo paslaugas ir kaimo prekes bei paslaugas, ypač kai tai susiję su turizmo, amatų, mokymo ar ne maisto sektoriaus įvairinimu; |
| --- | --- |

v)

ekologinių (ekonominių) visiems naudingų iniciatyvų skatinimą. Ekologinių prekių teikimas, visų pirma įgyvendinant ekologiško ūkininkavimo priemones, gali prisidėti prie kaimo vietovių ir jose gaminamų maisto produktų savitumo. Šios ekologinės prekės gali tapti ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo pagrindu teikiant turizmo paslaugas ir kaimo prekes bei paslaugas, ypač kai tai susiję su turizmo, amatų, mokymo ar ne maisto sektoriaus įvairinimu;

| vi) | teritorinės pusiausvyros skatinimą. Kaimo plėtros programos gali labai prisidėti didinant kaimo vietovių patrauklumą. Jos taip pat gali padėti užtikrinti, kad konkurencingoje, žiniomis pagrįstoje ekonomikoje būtų išlaikyta tvari miesto zonų ir kaimo vietovių pusiausvyra. Drauge su kitomis programos kryptimis, žemės tvarkymo priemonės gali teigiamai prisidėti prie ūkinės veiklos pasiskirstymo erdvės požiūriu ir teritorinės sanglaudos. |
| --- | --- |

vi)

teritorinės pusiausvyros skatinimą. Kaimo plėtros programos gali labai prisidėti didinant kaimo vietovių patrauklumą. Jos taip pat gali padėti užtikrinti, kad konkurencingoje, žiniomis pagrįstoje ekonomikoje būtų išlaikyta tvari miesto zonų ir kaimo vietovių pusiausvyra. Drauge su kitomis programos kryptimis, žemės tvarkymo priemonės gali teigiamai prisidėti prie ūkinės veiklos pasiskirstymo erdvės požiūriu ir teritorinės sanglaudos.

3.3.   Gyvenimo kokybės kaimo vietovėse gerinimas ir kaimo ekonomikos įvairovės skatinimas

Bendrijos strateginė gairė

Kaimo ekonominės veiklos įvairovės skatinimui ir gyvenimo kaimo vietovėse kokybės gerinimui pagal 3 kryptį skiriami ištekliai turėtų prisidėti prie svarbiausio prioriteto – kurti užimtumo galimybes ir sudaryti sąlygas augimui. 3 krypties priemonių grupė visų pirma turėtų būti naudojama skatinti gebėjimų stiprinimą, įgūdžių įgijimą ir organizavimą vietos strategijai parengti, taip pat padėti užtikrinti kaimo vietovių patrauklumą ir ateities kartoms. Skatinant mokymą, informaciją ir verslumą, reikėtų atsižvelgti į konkrečius moterų, jaunimo ir vyresnių darbuotojų poreikius.

Kad įgyvendintų šiuos prioritetus, valstybės narės skatinamos orientuoti paramą į pagrindinius veiksmus. Tokie pagrindiniai veiksmai galėtų apimti:

| i) | ekonominės veiklos ir užimtumo lygio didinimą platesniame kaimo ekonomikos kontekste. Veiklos įvairinimas yra būtinas augimui bei užimtumui kaimo vietovėse ir tvariam jų vystymuisi, nes prisideda prie geresnės teritorinės pusiausvyros tiek ekonomine, tiek socialine prasme. Turizmas, amatai ir kaimo prekių bei paslaugų teikimas yra daugelyje regionų augimą užtikrinantys sektoriai, atveriantys galimybes tiek įvairinti ne žemės ūkio veiklą pačiame ūkyje, tiek steigti labai mažas įmones platesniame kaimo ekonomikos kontekste; |
| --- | --- |

i)

ekonominės veiklos ir užimtumo lygio didinimą platesniame kaimo ekonomikos kontekste. Veiklos įvairinimas yra būtinas augimui bei užimtumui kaimo vietovėse ir tvariam jų vystymuisi, nes prisideda prie geresnės teritorinės pusiausvyros tiek ekonomine, tiek socialine prasme. Turizmas, amatai ir kaimo prekių bei paslaugų teikimas yra daugelyje regionų augimą užtikrinantys sektoriai, atveriantys galimybes tiek įvairinti ne žemės ūkio veiklą pačiame ūkyje, tiek steigti labai mažas įmones platesniame kaimo ekonomikos kontekste;

| ii) | moterų dalyvavimo darbo rinkoje skatinimą. Daugelyje kaimo vietovių atsiranda kliūčių dėl to, kad yra nepakankamos vaikų priežiūros paslaugos. Vietos iniciatyvos vaikų priežiūros infrastruktūrai sukurti gali sudaryti geresnes sąlygas patekti į darbo rinką. Tai galėtų apimti vaikų priežiūros infrastruktūros sukūrimą, kurį būtų galima derinti su iniciatyvomis, skatinančiomis su kaimo veikla ir vietos paslaugomis susijusio smulkiojo verslo kūrimąsi; |
| --- | --- |

ii)

moterų dalyvavimo darbo rinkoje skatinimą. Daugelyje kaimo vietovių atsiranda kliūčių dėl to, kad yra nepakankamos vaikų priežiūros paslaugos. Vietos iniciatyvos vaikų priežiūros infrastruktūrai sukurti gali sudaryti geresnes sąlygas patekti į darbo rinką. Tai galėtų apimti vaikų priežiūros infrastruktūros sukūrimą, kurį būtų galima derinti su iniciatyvomis, skatinančiomis su kaimo veikla ir vietos paslaugomis susijusio smulkiojo verslo kūrimąsi;

| iii) | kaimo dvasios atgaivinimą. Integruotos iniciatyvos, apimančios įvairinimą, įmonių kūrimą, investavimą į kultūros paveldą, vietos paslaugų infrastruktūrą ir atnaujinimą gali prisidėti gerinant ekonomines perspektyvas ir gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

iii)

kaimo dvasios atgaivinimą. Integruotos iniciatyvos, apimančios įvairinimą, įmonių kūrimą, investavimą į kultūros paveldą, vietos paslaugų infrastruktūrą ir atnaujinimą gali prisidėti gerinant ekonomines perspektyvas ir gyvenimo kokybę;

| iv) | labai mažų įmonių ir amatų kūrimą, kuris gali remtis tradiciniais įgūdžiais arba kuriam gali reikėti naujų gebėjimų, visų pirma derinant juos su įrangos pirkimu, mokymu ir rengimu; tai padėtų skatinti verslumą ir sukurti ūkinės veiklos pagrindus; |
| --- | --- |

iv)

labai mažų įmonių ir amatų kūrimą, kuris gali remtis tradiciniais įgūdžiais arba kuriam gali reikėti naujų gebėjimų, visų pirma derinant juos su įrangos pirkimu, mokymu ir rengimu; tai padėtų skatinti verslumą ir sukurti ūkinės veiklos pagrindus;

| v) | jaunimo mokymą siekiant suteikti jam vietos ekonomikos įvairinimui būtinų įgūdžių, kuris gali patenkinti turizmo, laisvalaikio, ekologinių paslaugų, tradicinės kaimo praktikos ir kokybiškų produktų paklausą; |
| --- | --- |

v)

jaunimo mokymą siekiant suteikti jam vietos ekonomikos įvairinimui būtinų įgūdžių, kuris gali patenkinti turizmo, laisvalaikio, ekologinių paslaugų, tradicinės kaimo praktikos ir kokybiškų produktų paklausą;

| vi) | informacinių ir ryšių technologijų (IRT) įdiegimo ir paplitimo skatinimą. IRT įdiegimas ir paplitimas yra esminis kaimo vietovių veiklos įvairinimo, vietos vystymosi, vietos paslaugų teikimo ir e. įtraukties skatinimo elementas. Masto ekonomiją galima užtikrinti įgyvendinant kaimo IRT iniciatyvas, apimančias IT įrangą, tarpusavio ryšius ir elektroninių įgūdžių įgijimą bendruomenės struktūrose. Tokios iniciatyvos gali labai padidinti IT naudojimo vietos ūkiuose ir kaimo versle lygį, taip pat palengvinti e. verslą ir e. prekybą. Vietovės trūkumams įveikti reikėtų visapusiškai išnaudoti interneto ir plačiajuosčio ryšio teikiamas galimybes, pavyzdžiui, remiamas iš struktūrinių fondų pagal regionines programas; |
| --- | --- |

vi)

informacinių ir ryšių technologijų (IRT) įdiegimo ir paplitimo skatinimą. IRT įdiegimas ir paplitimas yra esminis kaimo vietovių veiklos įvairinimo, vietos vystymosi, vietos paslaugų teikimo ir e. įtraukties skatinimo elementas. Masto ekonomiją galima užtikrinti įgyvendinant kaimo IRT iniciatyvas, apimančias IT įrangą, tarpusavio ryšius ir elektroninių įgūdžių įgijimą bendruomenės struktūrose. Tokios iniciatyvos gali labai padidinti IT naudojimo vietos ūkiuose ir kaimo versle lygį, taip pat palengvinti e. verslą ir e. prekybą. Vietovės trūkumams įveikti reikėtų visapusiškai išnaudoti interneto ir plačiajuosčio ryšio teikiamas galimybes, pavyzdžiui, remiamas iš struktūrinių fondų pagal regionines programas;

| vii) | atsinaujinančių energijos šaltinių ir naujoviškų jų naudojimo būdų kūrimą, kuris gali prisidėti prie žemės ūkio ir miškininkystės produktų naujų realizavimo rinkų kūrimo, vietos paslaugų teikimo ir kaimo ekonomikos įvairinimo; |
| --- | --- |

vii)

atsinaujinančių energijos šaltinių ir naujoviškų jų naudojimo būdų kūrimą, kuris gali prisidėti prie žemės ūkio ir miškininkystės produktų naujų realizavimo rinkų kūrimo, vietos paslaugų teikimo ir kaimo ekonomikos įvairinimo;

| viii) | turizmo plėtojimo skatinimą. Daugelyje kaimo vietovių turizmas yra svarbus ekonomikos augimą užtikrinantis sektorius, kuris gali remtis kultūros ir gamtos paveldu. Dažnesnis IRT naudojimas turizmo srityje užsakymo, reklamos, rinkodaros, paslaugų kūrimo ir laisvalaikio veiklos reikmėms gali padidinti lankytojų skaičių ir prailginti jų viešnagės trukmę, visų pirma kai tai sieja su smulkesne infrastruktūra ir skatina kaimo turizmą; |
| --- | --- |

viii)

turizmo plėtojimo skatinimą. Daugelyje kaimo vietovių turizmas yra svarbus ekonomikos augimą užtikrinantis sektorius, kuris gali remtis kultūros ir gamtos paveldu. Dažnesnis IRT naudojimas turizmo srityje užsakymo, reklamos, rinkodaros, paslaugų kūrimo ir laisvalaikio veiklos reikmėms gali padidinti lankytojų skaičių ir prailginti jų viešnagės trukmę, visų pirma kai tai sieja su smulkesne infrastruktūra ir skatina kaimo turizmą;

| ix) | vietos infrastruktūros atnaujinimą, visų pirma naujosiose valstybėse narėse. Artimiausioje ateityje bus daug investuojama į didelius telekomunikacijų, transporto, energetikos ir vandens infrastruktūros objektus. Iš struktūrinių fondų bus galima gauti didelę paramą įvairioms sritims, pradedant transeuropiniais tinklais ir baigiant ryšių su verslo ar mokslo parkais užmezgimu. Siekiant visapusiškai išnaudoti daugybinės naudos poveikį darbo vietų kūrimui ir ekonomikos augimui, pagal kaimo plėtros programas remiama mažesnio masto vietos infrastruktūra gali vaidinti svarbiausią vaidmenį susiedama šias svarbias investicijas su veiklos įvairinimo vietos strategijomis, skirtomis žemės ūkio ir maisto sektoriaus potencialui vystyti. |
| --- | --- |

ix)

vietos infrastruktūros atnaujinimą, visų pirma naujosiose valstybėse narėse. Artimiausioje ateityje bus daug investuojama į didelius telekomunikacijų, transporto, energetikos ir vandens infrastruktūros objektus. Iš struktūrinių fondų bus galima gauti didelę paramą įvairioms sritims, pradedant transeuropiniais tinklais ir baigiant ryšių su verslo ar mokslo parkais užmezgimu. Siekiant visapusiškai išnaudoti daugybinės naudos poveikį darbo vietų kūrimui ir ekonomikos augimui, pagal kaimo plėtros programas remiama mažesnio masto vietos infrastruktūra gali vaidinti svarbiausią vaidmenį susiedama šias svarbias investicijas su veiklos įvairinimo vietos strategijomis, skirtomis žemės ūkio ir maisto sektoriaus potencialui vystyti.

3.4.   Užimtumui ir veiklos įvairinimui skirtų vietos gebėjimų stiprinimas

Bendrijos strateginė gairė

4 krypčiai (Leader programa) skirti ištekliai turėtų prisidėti prie 1 ir 2, o ypač – prie 3 krypties prioritetų, tačiau taip pat turėtų vaidinti svarbų vaidmenį įgyvendinant valdymo gerinimo horizontalų prioritetą ir pasitelkiant kaimo vietovių savaiminio vystymosi potencialą.

Atsižvelgiant į vietos poreikiais ir stipriosiomis pusėmis pagrįstą Bendrijos vadovaujamą vietos plėtros strategiją, parama pagal 4 kryptį suteikia galimybę suderinti visus tris uždavinius – konkurencingumą, aplinkosaugą ir gyvenimo kokybę (veiklos įvairinimą). Ūkininkams, miškininkams ir kitiems kaimo vietovių dalyviams skirti integruoti požiūriai gali užtikrinti ir gerinti vietos gamtos ir kultūros paveldą, didinti ekologinį sąmoningumą ir investuoti bei skatinti savitus produktus, turizmą, atsinaujinančius išteklius ir energetiką.

Kad įgyvendintų šiuos prioritetus, valstybės narės skatinamos orientuoti paramą į pagrindinius veiksmus. Tokie pagrindiniai veiksmai galėtų apimti:

| i) | vietos partnerystės gebėjimų stiprinimą, aktyvaus skatinimo ir reklaminių įgūdžių įgijimą, kuris gali padėti sutelkti vietos potencialą; |
| --- | --- |

i)

vietos partnerystės gebėjimų stiprinimą, aktyvaus skatinimo ir reklaminių įgūdžių įgijimą, kuris gali padėti sutelkti vietos potencialą;

| ii) | privačiojo ir viešojo sektoriaus partnerystės skatinimą. Visų pirma, Leader vaidmuo ir toliau išliks svarbus – skatinti novatoriškus požiūrius į kaimo plėtrą ir susieti privatųjį ir viešąjį sektorius; |
| --- | --- |

ii)

privačiojo ir viešojo sektoriaus partnerystės skatinimą. Visų pirma, Leader vaidmuo ir toliau išliks svarbus – skatinti novatoriškus požiūrius į kaimo plėtrą ir susieti privatųjį ir viešąjį sektorius;

| iii) | bendradarbiavimo ir inovacijų skatinimą. Vietos iniciatyvos, tokios kaip Leader ir parama veiklos įvairinimui, gali vaidinti esminį vaidmenį, supažindindamos žmones su naujoms idėjomis ir požiūriais, skatindamos naujoves ir verslumą bei įtrauktį ir vietos paslaugų teikimą. Internetinės bendruomenės gali padėti skleisti žinias, keistis gera praktika ir kaimo produktų ir paslaugų naujovėmis; |
| --- | --- |

iii)

bendradarbiavimo ir inovacijų skatinimą. Vietos iniciatyvos, tokios kaip Leader ir parama veiklos įvairinimui, gali vaidinti esminį vaidmenį, supažindindamos žmones su naujoms idėjomis ir požiūriais, skatindamos naujoves ir verslumą bei įtrauktį ir vietos paslaugų teikimą. Internetinės bendruomenės gali padėti skleisti žinias, keistis gera praktika ir kaimo produktų ir paslaugų naujovėmis;

| iv) | vietos valdymo gerinimas. Leader gali padėti skatinti naujoviškus požiūrius, kuriais siekiama susieti žemės ūkį, miškininkystę ir vietos ekonomiką, padėdama įvairinti ekonominės veiklos bazę ir sustiprinti kaimo vietovių socialinę ir ekonominę struktūrą. |
| --- | --- |

iv)

vietos valdymo gerinimas. Leader gali padėti skatinti naujoviškus požiūrius, kuriais siekiama susieti žemės ūkį, miškininkystę ir vietos ekonomiką, padėdama įvairinti ekonominės veiklos bazę ir sustiprinti kaimo vietovių socialinę ir ekonominę struktūrą.

3.5.   Programavimo nuoseklumo užtikrinimas

Bendrijos strateginė gairė

Rengdamos savo nacionalines strategijas, valstybės narės turėtų užtikrinti didžiausią teigiamą sąveiką tarp skirtingų krypčių bei jų pačių viduje ir išvengti galimų prieštaravimų. Prireikus jos gali parengti integruotus požiūrius. Jos taip pat turėtų apgalvoti, kaip atsižvelgti į kitas ES lygio strategijas, pavyzdžiui, Ekologinio maisto ir žemdirbystės veiksmų planą, įsipareigojimą daugiau naudoti atsinaujinančius energijos išteklius (8), poreikį parengti vidutinės trukmės ir ilgalaikę ES kovos su klimato kaita strategiją (9) ir poreikį iš anksto numatyti galimą poveikį ūkininkavimui bei miškininkystei, ES miškininkystės strategiją ir veiksmų planą (kuris gali padėti pasiekti tiek augimo ir užimtumo, tiek tvarumo tikslus) ir prioritetus, išdėstytus 2002 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1600/2002/EB, nustatančiame šeštąją Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programą (10), visų pirma tuos, kuriems reikia teminių aplinkosaugos strategijų (dirvožemio apsauga, jūros aplinkos apsauga ir išsaugojimas, tvarus pesticidų naudojimas, oro tarša, miesto aplinka, tvarus išteklių naudojimas ir atliekų perdirbimas).

Valdymui ir politikos įgyvendinimui tobulinti galima pasitelkti keletą ES ir valstybių narių lygio priemonių. Kuriant europinius ir nacionalinius kaimo plėtros tinklus, kurių pagalba suinteresuoti subjektai galėtų keistis geriausia praktika ir patirtimi visais politikos formavimo, valdymo ir įgyvendinimo aspektais, galima pasinaudoti technine parama. Kad skirtingi dalyviai galėtų įsitraukti kuo anksčiau, rengiant nacionalines strategijas reikėtų apsvarstyti, o vėlesniais įgyvendinimo etapais suplanuoti informavimo bei viešumo veiklą.

3.6.   Bendrijos priemonių tarpusavio papildomumas

Bendrijos strateginė gairė

Reikia skatinti struktūrinės, užimtumo ir kaimo plėtros politikos krypčių sinergiją. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti pagal Europos regioninės plėtros fondą, Sanglaudos fondą, Europos socialinį fondą, Europos žuvininkystės fondą ir EŽŪFKP finansuotinų veiksmų tarpusavio papildomumą ir suderinamumą konkrečioje teritorijoje ir veiklos srityje. Pagrindiniai skirtingų fondų remiamų veiksmų ir jų koordinavimo mechanizmų atskyrimo principai turėtų būti apibrėžti nacionalinės strateginės struktūros ir nacionalinio strateginio plano lygiu.

Investicijų į infrastruktūrą orientyru galėtų būti intervencijos mastas. Pavyzdžiui, investicijoms į transportą ir kitą infrastruktūrą valstybės narės ar regiono (subregiono) lygiu būtų naudojamos sanglaudos politikos priemonės, tuo tarpu vietos lygiu būtų galima pasinaudoti 3 krypties pagrindinių paslaugų priemone, užtikrinančia vietos ir regiono lygių sąryšį.

Žmogiškojo kapitalo plėtojimo srityje parama kaimo plėtrai būtų skirta ūkininkams ir ekonominės veiklos dalyviams, dalyvaujantiems kaimo ekonominės veiklos įvairinimo procese. Kaimo vietovių gyventojai galėtų gauti paramą taikant integruotą požiūrį „iš apačios į viršų“. Veiksmai šiose srityse turėtų būti įgyvendinami visiškai laikantis Europos užimtumo strategijos tikslų, išdėstytų Integruotose ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėse, ir suderintų su veiksmais, vykdomais pagal Lisabonos proceso nacionalines reformos programas. Darbo programa „Švietimas ir mokymas 2010“ siekiama įgyvendinti Lisabonos tikslus švietimo ir mokymo srityse. Šios programos pagrindą sudarantis visą gyvenimą trunkantis mokymasis taikomas visiems švietimo ir mokymosi lygiams ir rūšims, įskaitant žemės ūkio, miškininkystės bei žemės ūkio ir maisto sektorius.

4.   ATSKAITOMYBĖS SISTEMA

Reglamente (EB) Nr. 1698/2005 numatoma vykdyti Bendrijos ir nacionalinių strategijų strateginę stebėseną. Ataskaitų, kuriose apžvelgiama pasiekta pažanga, pagrindą sudarys bendra stebėsenos ir vertinimo struktūra, kurią reikės sukurti bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis.

Struktūroje bus numatytas ribotas bendrų rodiklių skaičius ir bendra metodika. Ją papildys konkrečioms programoms skirti rodikliai, atspindėsiantys kiekvienos programos srities specifiką.

Bendra rodiklių grupė leis susumuoti gautus produktus, rezultatus ir poveikį ES lygiu ir padės įvertinti pažangą siekiant Bendrijos prioritetų. Programavimo laikotarpio pradžioje apibrėžti pradiniai rodikliai leis įvertinti pradinę padėtį ir sudarys pagrindą programos strategijai parengti.

Vertinimo veikla bus vykdoma nuolat, ir programos lygiu ją sudarys ex ante, vidurio laikotarpio ir ex post vertinimas bei kita vertinimo veikla, kuri bus laikoma naudinga programos valdymui ir poveikiui tobulinti. Kartu su įvertinimais bus atliekami teminiai tyrimai ir apibendrinantys įvertinimai Bendrijos lygiu, taip pat Europos kaimo plėtros tinklo veikla, skirta mainams bei gebėjimų stiprinimui vertinimo tikslais valstybėse narėse. Keitimasis gera praktika ir vertinimo rezultatais gali itin prisidėti prie kaimo plėtros veiksmingumo. Šiuo požiūriu Europos tinklas turėtų vaidinti pagrindinį ryšių palengvinimo vaidmenį.

---

(1)  Liuksemburgo (1997 m. birželio 12 d. ir 13 d.), Berlyno (1999 m. kovo 24 d. ir 25 d.) ir Briuselio (2002 m. spalio 24 d. ir 25 d.) Europos Vadovų Tarybų pirmininkaujančios valstybės narės išvados.

(2)  EBPO apibrėžimas pagrįstas kaimo bendruomenėse gyvenančių gyventojų tankiu (t. y. mažiau nei 150 gyventojų 1 km2) konkrečiame NUTS III regione. Žr. Išplėstinį poveikio įvertinimą SEK(2004) 931. Šis apibrėžimas yra vienintelis tarptautiniu mastu pripažintas kaimo vietovių apibrėžimas. Tačiau tam tikrais atvejais jame ne visiškai atsižvelgiama į tankiau apgyvendintų kaimo vietovių, visų pirma užmiesčio zonų, gyventojus. Šiose gairėse jis naudojamas tik statistikos ir aprašomaisiais tikslais.

(3)  Skaičiuojant BVP pagal perkamosios galios paritetą.

(4)  Briuselio Europos Vadovų Tarybos pirmininkaujančios valstybės narės išvados (2005 m. kovo 22 d. ir 23 d.).

(5)  Briuselio Europos Vadovų Tarybos pirmininkaujančios valstybės narės išvados (2005 m. birželio 16 d. ir 17 d.).

(6)  Taip pat reikėtų atsižvelgti į Žemės ūkio mokslinių tyrimų nuolatinio komiteto darbą.

(7)  OL L 327, 2000 12 22, p. 1. Direktyva su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 2455/2001/EB (OL L 331, 2001 12 15, p. 1).

(8)  Briuselio Europos Vadovų Tarybos pirmininkaujančios valstybės narės išvados (2004 m. kovo 25 d. ir 26 d.).

(9)  Briuselio Europos Vadovų Tarybos pirmininkaujančios valstybės narės išvados (2005 m. kovo 22 d. ir 23 d.).

(10)  OL L 242, 2002 9 10, p. 1.

---

| 25.2.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 55/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 55/30

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2006 m. vasario 20 d.

dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Stojimo partnerystėje su Kroatija ir panaikinantis Sprendimą 2004/648/EB

(2006/145/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2004 m. kovo 22 d. Tarybos sprendimą (EB) Nr. 533/2004 dėl Europos partnerysčių kūrimo Stabilizavimo ir asociacijos procese (1), ypač į jo 1a straipsnį ir 2 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2003 m. birželio 19–20 d. Tesalonikų Europos Vadovų Taryba patvirtino partnerystes kaip priemones Vakarų Balkanų šalių Europos perspektyvai įgyvendinti pagal Stabilizavimo ir asociacijos procesą. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. birželio 19–20 d. Tesalonikų Europos Vadovų Taryba patvirtino partnerystes kaip priemones Vakarų Balkanų šalių Europos perspektyvai įgyvendinti pagal Stabilizavimo ir asociacijos procesą.

| (2) | Reglamente (EB) Nr. 533/2004 numatyta, kad Taryba nuspręs dėl principų, prioritetų ir sąlygų, kurios bus įvardytos partnerystėse bei dėl visų tolesnių pakeitimų. |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EB) Nr. 533/2004 numatyta, kad Taryba nuspręs dėl principų, prioritetų ir sąlygų, kurios bus įvardytos partnerystėse bei dėl visų tolesnių pakeitimų.

| (3) | 2004 m. rugsėjo 13 d. Taryba patvirtino Europos partnerystę su Kroatija (2). |
| --- | --- |

(3)

2004 m. rugsėjo 13 d. Taryba patvirtino Europos partnerystę su Kroatija (2).

| (4) | 2005 m. spalio 3 d. valstybės narės pradėjo derybas su Kroatija dėl jos narystės Europos Sąjungoje. Derybų eiga bus nustatoma pagal Kroatijos daromą pažangą rengiantis narystei, kuri bus vertinama, inter alia, pagal tai, kaip įgyvendinama nuolat persvarstoma Partnerystės programa. |
| --- | --- |

(4)

2005 m. spalio 3 d. valstybės narės pradėjo derybas su Kroatija dėl jos narystės Europos Sąjungoje. Derybų eiga bus nustatoma pagal Kroatijos daromą pažangą rengiantis narystei, kuri bus vertinama, inter alia, pagal tai, kaip įgyvendinama nuolat persvarstoma Partnerystės programa.

| (5) | Todėl tikslinga priimti Stojimo partnerystę, kuria būtų persvarstoma ir papildoma dabartinė partnerystė siekiant nustatyti atnaujintus tolesnio darbo prioritetus, remiantis Kroatijos pasirengimo tolesnei integracijai į Europos Sąjungą 2005 m. pažangos ataskaitos išvadomis. |
| --- | --- |

(5)

Todėl tikslinga priimti Stojimo partnerystę, kuria būtų persvarstoma ir papildoma dabartinė partnerystė siekiant nustatyti atnaujintus tolesnio darbo prioritetus, remiantis Kroatijos pasirengimo tolesnei integracijai į Europos Sąjungą 2005 m. pažangos ataskaitos išvadomis.

| (6) | Reglamente (EB) Nr. 533/2004 numatyta, kad su Stojimo partnerystėmis susijusią tolesnę veiklą užtikrins mechanizmai, nustatyti pagal Stabilizavimo ir asociacijos procesą. |
| --- | --- |

(6)

Reglamente (EB) Nr. 533/2004 numatyta, kad su Stojimo partnerystėmis susijusią tolesnę veiklą užtikrins mechanizmai, nustatyti pagal Stabilizavimo ir asociacijos procesą.

| (7) | Siekdama pasirengti tolesnei integracijai į Europos Sąjungą, Kroatija turėtų parengti planą, kuriame būtų nurodytos konkrečios šioje Stojimo partnerystėje nustatytų prioritetų įgyvendinimo priemonės ir tvarkaraštis. |
| --- | --- |

(7)

Siekdama pasirengti tolesnei integracijai į Europos Sąjungą, Kroatija turėtų parengti planą, kuriame būtų nurodytos konkrečios šioje Stojimo partnerystėje nustatytų prioritetų įgyvendinimo priemonės ir tvarkaraštis.

| (8) | Sprendimas 2004/648/EB turėtų būti panaikintas, |
| --- | --- |

(8)

Sprendimas 2004/648/EB turėtų būti panaikintas,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 533/2004 1a straipsniu, Stojimo partnerystės su Kroatija principai, prioritetai ir sąlygos yra išdėstyti šio sprendimo priede, kuris yra neatskiriama šio sprendimo dalis.

2 straipsnis

Stojimo partnerystės įgyvendinimas vertinamas naudojantis mechanizmais, nustatytais pagal Stabilizavimo ir asociacijos procesą, visų pirma Komisijos parengtomis metinėmis pažangos ataskaitomis.

3 straipsnis

Sprendimas 2004/648/EB panaikinamas.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2006 m. vasario 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. PRÖLL

---

(1)  OL L 86, 2004 3 24, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 269/2006 (OL L 47, 2006 2 17, p. 7).

1

(2)  2004 m. rugsėjo 13 d. Tarybos sprendimas 2004/648/EB dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Europos partnerystėje su Kroatija (OL L 297, 2004 9 22, p. 19).

2

---

PRIEDAS

KROATIJA: 2005 M. STOJIMO PARTNERYSTĖ

1.   ĮVADAS

Tesalonikų Europos Vadovų Taryba patvirtino partnerystes kaip priemones įgyvendinti Vakarų Balkanų šalių Europos perspektyvą pagal Stabilizavimo ir asociacijos procesą.

Taryba patvirtino Europos partnerystę su Kroatija 2004 m. rugsėjo 13 d.2005 m. spalio 3 d. valstybės narės pradėjo derybas su Kroatija dėl jos narystės Europos Sąjungoje. Atsižvelgiant į Komisijos parengtos Kroatijos 2005 m. pažangos ataskaitos išvadas, tikslinga priimti ankstesnę Europos partnerystę atnaujinančią Stojimo partnerystę. Nauja Stojimo partneryste nustatomi nauji veiksmų prioritetai. Nauji prioritetai yra pritaikyti prie konkrečių šalies reikmių ir pasirengimo etapo, be to, prireikus bus atnaujinti. Stojimo partneryste taip pat numatomos šaliai teikiamos finansinės paramos gairės.

Tikimasi, kad Kroatija parengs planą, kuriame bus nurodytas tvarkaraštis ir konkrečios Stojimo partnerystės prioritetų įgyvendinimo priemonės.

2.   PRINCIPAI

Stabilizavimo ir asociacijos procesas ir toliau yra Vakarų Balkanų šalių integracijos į Europą pagrindas visu pasirengimo būsimai narystei laikotarpiu.

Pagrindiniai Kroatijai nustatyti prioritetai yra susiję su jos gebėjimu daryti pažangą rengiantis narystei ir ypač siekti 1993 m. Kopenhagoje Europos Vadovų Tarybos apibrėžtų kriterijų bei laikytis Stabilizavimo ir asociacijos procesui nustatytų sąlygų, visų pirma sąlygų, kurias Taryba nustatė 1997 m. balandžio 29 d. ir 1999 m. birželio 21–22 d. išvadose, 2000 m. lapkričio 24 d. Zagrebo Aukščiausio lygio susitikimo baigiamojoje deklaracijoje bei Tesalonikų darbotvarkėje numatytų sąlygų, taip pat 2005 m. spalio 3 d. Tarybos priimto derybų plano reikalavimų.

3.   PRIORITETAI

Šioje Stojimo partnerystėje išvardyti prioritetai buvo nustatyti įvertinus šalies galimybes juos įgyvendinti arba padaryti pakankamą pažangą šioje srityje per ateinančius kelerius metus. Skiriami trumpalaikiai prioritetai, kuriuos tikimasi įgyvendinti per ateinančius vienerius arba dvejus metus, ir vidutinio laikotarpio prioritetai, kuriuos tikimasi įgyvendinti per artimiausius trejus ketverius metus. Prioritetai yra susiję su teisės aktais ir jų įgyvendinimu. Atsižvelgiant į dideles išlaidas, susijusias su acquis įgyvendinimu ir vykdymo užtikrinimu, taip pat į ES tam tikrose srityse keliamų reikalavimų sudėtingumą, šiame etape partnerystėje išdėstyti ne visi svarbūs uždaviniai. Į būsimas partnerystes bus įtraukti kiti prioritetai, nustatomi atsižvelgiant į šalies pažangą.

Pagrindiniai trumpalaikiai prioritetai pateikiami 3.1 skirsnio pradžioje. Šių prioritetų išdėstymo tvarka neatspindi jų svarbos.

3.1.   TRUMPALAIKIAI PRIORITETAI

Pagrindiniai prioritetai

| — | Konsultuojantis su suinteresuotosiomis šalimis, įgyvendinti su teismine reforma susijusią strategiją ir veiksmų planą, įskaitant atitinkamų naujų teisės aktų priėmimą. |
| --- | --- |

—

Konsultuojantis su suinteresuotosiomis šalimis, įgyvendinti su teismine reforma susijusią strategiją ir veiksmų planą, įskaitant atitinkamų naujų teisės aktų priėmimą.

| — | Priimti ir pradėti įgyvendinti nacionalinę korupcijos prevencijos ir kovos su korupcija strategiją, užtikrinti reikiamą atitinkamų Vyriausybės departamentų ir institucijų, dalyvaujančių įgyvendinant šią strategiją, veiksmų koordinavimą, taip pat Kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu biuro visapusišką veikimą. |
| --- | --- |

—

Priimti ir pradėti įgyvendinti nacionalinę korupcijos prevencijos ir kovos su korupcija strategiją, užtikrinti reikiamą atitinkamų Vyriausybės departamentų ir institucijų, dalyvaujančių įgyvendinant šią strategiją, veiksmų koordinavimą, taip pat Kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu biuro visapusišką veikimą.

| — | Paspartinti Konstitucinio nacionalinių mažumų įstatymo įgyvendinimą. Ypač imtis skubių veiksmų siekiant užtikrinti proporcinį mažumų atstovavimą vietos ir regioninėse savivaldos institucijose, valstybės administravimo institucijose ir teismuose, taip pat viešojo administravimo įstaigose. |
| --- | --- |

—

Paspartinti Konstitucinio nacionalinių mažumų įstatymo įgyvendinimą. Ypač imtis skubių veiksmų siekiant užtikrinti proporcinį mažumų atstovavimą vietos ir regioninėse savivaldos institucijose, valstybės administravimo institucijose ir teismuose, taip pat viešojo administravimo įstaigose.

| — | Užbaigti pabėgėlių sugrįžimo procesą, įskaitant visus nuosavybės grąžinimo ankstesniems savininkams ar nuomotojams, atstatymo, aprūpinimo būstu atvejus, toliau stiprinti regionų bendradarbiavimą ir tokiu būdu spartinti pabėgėlių grįžimo ir integravimo procesą, visų pirma prisidedant prie Sarajevo deklaracijos įgyvendinimo. |
| --- | --- |

—

Užbaigti pabėgėlių sugrįžimo procesą, įskaitant visus nuosavybės grąžinimo ankstesniems savininkams ar nuomotojams, atstatymo, aprūpinimo būstu atvejus, toliau stiprinti regionų bendradarbiavimą ir tokiu būdu spartinti pabėgėlių grįžimo ir integravimo procesą, visų pirma prisidedant prie Sarajevo deklaracijos įgyvendinimo.

| — | Toliau dėti pastangas, kuriomis siekiama piliečių susitaikymo regione. |
| --- | --- |

—

Toliau dėti pastangas, kuriomis siekiama piliečių susitaikymo regione.

| — | Toliau visapusiškai bendradarbiauti su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiai Jugoslavijai. |
| --- | --- |

—

Toliau visapusiškai bendradarbiauti su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiai Jugoslavijai.

| — | Dirbti ieškant galutinių sprendimų dvišalių interesų klausimams, ypač dėl sienų su Slovėnija, Serbija ir Juodkalnija bei Bosnija ir Hercegovina. |
| --- | --- |

—

Dirbti ieškant galutinių sprendimų dvišalių interesų klausimams, ypač dėl sienų su Slovėnija, Serbija ir Juodkalnija bei Bosnija ir Hercegovina.

| — | Užtikrinti deramą pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS) prisiimtų įsipareigojimų įgyvendinimą tokiose srityse kaip konkurencijos politika, ypač poreikį priimti ir įgyvendinti plieno sektoriaus restruktūrizavimo planą, bei nekilnojamojo turto įsigijimas. Užbaigti vykstančias ir būsimas derybas SAS numatytais prekybos srities klausimais (pavyzdžiui, dėl protokolo, nustatančio cukraus tarifines kvotas, plėtros protokolo ir tolesnių prekybos lengvatų žemės ūkio ir žuvininkystės produktams) ir užtikrinti tinkamą jų rezultatų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti deramą pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS) prisiimtų įsipareigojimų įgyvendinimą tokiose srityse kaip konkurencijos politika, ypač poreikį priimti ir įgyvendinti plieno sektoriaus restruktūrizavimo planą, bei nekilnojamojo turto įsigijimas. Užbaigti vykstančias ir būsimas derybas SAS numatytais prekybos srities klausimais (pavyzdžiui, dėl protokolo, nustatančio cukraus tarifines kvotas, plėtros protokolo ir tolesnių prekybos lengvatų žemės ūkio ir žuvininkystės produktams) ir užtikrinti tinkamą jų rezultatų įgyvendinimą.

Politiniai kriterijai

Demokratija ir teisinė valstybė

| — | Imtis veiksmų siekiant priimti nuoseklius ir pastovius rinkimų teisės aktus, kurie reglamentuotų tokius klausimus kaip rinkėjų sąrašus, balsavimą esant kitoje šalyje ir skaidrų rinkimų kampanijos finansavimą. |
| --- | --- |

—

Imtis veiksmų siekiant priimti nuoseklius ir pastovius rinkimų teisės aktus, kurie reglamentuotų tokius klausimus kaip rinkėjų sąrašus, balsavimą esant kitoje šalyje ir skaidrų rinkimų kampanijos finansavimą.

Viešasis administravimas

| — | Visiškai įgyvendinti viešojo administravimo reformos priemones, susijusias su darbuotojų samdymu, kėlimu pareigose ir mokymu, ir siekiant užtikrinti viešojo administravimo sektoriaus atskaitomybę, veiksmingumą, atvirumą, skaidrumą, politinį nešališkumą ir aukštą profesionalumo lygį, pagerinti žmogiškųjų išteklių valdymą visose viešojo administravimo institucijose. |
| --- | --- |

—

Visiškai įgyvendinti viešojo administravimo reformos priemones, susijusias su darbuotojų samdymu, kėlimu pareigose ir mokymu, ir siekiant užtikrinti viešojo administravimo sektoriaus atskaitomybę, veiksmingumą, atvirumą, skaidrumą, politinį nešališkumą ir aukštą profesionalumo lygį, pagerinti žmogiškųjų išteklių valdymą visose viešojo administravimo institucijose.

| — | Užtikrinti, kad nustatyti trūkumai būtų veiksmingai šalinami, atsižvelgiant į saugumo tarnybų civilinę kontrolę. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti, kad nustatyti trūkumai būtų veiksmingai šalinami, atsižvelgiant į saugumo tarnybų civilinę kontrolę.

Teisminė sistema

| — | Padaryti pažangą mažinant neišnagrinėtų teismo bylų skaičių. |
| --- | --- |

—

Padaryti pažangą mažinant neišnagrinėtų teismo bylų skaičių.

| — | Padaryti pažangą gerinant teismų darbo organizavimą, įskaitant moderniųjų informacijos technologijų sistemų plėtrą. |
| --- | --- |

—

Padaryti pažangą gerinant teismų darbo organizavimą, įskaitant moderniųjų informacijos technologijų sistemų plėtrą.

| — | Sukurti atvirą, teisingą ir skaidrią darbuotojų samdymo, vertinimo ir kėlimo pareigose sistemą ir, skiriant pakankamai valstybės lėšų teisėjų, prokurorų ir administracijos darbuotojų kokybiškam rengimui skirtą atitinkamą valstybės finansavimą, padidinti teisminių institucijų profesionalumą. |
| --- | --- |

—

Sukurti atvirą, teisingą ir skaidrią darbuotojų samdymo, vertinimo ir kėlimo pareigose sistemą ir, skiriant pakankamai valstybės lėšų teisėjų, prokurorų ir administracijos darbuotojų kokybiškam rengimui skirtą atitinkamą valstybės finansavimą, padidinti teisminių institucijų profesionalumą.

| — | Imtis priemonių užtikrinant tinkamą teismų nutarčių įgyvendinimą. |
| --- | --- |

—

Imtis priemonių užtikrinant tinkamą teismų nutarčių įgyvendinimą.

| — | Užtikrinti galimybes kreiptis į teismines institucijas ir pasinaudoti teisine pagalba bei atitinkamą finansavimą iš biudžeto lėšų; stiprinti mokymą ES teisės klausimais. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti galimybes kreiptis į teismines institucijas ir pasinaudoti teisine pagalba bei atitinkamą finansavimą iš biudžeto lėšų; stiprinti mokymą ES teisės klausimais.

Kovos su korupcija politika

| — | Toliau rengti tarnautojams ir išrinktiems atstovams skirtus elgesio ir etikos kodeksus bei veiksmų planus, susijusius su korupcijos prevencija atitinkamose teisėsaugos institucijose (pasienio policijoje, policijoje, muitinėje, teisminių organų sistemoje). |
| --- | --- |

—

Toliau rengti tarnautojams ir išrinktiems atstovams skirtus elgesio ir etikos kodeksus bei veiksmų planus, susijusius su korupcijos prevencija atitinkamose teisėsaugos institucijose (pasienio policijoje, policijoje, muitinėje, teisminių organų sistemoje).

| — | Imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad teisinė sistema, skirta kovai su korupcija, būtų suderinta ir vienodai įgyvendinama ir užtikrinamas jos vykdymas, taip pat užtikrinti didesnes pastangas korupcijos (ypač didelio masto korupcijos) aktyvios prevencijos, korupcijos atvejų nustatymo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn srityse. |
| --- | --- |

—

Imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad teisinė sistema, skirta kovai su korupcija, būtų suderinta ir vienodai įgyvendinama ir užtikrinamas jos vykdymas, taip pat užtikrinti didesnes pastangas korupcijos (ypač didelio masto korupcijos) aktyvios prevencijos, korupcijos atvejų nustatymo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn srityse.

| — | Imtis konkrečių veiksmų didinant informuotumą apie korupciją kaip apie rimtą kriminalinį nusikaltimą. |
| --- | --- |

—

Imtis konkrečių veiksmų didinant informuotumą apie korupciją kaip apie rimtą kriminalinį nusikaltimą.

Žmogaus teisės ir mažumų apsauga

| — | Pagal Europos žmogaus teisių konvenciją, Europos Tarybos Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencijoje nustatytus principus ir atsižvelgiant į geriausią ES valstybių narių praktiką, skatinti pagarbą mažumoms ir jų apsaugą. |
| --- | --- |

—

Pagal Europos žmogaus teisių konvenciją, Europos Tarybos Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencijoje nustatytus principus ir atsižvelgiant į geriausią ES valstybių narių praktiką, skatinti pagarbą mažumoms ir jų apsaugą.

| — | Užtikrinti, kad visi su tautinėmis mažumomis susiję nusikaltimai būtų tinkamai tiriami ir už juos atitinkamai baudžiama. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti, kad visi su tautinėmis mažumomis susiję nusikaltimai būtų tinkamai tiriami ir už juos atitinkamai baudžiama.

| — | Toliau vykdyti romų apsaugos ir integracijos strategiją ir veiksmų planą ir užtikrinti galimybę naudotis visomis būtinomis priemonėmis. |
| --- | --- |

—

Toliau vykdyti romų apsaugos ir integracijos strategiją ir veiksmų planą ir užtikrinti galimybę naudotis visomis būtinomis priemonėmis.

| — | Parengti ir pradėti įgyvendinti visapusišką kovos su diskriminacija strategiją. |
| --- | --- |

—

Parengti ir pradėti įgyvendinti visapusišką kovos su diskriminacija strategiją.

| — | Persvarstyti garso ir vaizdo žiniasklaidą reglamentuojančius teisės aktus, atsižvelgiant į 2004 m. vasario mėn. bendros Europos Tarybos, Komisijos ir ESBO ekspertų misijos pateiktas rekomendacijas. Siekiant sukurti skaidrią, numatomą ir veiksmingą reguliavimo sistemą bei užtikrinti Elektroninės žiniasklaidos tarybos politinį nepriklausomumą, ypač persvarstyti Elektroninės žiniasklaidos įstatymą; užtikrinti, kad Kroatijos radijas ir televizija ir jos Programų taryba, kol bus persvarstomas Kroatijos Radijo ir televizijos įstatymas, dirbtų nepriklausomai ir stabiliai. Imtis tolesnių veiksmų siekiant veiksmingai dekriminalizuoti šmeižtą žiniasklaidoje. |
| --- | --- |

—

Persvarstyti garso ir vaizdo žiniasklaidą reglamentuojančius teisės aktus, atsižvelgiant į 2004 m. vasario mėn. bendros Europos Tarybos, Komisijos ir ESBO ekspertų misijos pateiktas rekomendacijas. Siekiant sukurti skaidrią, numatomą ir veiksmingą reguliavimo sistemą bei užtikrinti Elektroninės žiniasklaidos tarybos politinį nepriklausomumą, ypač persvarstyti Elektroninės žiniasklaidos įstatymą; užtikrinti, kad Kroatijos radijas ir televizija ir jos Programų taryba, kol bus persvarstomas Kroatijos Radijo ir televizijos įstatymas, dirbtų nepriklausomai ir stabiliai. Imtis tolesnių veiksmų siekiant veiksmingai dekriminalizuoti šmeižtą žiniasklaidoje.

Regioniniai klausimai ir tarptautiniai įsipareigojimai

| — | Žymiai pagerinti karo nusikaltimų bylų nagrinėjimą, ypač užtikrinant etninio priešiškumo serbams nutraukimą ir vienodo baudžiamosios atsakomybės nepriklausomai nuo tautinės kilmės standarto taikymą. |
| --- | --- |

—

Žymiai pagerinti karo nusikaltimų bylų nagrinėjimą, ypač užtikrinant etninio priešiškumo serbams nutraukimą ir vienodo baudžiamosios atsakomybės nepriklausomai nuo tautinės kilmės standarto taikymą.

| — | Pabėgėlių sugrįžimo srityje nedelsiant užbaigti jau pateiktų prašymų dėl būsto atstatymo svarstymą; iki 2005 m. pabaigos atstatyti visus namus, dėl kurių yra priimtas teigiamas sprendimas, o iki 2006 m. pabaigos atstatyti visus kitus namus, dėl kurių bus priimtas teigiamas sprendimas. Nedelsiant užbaigti būsto grąžinimo programą. |
| --- | --- |

—

Pabėgėlių sugrįžimo srityje nedelsiant užbaigti jau pateiktų prašymų dėl būsto atstatymo svarstymą; iki 2005 m. pabaigos atstatyti visus namus, dėl kurių yra priimtas teigiamas sprendimas, o iki 2006 m. pabaigos atstatyti visus kitus namus, dėl kurių bus priimtas teigiamas sprendimas. Nedelsiant užbaigti būsto grąžinimo programą.

| — | Skubiai pradėti ir baigti įgyvendinti Aprūpinimo būstu programą, skirtą pabėgėliams, praradusiems nuosavybės ar nuomos teises regionuose, kuriems valstybė neskiria ypatingo dėmesio, ir paspartinti Aprūpinimo būstu programos, skirtos pabėgėliams, grįžtantiems į regionus, kuriems valstybė skiria ypatingą dėmesį, įgyvendinimą. Užtikrinti tinkamą reklamos ir informavimo kampaniją. |
| --- | --- |

—

Skubiai pradėti ir baigti įgyvendinti Aprūpinimo būstu programą, skirtą pabėgėliams, praradusiems nuosavybės ar nuomos teises regionuose, kuriems valstybė neskiria ypatingo dėmesio, ir paspartinti Aprūpinimo būstu programos, skirtos pabėgėliams, grįžtantiems į regionus, kuriems valstybė skiria ypatingą dėmesį, įgyvendinimą. Užtikrinti tinkamą reklamos ir informavimo kampaniją.

| — | Užtikrinti pakankamą visų susijusių institucijų bendradarbiavimą ir veiksmų koordinavimą pabėgėlių grįžimo klausimais centriniu ir regioniniu lygmeniu. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti pakankamą visų susijusių institucijų bendradarbiavimą ir veiksmų koordinavimą pabėgėlių grįžimo klausimais centriniu ir regioniniu lygmeniu.

| — | Sukurti socialines ir ekonomines sąlygas, padedančias sugrįžtantiems asmenims integruotis, o juos priimančioms bendruomenėms juos priimti, taip pat ir įgyvendinant nukentėjusių rajonų regioninės plėtros programas. Iš naujo suteikti galimybę prašymams vertinti ir persvarstyti visus prašymus, pateiktus pasibaigus ankstesniam terminui. |
| --- | --- |

—

Sukurti socialines ir ekonomines sąlygas, padedančias sugrįžtantiems asmenims integruotis, o juos priimančioms bendruomenėms juos priimti, taip pat ir įgyvendinant nukentėjusių rajonų regioninės plėtros programas. Iš naujo suteikti galimybę prašymams vertinti ir persvarstyti visus prašymus, pateiktus pasibaigus ankstesniam terminui.

| — | Visapusiškai įgyvendinti susitarimus su kaimyninėmis šalimis, visų pirma dėl prekybos, kovos su organizuotu nusikalstamumu, sienų priežiūros ir readmisijos, tarpvalstybinio bendradarbiavimo bei teismų ir policijos bendradarbiavimo, įskaitant karo nusikaltimų srityje, ir sudaryti tokius susitarimus su šalimis, su kuriomis iki šiol tokie susitarimai nesudaryti. |
| --- | --- |

—

Visapusiškai įgyvendinti susitarimus su kaimyninėmis šalimis, visų pirma dėl prekybos, kovos su organizuotu nusikalstamumu, sienų priežiūros ir readmisijos, tarpvalstybinio bendradarbiavimo bei teismų ir policijos bendradarbiavimo, įskaitant karo nusikaltimų srityje, ir sudaryti tokius susitarimus su šalimis, su kuriomis iki šiol tokie susitarimai nesudaryti.

Ekonominiai kriterijai

| — | Toliau vykdyti nuoseklią stabilumą užtikrinančią makroekonominę politiką, inter alia, kuriant į rinką orientuotas pinigų priemones, kuriomis būtų siekiama didinti pinigų politikos veiksmingumą. |
| --- | --- |

—

Toliau vykdyti nuoseklią stabilumą užtikrinančią makroekonominę politiką, inter alia, kuriant į rinką orientuotas pinigų priemones, kuriomis būtų siekiama didinti pinigų politikos veiksmingumą.

| — | Sustiprinti fiskalinį konsolidavimą, remiantis nuolatinėmis struktūrinėmis priemonėmis, ypač asignavimų ir socialinių išlaidų srityje ir, nekeliant pavojaus fiskaliniam konsolidavimui, išspręsti vadinamosios „senatvės pensijų skolos“ grąžinimo klausimą. Imtis tolesnių veiksmų siekiant įgyvendinti visapusišką sveikatos sektoriaus reformą ir pagerinti šio sektoriaus finansinę padėtį. |
| --- | --- |

—

Sustiprinti fiskalinį konsolidavimą, remiantis nuolatinėmis struktūrinėmis priemonėmis, ypač asignavimų ir socialinių išlaidų srityje ir, nekeliant pavojaus fiskaliniam konsolidavimui, išspręsti vadinamosios „senatvės pensijų skolos“ grąžinimo klausimą. Imtis tolesnių veiksmų siekiant įgyvendinti visapusišką sveikatos sektoriaus reformą ir pagerinti šio sektoriaus finansinę padėtį.

| — | Tęsti struktūrines reformas valstybės finansų srityje, ypač išlaidų valdymo srityje. Sukurti skaidriam ir veiksmingam skolos valdymui reikalingus gebėjimus. |
| --- | --- |

—

Tęsti struktūrines reformas valstybės finansų srityje, ypač išlaidų valdymo srityje. Sukurti skaidriam ir veiksmingam skolos valdymui reikalingus gebėjimus.

| — | Paspartinti į Privatizacijos fondo portfelį įtrauktų įmonių privatizaciją. Paspartinti didelių valstybinių įmonių (ypač žemės ūkio, plieno ir laivų statybos pramonės įmonių) restruktūrizavimą, privatizavimą arba likvidavimą. Imtis tolesnių žingsnių restruktūrizuojant ir (arba) privatizuojant komunalinių paslaugų įmones (telekomo, energijos, naftos ir kt.). Didinti privatizacijos proceso skaidrumą. |
| --- | --- |

—

Paspartinti į Privatizacijos fondo portfelį įtrauktų įmonių privatizaciją. Paspartinti didelių valstybinių įmonių (ypač žemės ūkio, plieno ir laivų statybos pramonės įmonių) restruktūrizavimą, privatizavimą arba likvidavimą. Imtis tolesnių žingsnių restruktūrizuojant ir (arba) privatizuojant komunalinių paslaugų įmones (telekomo, energijos, naftos ir kt.). Didinti privatizacijos proceso skaidrumą.

| — | Toliau gerinti verslo aplinką, paprastinant patekimo į rinką ir pasitraukimo iš jos taisykles. Ypač pagreitinti registracijos procedūras ir patobulinti su bankrotu susijusių taisyklių įgyvendinimą, taip pat pagerinti sąlygas tolesnei privačių įmonių ir tiesioginių užsienio investicijų plėtotei, visų pirma didinant administracinį efektyvumą. |
| --- | --- |

—

Toliau gerinti verslo aplinką, paprastinant patekimo į rinką ir pasitraukimo iš jos taisykles. Ypač pagreitinti registracijos procedūras ir patobulinti su bankrotu susijusių taisyklių įgyvendinimą, taip pat pagerinti sąlygas tolesnei privačių įmonių ir tiesioginių užsienio investicijų plėtotei, visų pirma didinant administracinį efektyvumą.

| — | Spartinti žemės reformos įgyvendinimą, ypač žemės ūkio paskirties žemės registracijos ir privatizacijos procesus, sukuriant modernų ir efektyviai veikiantį žemės kadastrą ir registrą, ir tokiu būdu pašalinant esamas žemės ir būsto rinkos vystymo kliūtis. |
| --- | --- |

—

Spartinti žemės reformos įgyvendinimą, ypač žemės ūkio paskirties žemės registracijos ir privatizacijos procesus, sukuriant modernų ir efektyviai veikiantį žemės kadastrą ir registrą, ir tokiu būdu pašalinant esamas žemės ir būsto rinkos vystymo kliūtis.

| — | Rengti makroekonominę statistiką. |
| --- | --- |

—

Rengti makroekonominę statistiką.

Gebėjimas prisiimti narystės įsipareigojimus

Laisvas prekių judėjimas

| — | Baigti pertvarkyti esamą teisės aktų ir institucinę sistemą, siekiant atskirti reglamentavimo, akreditavimo, standartizavimo ir prekės sertifikavimo funkcijas bei parengti acquis, suderintą su rinkos priežiūros struktūromis. Spartinti Europos standartų perėmimą. Toliau tęsti senojo ir naujojo požiūrio direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę procesą. |
| --- | --- |

—

Baigti pertvarkyti esamą teisės aktų ir institucinę sistemą, siekiant atskirti reglamentavimo, akreditavimo, standartizavimo ir prekės sertifikavimo funkcijas bei parengti acquis, suderintą su rinkos priežiūros struktūromis. Spartinti Europos standartų perėmimą. Toliau tęsti senojo ir naujojo požiūrio direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę procesą.

| — | Pradėti nagrinėti nacionalinės teisės aktus, siekiant nustatyti nesuderinamumą su EB sutarties 28, 29 ir 30 straipsniais, planuoti, kaip jį pašalinti, ir siekti neįvesti naujų kliūčių. |
| --- | --- |

—

Pradėti nagrinėti nacionalinės teisės aktus, siekiant nustatyti nesuderinamumą su EB sutarties 28, 29 ir 30 straipsniais, planuoti, kaip jį pašalinti, ir siekti neįvesti naujų kliūčių.

Įsisteigimo teisė ir laisvė teikti paslaugas

| — | Pradėti derinimą su acquis, susijusiu su abipusiu profesinės kvalifikacijos pripažinimu, įskaitant būtinų administracinių gebėjimų ugdymą. |
| --- | --- |

—

Pradėti derinimą su acquis, susijusiu su abipusiu profesinės kvalifikacijos pripažinimu, įskaitant būtinų administracinių gebėjimų ugdymą.

| — | Pradėti nacionalinių teisės aktų patikrą, siekiant nustatyti įsisteigimo teisės ir laisvės teikti paslaugas apribojimus, planuoti, kaip juos pašalinti, ir siekti neįvesti naujų kliūčių. |
| --- | --- |

—

Pradėti nacionalinių teisės aktų patikrą, siekiant nustatyti įsisteigimo teisės ir laisvės teikti paslaugas apribojimus, planuoti, kaip juos pašalinti, ir siekti neįvesti naujų kliūčių.

| — | Stiprinti nacionalinių reguliavimo institucijų gebėjimus pašto paslaugų srityje ir užtikrinti jų savarankiškumą. |
| --- | --- |

—

Stiprinti nacionalinių reguliavimo institucijų gebėjimus pašto paslaugų srityje ir užtikrinti jų savarankiškumą.

Laisvas kapitalo judėjimas

| — | Patobulinti teisės aktus dėl kovos su pinigų plovimu ir pradėti užtikrinti jų veiksmingą įgyvendinimą. Stiprinti finansinės žvalgybos biuro (FŽB) administracinius gebėjimus ir gerinti bendradarbiavimą su kitomis institucijomis, kovojančiomis su pinigų plovimu. |
| --- | --- |

—

Patobulinti teisės aktus dėl kovos su pinigų plovimu ir pradėti užtikrinti jų veiksmingą įgyvendinimą. Stiprinti finansinės žvalgybos biuro (FŽB) administracinius gebėjimus ir gerinti bendradarbiavimą su kitomis institucijomis, kovojančiomis su pinigų plovimu.

| — | Racionalizuoti procedūras, pagal kurias ES piliečiams leidžiama nediskriminuojant įsigyti nekilnojamąjį turtą, ir žymiai sumažinti didelį neišnagrinėtų prašymų skaičių. |
| --- | --- |

—

Racionalizuoti procedūras, pagal kurias ES piliečiams leidžiama nediskriminuojant įsigyti nekilnojamąjį turtą, ir žymiai sumažinti didelį neišnagrinėtų prašymų skaičių.

Viešieji pirkimai

| — | Užbaigti pirkimus reglamentuojančių Kroatijos teisės aktų ir įgyvendinančių teisės aktų derinimą, be kita ko viešųjų sutarčių, nuolaidų ir peržiūros procedūrų srityje. |
| --- | --- |

—

Užbaigti pirkimus reglamentuojančių Kroatijos teisės aktų ir įgyvendinančių teisės aktų derinimą, be kita ko viešųjų sutarčių, nuolaidų ir peržiūros procedūrų srityje.

| — | Sustiprinti Viešųjų pirkimų tarnybos administracinius gebėjimus, kurių reikia Viešųjų pirkimų įstatyme numatytoms funkcijoms atlikti. |
| --- | --- |

—

Sustiprinti Viešųjų pirkimų tarnybos administracinius gebėjimus, kurių reikia Viešųjų pirkimų įstatyme numatytoms funkcijoms atlikti.

Intelektinės nuosavybės teisė

| — | Labiau užtikrinti, kad laikomasi intelektinės, pramoninės ir komercinės nuosavybės teisių, ypač didinant administracinius gebėjimus (taip pat ir teisėsaugos institucijų ir teismų). |
| --- | --- |

—

Labiau užtikrinti, kad laikomasi intelektinės, pramoninės ir komercinės nuosavybės teisių, ypač didinant administracinius gebėjimus (taip pat ir teisėsaugos institucijų ir teismų).

Konkurencija

| — | Užtikrinti tolesnį pirminės ir antrinės teisės aktų derinimą, siekiant privalomais sprendimais, taikomais visiems ekonomikos sektoriams, o valstybės pagalbos atveju – tiek pagalbos schemoms, tiek individualioms pagalbos priemonėms, užtikrinti veiksmingą antimonopolijos ir valstybės pagalbos kontrolę. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti tolesnį pirminės ir antrinės teisės aktų derinimą, siekiant privalomais sprendimais, taikomais visiems ekonomikos sektoriams, o valstybės pagalbos atveju – tiek pagalbos schemoms, tiek individualioms pagalbos priemonėms, užtikrinti veiksmingą antimonopolijos ir valstybės pagalbos kontrolę.

| — | Stiprinti Konkurencijos tarnybos administracinius gebėjimus ir savarankiškumą, tiek valstybės pagalbos, tiek antimonopolijos srityje. Užtikrinti teismo institucijų darbuotojų mokymą su konkurencija susijusiais klausimais. |
| --- | --- |

—

Stiprinti Konkurencijos tarnybos administracinius gebėjimus ir savarankiškumą, tiek valstybės pagalbos, tiek antimonopolijos srityje. Užtikrinti teismo institucijų darbuotojų mokymą su konkurencija susijusiais klausimais.

| — | Sustiprinti antimonopolinių teisės aktų vykdymo užtikrinimą, ypač labiau sutelkiant dėmesį ir užkertant kelią konkurencijos iškraipymui bei įvedant atbaidantį baudų atgrasančių sankcijų režimą. Sustiprinti valstybės pagalbos teisės aktų įgyvendinimą, ypač užtikrinant įsipareigojimų pranešti laikymąsi ir aktyvų visų pagalbos priemonių vertinimą. |
| --- | --- |

—

Sustiprinti antimonopolinių teisės aktų vykdymo užtikrinimą, ypač labiau sutelkiant dėmesį ir užkertant kelią konkurencijos iškraipymui bei įvedant atbaidantį baudų atgrasančių sankcijų režimą. Sustiprinti valstybės pagalbos teisės aktų įgyvendinimą, ypač užtikrinant įsipareigojimų pranešti laikymąsi ir aktyvų visų pagalbos priemonių vertinimą.

| — | Užtikrinti, kad šiuo metu veikiančios pagalbos schemos ir fiskaliniai teisės aktai būtų suderinti su valstybės pagalbos acquis. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti, kad šiuo metu veikiančios pagalbos schemos ir fiskaliniai teisės aktai būtų suderinti su valstybės pagalbos acquis.

| — | Pagal ES reikalavimus patvirtinti ir pradėti įgyvendinti perspektyvias plieno ir laivų statybos sektoriaus pertvarkymo programas siekiant, inter alia, užtikrinti, kad visa pagalba atitinka acquis reikalavimus. |
| --- | --- |

—

Pagal ES reikalavimus patvirtinti ir pradėti įgyvendinti perspektyvias plieno ir laivų statybos sektoriaus pertvarkymo programas siekiant, inter alia, užtikrinti, kad visa pagalba atitinka acquis reikalavimus.

| — | Užtikrinti valstybės pagalbos skaidrumą, sukuriant išsamų valstybės pagalbos registrą ir pateikiant ataskaitas apie visas šiuo metu galiojančias pagalbos priemones visuose administraciniuose lygiuose, ir didinti informuotumą apie konkurencijos principus. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti valstybės pagalbos skaidrumą, sukuriant išsamų valstybės pagalbos registrą ir pateikiant ataskaitas apie visas šiuo metu galiojančias pagalbos priemones visuose administraciniuose lygiuose, ir didinti informuotumą apie konkurencijos principus.

Finansinės paslaugos

| — | Stiprinti reguliavimo ir administracinę finansinių paslaugų priežiūros sistemą, ir ypač pasiruošti perėjimui prie planuotos jungtinės priežiūros institucijos, skirtos ne banko teikiamoms finansinėms paslaugoms. |
| --- | --- |

—

Stiprinti reguliavimo ir administracinę finansinių paslaugų priežiūros sistemą, ir ypač pasiruošti perėjimui prie planuotos jungtinės priežiūros institucijos, skirtos ne banko teikiamoms finansinėms paslaugoms.

| — | Pasirengti naujosios kapitalo reikalavimų sistemos įvedimui kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms. |
| --- | --- |

—

Pasirengti naujosios kapitalo reikalavimų sistemos įvedimui kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms.

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

| — | Toliau stiprinti nacionalinės reguliavimo institucijos gebėjimus telekomunikacijų srityje ir užtikrinti jų savarankiškumą. |
| --- | --- |

—

Toliau stiprinti nacionalinės reguliavimo institucijos gebėjimus telekomunikacijų srityje ir užtikrinti jų savarankiškumą.

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

| — | Užtikrinti visapusišką SAPARD/IPARD agentūros veikimą. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti visapusišką SAPARD/IPARD agentūros veikimą.

| — | Pagreitinti darbus, kuriant deramą žemės sklypų identifikavimo ir galvijų identifikavimo ir registravimo sistemą. |
| --- | --- |

—

Pagreitinti darbus, kuriant deramą žemės sklypų identifikavimo ir galvijų identifikavimo ir registravimo sistemą.

| — | Veiksmingiau rinkti ir tvarkyti žemės ūkio statistinius duomenis, atsižvelgiant į ES standartus ir metodiką. |
| --- | --- |

—

Veiksmingiau rinkti ir tvarkyti žemės ūkio statistinius duomenis, atsižvelgiant į ES standartus ir metodiką.

| — | Parengti kaimo vystymo strategiją ir politikos priemones, reikalingas žemės ūkio plėtros programoms sukurti, įgyvendinti, valdyti, stebėti, kontroliuoti ir vertinti. |
| --- | --- |

—

Parengti kaimo vystymo strategiją ir politikos priemones, reikalingas žemės ūkio plėtros programoms sukurti, įgyvendinti, valdyti, stebėti, kontroliuoti ir vertinti.

Maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos politika

| — | Tęsti derinimą veterinarijos ir fitosanitarijos srityje, patobulinti tikrinimo priemones, modernizuoti žemės ūkio ir maisto produktų perdirbimo įmones taip, kad jos atitiktų ES nustatytus higienos standartus. |
| --- | --- |

—

Tęsti derinimą veterinarijos ir fitosanitarijos srityje, patobulinti tikrinimo priemones, modernizuoti žemės ūkio ir maisto produktų perdirbimo įmones taip, kad jos atitiktų ES nustatytus higienos standartus.

| — | Parengti išsamią strategiją maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos politikos srityse. Sustiprinti būtinas administracines struktūras ir pagerinti koordinavimą tarp jų, siekiant užtikrinti nuoseklų maisto produktų saugos visame maisto produktų gamybos cikle gerinimo metodą. |
| --- | --- |

—

Parengti išsamią strategiją maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos politikos srityse. Sustiprinti būtinas administracines struktūras ir pagerinti koordinavimą tarp jų, siekiant užtikrinti nuoseklų maisto produktų saugos visame maisto produktų gamybos cikle gerinimo metodą.

Žuvininkystė

| — | Stiprinti administracines ir ypač kontrolės struktūras žuvininkystės politikai įgyvendinti. |
| --- | --- |

—

Stiprinti administracines ir ypač kontrolės struktūras žuvininkystės politikai įgyvendinti.

| — | Pradėti kurti kompiuterizuotą žvejybinių laivų registrą. |
| --- | --- |

—

Pradėti kurti kompiuterizuotą žvejybinių laivų registrą.

| — | Atsižvelgiant į Kroatijos vienašališkai paskelbtą saugomą ekologinę ir žvejybinę zoną, tęsti 2004 m. birželio mėnesį pasirašyto trišalio susitarimo įgyvendinimą. |
| --- | --- |

—

Atsižvelgiant į Kroatijos vienašališkai paskelbtą saugomą ekologinę ir žvejybinę zoną, tęsti 2004 m. birželio mėnesį pasirašyto trišalio susitarimo įgyvendinimą.

Transporto politika

| — | Tęsti socialiniuose ir techniniuose teisės aktuose nustatytų ES standartų, susijusių su kelių transportu ir jūrų transporto saugumo standartais, įgyvendinimą. |
| --- | --- |

—

Tęsti socialiniuose ir techniniuose teisės aktuose nustatytų ES standartų, susijusių su kelių transportu ir jūrų transporto saugumo standartais, įgyvendinimą.

| — | Didinti administracinius gebėjimus geležinkelių sektoriuje. |
| --- | --- |

—

Didinti administracinius gebėjimus geležinkelių sektoriuje.

| — | Užtikrinti savarankiškos nelaimingų atsitikimų tyrimo institucijos įsteigimą ir stiprinti šalies reguliavimo institucijas aviacijos sektoriuje. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti savarankiškos nelaimingų atsitikimų tyrimo institucijos įsteigimą ir stiprinti šalies reguliavimo institucijas aviacijos sektoriuje.

| — | Sudaryti Europos bendrosios aviacinės erdvės (EBAE) susitarimą ir Protokolą dėl pereinamojo laikotarpio priemonių ES aviacijos teisės aktams įgyvendinti. |
| --- | --- |

—

Sudaryti Europos bendrosios aviacinės erdvės (EBAE) susitarimą ir Protokolą dėl pereinamojo laikotarpio priemonių ES aviacijos teisės aktams įgyvendinti.

Energetika

| — | Tęsti su dujomis ir elektra susijusio ES acquis įgyvendinimą. |
| --- | --- |

—

Tęsti su dujomis ir elektra susijusio ES acquis įgyvendinimą.

| — | Užtikrinti nacionalinės reguliavimo institucijos veiklos gebėjimus ir nepriklausomą veiklą. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti nacionalinės reguliavimo institucijos veiklos gebėjimus ir nepriklausomą veiklą.

| — | Pradėti vykdyti įsipareigojimus, prisiimtus pagal Energijos bendrijos steigimo sutartį. |
| --- | --- |

—

Pradėti vykdyti įsipareigojimus, prisiimtus pagal Energijos bendrijos steigimo sutartį.

| — | Stiprinti administracinius gebėjimus ir pagerinti teisės aktų derinimą su energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančių energijos šaltinių acquis bei branduolinėje srityje, taip pat užkrinti aukštą branduolinės ir radiacinės saugos lygį. |
| --- | --- |

—

Stiprinti administracinius gebėjimus ir pagerinti teisės aktų derinimą su energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančių energijos šaltinių acquis bei branduolinėje srityje, taip pat užkrinti aukštą branduolinės ir radiacinės saugos lygį.

Mokesčiai

| — | Paspartinti mokesčių teisės aktų derinimą su acquis, ir užtikrinti veiksmingą jų įgyvendinimą, ypatingą dėmesį skiriant laisvųjų zonų įtraukimui į teritorinį PVM režimo taikymą ir PVM nulinių tarifų panaikinimui. |
| --- | --- |

—

Paspartinti mokesčių teisės aktų derinimą su acquis, ir užtikrinti veiksmingą jų įgyvendinimą, ypatingą dėmesį skiriant laisvųjų zonų įtraukimui į teritorinį PVM režimo taikymą ir PVM nulinių tarifų panaikinimui.

| — | Pradėti derinimą su acquis tiesioginio apmokestinimo srityje, įskaitant nuostatas dėl keitimosi informacija su valstybėmis narėmis, siekiant palengvinti kovos su mokesčių vengimu ir slėpimu priemonių vykdymo užtikrinimą. |
| --- | --- |

—

Pradėti derinimą su acquis tiesioginio apmokestinimo srityje, įskaitant nuostatas dėl keitimosi informacija su valstybėmis narėmis, siekiant palengvinti kovos su mokesčių vengimu ir slėpimu priemonių vykdymo užtikrinimą.

| — | Įsipareigoti laikytis Įmonių apmokestinimo elgesio kodekso principų ir užtikrinti, kad naujosios mokestinės priemonės atitiktų tokius principus. |
| --- | --- |

—

Įsipareigoti laikytis Įmonių apmokestinimo elgesio kodekso principų ir užtikrinti, kad naujosios mokestinės priemonės atitiktų tokius principus.

| — | Žymiai sustiprinti mokesčių ir muitinės administracijų gebėjimus, ypač mokesčių surinkimo ir kontrolės funkcijoms įgyvendinti; tęsti darbus, susijusius su veikiančia ir pakankamai darbuotojų turinčia akcizų tarnyba; supaprastinti sankcijų už sukčiavimą mokesčių srityje taikymo procedūras. |
| --- | --- |

—

Žymiai sustiprinti mokesčių ir muitinės administracijų gebėjimus, ypač mokesčių surinkimo ir kontrolės funkcijoms įgyvendinti; tęsti darbus, susijusius su veikiančia ir pakankamai darbuotojų turinčia akcizų tarnyba; supaprastinti sankcijų už sukčiavimą mokesčių srityje taikymo procedūras.

| — | Toliau kurti būtinas IT sistemas, kad galima būtų užtikrinti duomenų mainus su ES ir jos valstybėmis narėmis elektroniniu būdu. |
| --- | --- |

—

Toliau kurti būtinas IT sistemas, kad galima būtų užtikrinti duomenų mainus su ES ir jos valstybėmis narėmis elektroniniu būdu.

Statistika

| — | Stiprinti Kroatijos Statistikos departamento administracinius gebėjimus, pertvarkyti jo regionines tarnybas ir tobulinti koordinavimą su kitomis oficialius statistikos duomenis renkančiomis institucijomis. |
| --- | --- |

—

Stiprinti Kroatijos Statistikos departamento administracinius gebėjimus, pertvarkyti jo regionines tarnybas ir tobulinti koordinavimą su kitomis oficialius statistikos duomenis renkančiomis institucijomis.

| — | Kurti verslo ir socialinę statistiką. |
| --- | --- |

—

Kurti verslo ir socialinę statistiką.

Socialinė politika ir užimtumas

| — | Toliau tęsti derinimą su acquis darbo teisės, sveikatos ir saugos, lygių vyrų ir moterų galimybių ir nediskriminavimo srityse. |
| --- | --- |

—

Toliau tęsti derinimą su acquis darbo teisės, sveikatos ir saugos, lygių vyrų ir moterų galimybių ir nediskriminavimo srityse.

| — | Stiprinti su šiomis sritimis susijusias administracines ir vykdymą užtikrinančias struktūras bei ministerijų darbo koordinavimą. |
| --- | --- |

—

Stiprinti su šiomis sritimis susijusias administracines ir vykdymą užtikrinančias struktūras bei ministerijų darbo koordinavimą.

Įmonių ir pramonės politika

| — | Toliau siekti bendrovių registravimo procedūrų supaprastinimo ir pagreitinimo; suteikti MVĮ galimybę internetu naudotis tam tikromis Vyriausybės duomenų bazėmis; toliau plėtoti teisės aktų poveikio vertinimo sistemą. |
| --- | --- |

—

Toliau siekti bendrovių registravimo procedūrų supaprastinimo ir pagreitinimo; suteikti MVĮ galimybę internetu naudotis tam tikromis Vyriausybės duomenų bazėmis; toliau plėtoti teisės aktų poveikio vertinimo sistemą.

| — | Toliau įgyvendinti Europos mažųjų įmonių chartiją. |
| --- | --- |

—

Toliau įgyvendinti Europos mažųjų įmonių chartiją.

Regioninė politika ir struktūrinių priemonių koordinavimas

| — | Parengti išsamią bei nuoseklią strategiją regionų vystymo srityje. |
| --- | --- |

—

Parengti išsamią bei nuoseklią strategiją regionų vystymo srityje.

| — | Pasirinkti ir sukurti svarbiausių valdymo institucijų ir įstaigų gebėjimus struktūrinėms priemonėms įgyvendinti. |
| --- | --- |

—

Pasirinkti ir sukurti svarbiausių valdymo institucijų ir įstaigų gebėjimus struktūrinėms priemonėms įgyvendinti.

Teisingumas, laisvė ir saugumas

| — | Stiprinti sienų apsaugą, ypač jūros sienų stebėjimo mechanizmus; įgyvendinti integruotą sienų apsaugos strategiją (įskaitant readmisiją); padidinti investicijas į techninę įrangą ir infrastruktūrą; įdarbinti papildomo personalo ir sukurti atitinkamą mokymo infrastruktūrą. |
| --- | --- |

—

Stiprinti sienų apsaugą, ypač jūros sienų stebėjimo mechanizmus; įgyvendinti integruotą sienų apsaugos strategiją (įskaitant readmisiją); padidinti investicijas į techninę įrangą ir infrastruktūrą; įdarbinti papildomo personalo ir sukurti atitinkamą mokymo infrastruktūrą.

| — | Parūpinti įrangos, skirtos suklastotiems ir padirbtiems dokumentams nustatyti, bei surengti diplomatinių misijų ir konsulinių tarnybų personalo mokymus. |
| --- | --- |

—

Parūpinti įrangos, skirtos suklastotiems ir padirbtiems dokumentams nustatyti, bei surengti diplomatinių misijų ir konsulinių tarnybų personalo mokymus.

| — | Toliau derinti su prieglobsčiu susijusius teisės aktus su acquis. Įsteigti nuolatinį nacionalinį priėmimo centrą prieglobsčio prašytojams. |
| --- | --- |

—

Toliau derinti su prieglobsčiu susijusius teisės aktus su acquis. Įsteigti nuolatinį nacionalinį priėmimo centrą prieglobsčio prašytojams.

| — | Stiprinti teisėsaugos institucijų ir teismų bendradarbiavimą, ypač kovojant su ekonominiais nusikaltimais, organizuotu nusikalstamumu, sukčiavimu, pinigų plovimu ir korupcija; stiprinti kovą su prekyba narkotikais, narkotikų prevenciją ir narkotikų paklausos mažinimo priemones; užtikrinti veiksmingas priemones siekiant kovoti su prekyba žmonėmis ir tarptautine žmonių kontrabanda, ypatingą dėmesį skiriant nukentėjusiųjų apsaugai ir socialinei reintegracijai. Surengti būtiną specializuotą teisėsaugos institucijų darbuotojų mokymą. |
| --- | --- |

—

Stiprinti teisėsaugos institucijų ir teismų bendradarbiavimą, ypač kovojant su ekonominiais nusikaltimais, organizuotu nusikalstamumu, sukčiavimu, pinigų plovimu ir korupcija; stiprinti kovą su prekyba narkotikais, narkotikų prevenciją ir narkotikų paklausos mažinimo priemones; užtikrinti veiksmingas priemones siekiant kovoti su prekyba žmonėmis ir tarptautine žmonių kontrabanda, ypatingą dėmesį skiriant nukentėjusiųjų apsaugai ir socialinei reintegracijai. Surengti būtiną specializuotą teisėsaugos institucijų darbuotojų mokymą.

| — | Stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą kovos su terorizmu srityje ir visiškai įgyvendinti tam tikras tarptautines konvencija; stiprinti bendradarbiavimą su nacionalinėmis ir tarptautinėmis policijos ir žvalgybos tarnybomis; stiprinti teroro aktų finansavimo ir jų rengimo prevenciją. |
| --- | --- |

—

Stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą kovos su terorizmu srityje ir visiškai įgyvendinti tam tikras tarptautines konvencija; stiprinti bendradarbiavimą su nacionalinėmis ir tarptautinėmis policijos ir žvalgybos tarnybomis; stiprinti teroro aktų finansavimo ir jų rengimo prevenciją.

Aplinka

| — | Toliau kurti horizontalaus poveikio teisės aktus, įskaitant poveikio aplinkai vertinimą ir visuomenės dalyvavimą reglamentuojančius teisės aktus. |
| --- | --- |

—

Toliau kurti horizontalaus poveikio teisės aktus, įskaitant poveikio aplinkai vertinimą ir visuomenės dalyvavimą reglamentuojančius teisės aktus.

| — | Aiškiai apibrėžti atsakomybę ir stiprinti administracinius ir veiklos gebėjimus nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu, siekiant užtikrinti tinkamą planavimą, įskaitant finansinių strategijų rengimą. |
| --- | --- |

—

Aiškiai apibrėžti atsakomybę ir stiprinti administracinius ir veiklos gebėjimus nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu, siekiant užtikrinti tinkamą planavimą, įskaitant finansinių strategijų rengimą.

| — | Toliau stiprinti nacionalinių ir regioninių inspekcijų gebėjimus ir įgalinti jas veiksmingai vykdyti aplinkos apsaugą reglamentuojančius teisės aktus. |
| --- | --- |

—

Toliau stiprinti nacionalinių ir regioninių inspekcijų gebėjimus ir įgalinti jas veiksmingai vykdyti aplinkos apsaugą reglamentuojančius teisės aktus.

| — | Skubiai parengti ir pradėti įgyvendinti nacionalinį atliekų tvarkymo planą. |
| --- | --- |

—

Skubiai parengti ir pradėti įgyvendinti nacionalinį atliekų tvarkymo planą.

Muitų sąjunga

| — | Toliau stiprinti muitinių tarnybų administracinius ir veiklos gebėjimus, ypač lengvatinių kilmės taisyklių srityje, ir paspartinti derinimą su ES acquis. Užtikrinti visapusišką Muitinės mokymo centro veiklą. |
| --- | --- |

—

Toliau stiprinti muitinių tarnybų administracinius ir veiklos gebėjimus, ypač lengvatinių kilmės taisyklių srityje, ir paspartinti derinimą su ES acquis. Užtikrinti visapusišką Muitinės mokymo centro veiklą.

| — | Toliau kurti būtinas IT sistemas, kad galima būtų užtikrinti duomenų mainus su ES ir jos valstybėmis narėmis elektroniniu būdu. |
| --- | --- |

—

Toliau kurti būtinas IT sistemas, kad galima būtų užtikrinti duomenų mainus su ES ir jos valstybėmis narėmis elektroniniu būdu.

| — | Priimti ir įgyvendinti muitinių tarnybų etikos kodeksą. |
| --- | --- |

—

Priimti ir įgyvendinti muitinių tarnybų etikos kodeksą.

Išorės santykiai

| — | Tęsti prekybos liberalizavimo politiką įgyvendinant Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, įsipareigojimus PPO ir dvišalius laisvosios prekybos susitarimus (LPS). Siekti sudaryti regioninį Pietryčių Europos LPS. |
| --- | --- |

—

Tęsti prekybos liberalizavimo politiką įgyvendinant Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, įsipareigojimus PPO ir dvišalius laisvosios prekybos susitarimus (LPS). Siekti sudaryti regioninį Pietryčių Europos LPS.

| — | Užtikrinti, kad prekybos apsaugos priemonės būtų suderintos su SAS ir PPO įsipareigojimais. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti, kad prekybos apsaugos priemonės būtų suderintos su SAS ir PPO įsipareigojimais.

| — | Užbaigti derybas ir visiškai įgyvendinti protokolą, kuriuo papildoma SAS ir įvedama tarifinė kvota cukrui siekiant parengti Kroatijos cukraus sektorių reikalingiems pertvarkymams, atliktiniems realiomis ir ekonomiškai tvariomis sąlygomis. Derybų dėl protokolo rezultatai neturės įtakos derybų dėl stojimo rezultatams. |
| --- | --- |

—

Užbaigti derybas ir visiškai įgyvendinti protokolą, kuriuo papildoma SAS ir įvedama tarifinė kvota cukrui siekiant parengti Kroatijos cukraus sektorių reikalingiems pertvarkymams, atliktiniems realiomis ir ekonomiškai tvariomis sąlygomis. Derybų dėl protokolo rezultatai neturės įtakos derybų dėl stojimo rezultatams.

Finansų kontrolė

| — | Remiantis strateginiu dokumentu, priimti nuoseklią Viešosios vidaus finansų kontrolės reguliavimo sistemą. |
| --- | --- |

—

Remiantis strateginiu dokumentu, priimti nuoseklią Viešosios vidaus finansų kontrolės reguliavimo sistemą.

| — | Toliau kurti ir stiprinti viešosios vidaus kontrolės funkcijas, rengiant darbuotojus, vykdant jų mokymą, aprūpinant reikalinga įranga. |
| --- | --- |

—

Toliau kurti ir stiprinti viešosios vidaus kontrolės funkcijas, rengiant darbuotojus, vykdant jų mokymą, aprūpinant reikalinga įranga.

| — | Sukurti veiksmingas procedūras, skirtas klausimams dėl pažeidimų ir įtarimo sukčiavimu atvejų, darančių poveikį Bendrijos finansiniams interesams, spręsti bei sukurti administracines struktūras, užtikrinančias veiksmingą ir tinkamą šių interesų apsaugą ir bendradarbiavimą su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba. |
| --- | --- |

—

Sukurti veiksmingas procedūras, skirtas klausimams dėl pažeidimų ir įtarimo sukčiavimu atvejų, darančių poveikį Bendrijos finansiniams interesams, spręsti bei sukurti administracines struktūras, užtikrinančias veiksmingą ir tinkamą šių interesų apsaugą ir bendradarbiavimą su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba.

3.2.   VIDUTINĖS TRUKMĖS PRIORITETAI

Politiniai kriterijai

Demokratija ir teisinė valstybė

Viešasis administravimas

| — | Tęsti acquis įgyvendinimui būtinų institucijų plėtrą ir pradėti reformas, reikalingas bendram viešojo administravimo veiksmingumui gerinti. |
| --- | --- |

—

Tęsti acquis įgyvendinimui būtinų institucijų plėtrą ir pradėti reformas, reikalingas bendram viešojo administravimo veiksmingumui gerinti.

Teismų sistema

| — | Toliau įgyvendinti teismų reformą, įskaitant mokymus, ir imtis priemonių toliau mažinti vilkinimą nagrinėjant bylas visuose teismuose. |
| --- | --- |

—

Toliau įgyvendinti teismų reformą, įskaitant mokymus, ir imtis priemonių toliau mažinti vilkinimą nagrinėjant bylas visuose teismuose.

| — | Toliau gerinti teismų darbo organizavimą, įskaitant modernių informacijos technologijų sistemų kūrimą. |
| --- | --- |

—

Toliau gerinti teismų darbo organizavimą, įskaitant modernių informacijos technologijų sistemų kūrimą.

| — | Užtikrinti nuolatinį ir veiksmingą teismų sprendimų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti nuolatinį ir veiksmingą teismų sprendimų įgyvendinimą.

Kovos su korupcija politika

| — | Skatinti tolesnę pažangą kovojant su korupcija ir įgyvendinti atitinkamus teisės aktus. Ypač steigti specializuotus atitinkamų tarnybų padalinius kovai su korupcija, užtikrinti tinkamą jų mokymą ir aprūpinti juos reikalingais ištekliais. |
| --- | --- |

—

Skatinti tolesnę pažangą kovojant su korupcija ir įgyvendinti atitinkamus teisės aktus. Ypač steigti specializuotus atitinkamų tarnybų padalinius kovai su korupcija, užtikrinti tinkamą jų mokymą ir aprūpinti juos reikalingais ištekliais.

| — | Užtikrinti, kad bus laikomasi tarptautiniuose dokumentuose nustatytų standartų, įgyvendinant atitinkamas teisines ir administracines priemones. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti, kad bus laikomasi tarptautiniuose dokumentuose nustatytų standartų, įgyvendinant atitinkamas teisines ir administracines priemones.

Žmogaus teisės ir mažumų apsauga

| — | Užtikrinti visapusišką Konstitucinio nacionalinių mažumų įstatymo įgyvendinimą, ypač proporcingo mažumų atstovavimo atžvilgiu. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti visapusišką Konstitucinio nacionalinių mažumų įstatymo įgyvendinimą, ypač proporcingo mažumų atstovavimo atžvilgiu.

| — | Tęsti išsamios kovos su diskriminacija strategijos įgyvendinimą. |
| --- | --- |

—

Tęsti išsamios kovos su diskriminacija strategijos įgyvendinimą.

| — | Toliau gerinti sąlygas romams, intensyviau įgyvendinant atitinkamas strategijas, užtikrinant reikalingą finansinę paramą nacionaliniame ir vietiniame lygmenyje, įgyvendinti diskriminuoti draudžiančias priemones, kuriomis siekiama gerinti įsidarbinimo galimybes, didinti galimybes gauti išsilavinimą ir gerinti būsto sąlygas. |
| --- | --- |

—

Toliau gerinti sąlygas romams, intensyviau įgyvendinant atitinkamas strategijas, užtikrinant reikalingą finansinę paramą nacionaliniame ir vietiniame lygmenyje, įgyvendinti diskriminuoti draudžiančias priemones, kuriomis siekiama gerinti įsidarbinimo galimybes, didinti galimybes gauti išsilavinimą ir gerinti būsto sąlygas.

| — | Toliau gerinti socialines ir ekonomines sąlygas, padedančias sugrįžtantiesiems integruotis, o priimančioms bendruomenėms juos priimti. |
| --- | --- |

—

Toliau gerinti socialines ir ekonomines sąlygas, padedančias sugrįžtantiesiems integruotis, o priimančioms bendruomenėms juos priimti.

Regioniniai klausimai ir tarptautiniai įsipareigojimai

| — | Užtikrinti sklandų galutinių susitarimų dėl šiuo metu svarstomų dvišalių interesų (ypač dėl pasienio klausimų) įgyvendinimą. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti sklandų galutinių susitarimų dėl šiuo metu svarstomų dvišalių interesų (ypač dėl pasienio klausimų) įgyvendinimą.

| — | Tęsti šiuo metu galiojančių dvišalių susitarimų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

—

Tęsti šiuo metu galiojančių dvišalių susitarimų įgyvendinimą.

Ekonominiai kriterijai

| — | Toliau mažinant bendras valstybės išlaidas, bendrą valstybės deficitą ir skolą nuo BVP, įdiegti vidutinės trukmės subalansuotą finansų valdymo sistemą. Nustatyti valstybės išlaidų prioritetus, kad būtų galima daugiau lėšų skirti su acquis susijusioms išlaidoms finansuoti. Vykdyti nuoseklią sveikatos priežiūros ir pensijų sistemų reformą. Toliau mažinti subsidijas nuostolingai veikiančioms įmonėms. |
| --- | --- |

—

Toliau mažinant bendras valstybės išlaidas, bendrą valstybės deficitą ir skolą nuo BVP, įdiegti vidutinės trukmės subalansuotą finansų valdymo sistemą. Nustatyti valstybės išlaidų prioritetus, kad būtų galima daugiau lėšų skirti su acquis susijusioms išlaidoms finansuoti. Vykdyti nuoseklią sveikatos priežiūros ir pensijų sistemų reformą. Toliau mažinti subsidijas nuostolingai veikiančioms įmonėms.

| — | Užbaigti į Privatizacijos fondą įtrauktų įmonių akcijų, priklausančių valstybei, pardavimą. |
| --- | --- |

—

Užbaigti į Privatizacijos fondą įtrauktų įmonių akcijų, priklausančių valstybei, pardavimą.

| — | Toliau gerinti sąlygas privačių įmonių steigimui bei vystymui ir tiesioginėms užsienio investicijoms. |
| --- | --- |

—

Toliau gerinti sąlygas privačių įmonių steigimui bei vystymui ir tiesioginėms užsienio investicijoms.

| — | Padaryti žymią pažangą stiprinant didelių įmonių (ypač plieno, laivų statybos, geležinkelių sektoriaus įmonių) finansinę discipliną. |
| --- | --- |

—

Padaryti žymią pažangą stiprinant didelių įmonių (ypač plieno, laivų statybos, geležinkelių sektoriaus įmonių) finansinę discipliną.

| — | Užbaigti žemės reformą, ypač daug dėmesio skiriant žemės ūkio paskirties žemės registravimui ir privatizavimui. |
| --- | --- |

—

Užbaigti žemės reformą, ypač daug dėmesio skiriant žemės ūkio paskirties žemės registravimui ir privatizavimui.

| — | Tęsti darbo rinkos ir švietimo reformas, siekiant padidinti darbo jėgos dalyvavimą ir užimtumą. |
| --- | --- |

—

Tęsti darbo rinkos ir švietimo reformas, siekiant padidinti darbo jėgos dalyvavimą ir užimtumą.

Gebėjimas prisiimti narystės įsipareigojimus

Laisvas prekių judėjimas

| — | Pasiekti esminės pažangos perkeliant senojo požiūrio direktyvas (pvz.: farmacijos ir cheminių medžiagų srityje) ir naujojo požiūrio direktyvas ir įgyvendinant Europos standartizacijos tarnybų CEN, Cenelec ir ETSI narystės reikalavimus. |
| --- | --- |

—

Pasiekti esminės pažangos perkeliant senojo požiūrio direktyvas (pvz.: farmacijos ir cheminių medžiagų srityje) ir naujojo požiūrio direktyvas ir įgyvendinant Europos standartizacijos tarnybų CEN, Cenelec ir ETSI narystės reikalavimus.

Laisvas darbuotojų judėjimas

| — | Panaikinti bet kokias diskriminacines priemones ES migruojančių darbuotojų ir ES piliečių atžvilgiu. |
| --- | --- |

—

Panaikinti bet kokias diskriminacines priemones ES migruojančių darbuotojų ir ES piliečių atžvilgiu.

| — | Sustiprinti socialinės apsaugos schemoms koordinuoti būtinas administracines struktūras. |
| --- | --- |

—

Sustiprinti socialinės apsaugos schemoms koordinuoti būtinas administracines struktūras.

Įsisteigimo teisė ir laisvė teikti paslaugas

| — | Panaikinti likusias kliūtis, trukdančias ES fiziniams ir juridiniams asmenims teikti paslaugas kitose valstybėse. |
| --- | --- |

—

Panaikinti likusias kliūtis, trukdančias ES fiziniams ir juridiniams asmenims teikti paslaugas kitose valstybėse.

| — | Pasiekti esminės pažangos derinant teisės aktus su ES acquis abipusio profesinių kvalifikacijų ir diplomų pripažinimo srityje, įskaitant nuostatas dėl mokymo, ir toliau kurti reikalingas administracines struktūras. |
| --- | --- |

—

Pasiekti esminės pažangos derinant teisės aktus su ES acquis abipusio profesinių kvalifikacijų ir diplomų pripažinimo srityje, įskaitant nuostatas dėl mokymo, ir toliau kurti reikalingas administracines struktūras.

Laisvas kapitalo judėjimas

| — | Pasiekti esminės pažangos šalinant likusias kliūtis kapitalo judėjimui, visų pirma nekilnojamo turto įsigijimui pagal SAS įsipareigojimus. |
| --- | --- |

—

Pasiekti esminės pažangos šalinant likusias kliūtis kapitalo judėjimui, visų pirma nekilnojamo turto įsigijimui pagal SAS įsipareigojimus.

| — | Baigti kurti veiksmingą kovos su pinigų plovimu tvarką, ypač užtikrinant visapusišką institucijų veiklą, deramą jų aprūpinimą ištekliais ir gerą bendros veiklos su šalies ir užsienio partneriais koordinavimą. |
| --- | --- |

—

Baigti kurti veiksmingą kovos su pinigų plovimu tvarką, ypač užtikrinant visapusišką institucijų veiklą, deramą jų aprūpinimą ištekliais ir gerą bendros veiklos su šalies ir užsienio partneriais koordinavimą.

Viešieji pirkimai

| — | Įdiegti viešųjų pirkimų sistemą, kurioje būtų visos reikiamos administracinės struktūros ir veiklos priemonės, bei siekti esminės pažangos visiško teisės aktų suderinimu su ES acquis srityje, užtikrinant, kad viešųjų pirkimų taisykles visos susijusios institucijos ir subjektai visuose lygmenyse įgyvendintų veiksmingai. Skatinti naudoti elektronines priemones atliekant viešųjų pirkimų procedūras. |
| --- | --- |

—

Įdiegti viešųjų pirkimų sistemą, kurioje būtų visos reikiamos administracinės struktūros ir veiklos priemonės, bei siekti esminės pažangos visiško teisės aktų suderinimu su ES acquis srityje, užtikrinant, kad viešųjų pirkimų taisykles visos susijusios institucijos ir subjektai visuose lygmenyse įgyvendintų veiksmingai. Skatinti naudoti elektronines priemones atliekant viešųjų pirkimų procedūras.

Intelektinės nuosavybės teisė

| — | Užbaigti intelektinės ir pramoninės nuosavybės teises reglamentuojančių teisės aktų derinimą, stiprinti kovą su piratavimu ir padirbinėjimu. |
| --- | --- |

—

Užbaigti intelektinės ir pramoninės nuosavybės teises reglamentuojančių teisės aktų derinimą, stiprinti kovą su piratavimu ir padirbinėjimu.

| — | Toliau stiprinti intelektinės nuosavybės teisių (INT) vykdymo užtikrinimą ir mažinti piratavimo ir padirbinėjimo mastą. |
| --- | --- |

—

Toliau stiprinti intelektinės nuosavybės teisių (INT) vykdymo užtikrinimą ir mažinti piratavimo ir padirbinėjimo mastą.

Konkurencija

| — | Toliau stiprinti antimonopolinius ir valstybės pagalbos institucijos administracinius gebėjimus ir pasiekti gerų rezultatų vykdymo užtikrinimo srityje. Žymiai padidinti skaidrumą valstybės pagalbos srityje. |
| --- | --- |

—

Toliau stiprinti antimonopolinius ir valstybės pagalbos institucijos administracinius gebėjimus ir pasiekti gerų rezultatų vykdymo užtikrinimo srityje. Žymiai padidinti skaidrumą valstybės pagalbos srityje.

| — | Kurti mokymo konkurencijos teisės ir politikos klausimais struktūras visuose administracijos ir teismų sistemos lygmenyse. |
| --- | --- |

—

Kurti mokymo konkurencijos teisės ir politikos klausimais struktūras visuose administracijos ir teismų sistemos lygmenyse.

Finansinės paslaugos

| — | Baigti derinimą su ES rizikos ribojimo reikalavimais ir toliau stiprinti priežiūros veiklą. |
| --- | --- |

—

Baigti derinimą su ES rizikos ribojimo reikalavimais ir toliau stiprinti priežiūros veiklą.

| — | Užbaigti naujosios kapitalo reikalavimų sistemos įvedimą kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms. |
| --- | --- |

—

Užbaigti naujosios kapitalo reikalavimų sistemos įvedimą kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms.

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

| — | Priimti būtinus pirminės ir antrinės teisės aktus, kurie užbaigtų reguliavimo sistemos kūrimą ir užtikrintų konkurenciją visose srityse. |
| --- | --- |

—

Priimti būtinus pirminės ir antrinės teisės aktus, kurie užbaigtų reguliavimo sistemos kūrimą ir užtikrintų konkurenciją visose srityse.

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

| — | Stiprinti administracines struktūras ir gebėjimus, būtinus rinkos ir kaimo plėtros politikai įgyvendinti. |
| --- | --- |

—

Stiprinti administracines struktūras ir gebėjimus, būtinus rinkos ir kaimo plėtros politikai įgyvendinti.

| — | Sukurti ES standartus atitinkantį vynuogynų registrą. |
| --- | --- |

—

Sukurti ES standartus atitinkantį vynuogynų registrą.

| — | Tęsti pasirengimą įsteigti veiksmingai veikiančias ir finansiškai patikimas žemės ūkio sektoriaus lėšų valdymo ir kontrolės mokėjimo agentūras, veikiančias pagal ES reikalavimus ir tarptautinius audito standartus. |
| --- | --- |

—

Tęsti pasirengimą įsteigti veiksmingai veikiančias ir finansiškai patikimas žemės ūkio sektoriaus lėšų valdymo ir kontrolės mokėjimo agentūras, veikiančias pagal ES reikalavimus ir tarptautinius audito standartus.

Maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos politika

| — | Žymiai pagerinti maisto produktus reglamentuojančių teisės aktų derinimą ir stiprinti įgyvendinimui būtinas struktūras. |
| --- | --- |

—

Žymiai pagerinti maisto produktus reglamentuojančių teisės aktų derinimą ir stiprinti įgyvendinimui būtinas struktūras.

| — | Padaryti žymią pažangą derinant teisės aktus veterinarijos ir fitosanitarijos sektoriuose, įskaitant gyvūnų identifikavimo sistemą, gyvūnų atliekų tvarkymą, žemės ūkio ir maisto produktų perdirbimo įmonių modernizavimą, gyvūnų ligų kontrolės programas, augalų apsaugą, sėklų kokybę ir augalų dauginamąją medžiagą; žymiai patobulinti kontrolės struktūras. |
| --- | --- |

—

Padaryti žymią pažangą derinant teisės aktus veterinarijos ir fitosanitarijos sektoriuose, įskaitant gyvūnų identifikavimo sistemą, gyvūnų atliekų tvarkymą, žemės ūkio ir maisto produktų perdirbimo įmonių modernizavimą, gyvūnų ligų kontrolės programas, augalų apsaugą, sėklų kokybę ir augalų dauginamąją medžiagą; žymiai patobulinti kontrolės struktūras.

Žuvininkystė

| — | Žymiai patobulinti administracines struktūras ir įrangą, siekiant užtikrinti veiksmingą bendros žuvininkystės politikos įgyvendinimą, įskaitant išteklių valdymą, žuvininkystės veiklos tikrinimą ir kontrolę, rinkos politiką, struktūrines programas bei laivyno pajėgumų pagal turimus žuvininkystės išteklius valdymo planą. |
| --- | --- |

—

Žymiai patobulinti administracines struktūras ir įrangą, siekiant užtikrinti veiksmingą bendros žuvininkystės politikos įgyvendinimą, įskaitant išteklių valdymą, žuvininkystės veiklos tikrinimą ir kontrolę, rinkos politiką, struktūrines programas bei laivyno pajėgumų pagal turimus žuvininkystės išteklius valdymo planą.

| — | Baigti kurti kompiuterizuotą žvejybinių laivų registrą ir palydovinę laivų stebėjimo sistemą. |
| --- | --- |

—

Baigti kurti kompiuterizuotą žvejybinių laivų registrą ir palydovinę laivų stebėjimo sistemą.

Transporto politika

| — | Toliau siekti visiškai suderinti teisės aktus su ES acquis dėl kelių transporto. |
| --- | --- |

—

Toliau siekti visiškai suderinti teisės aktus su ES acquis dėl kelių transporto.

| — | Priimti įgyvendinančius teisės aktus, susijusius su geležinkelių transportu, ypač dėl sąveikumo nuostatų ir nepriklausomo pajėgumų skirstymo. |
| --- | --- |

—

Priimti įgyvendinančius teisės aktus, susijusius su geležinkelių transportu, ypač dėl sąveikumo nuostatų ir nepriklausomo pajėgumų skirstymo.

| — | Toliau siekti suderinti teisės aktus su ES acquis vidaus vandens kelių transporto srityje, ypač saugios laivybos ir Upių transporto informacinių paslaugų atžvilgiu. |
| --- | --- |

—

Toliau siekti suderinti teisės aktus su ES acquis vidaus vandens kelių transporto srityje, ypač saugios laivybos ir Upių transporto informacinių paslaugų atžvilgiu.

| — | Tęsti derinimą jūrų transporto srityje ir užtikrinti tinkamą vėliavos valstybės kontrolę. |
| --- | --- |

—

Tęsti derinimą jūrų transporto srityje ir užtikrinti tinkamą vėliavos valstybės kontrolę.

| — | Suderinti visus aviacijos sritį reglamentuojančius teisės aktus su ES acquis. |
| --- | --- |

—

Suderinti visus aviacijos sritį reglamentuojančius teisės aktus su ES acquis.

| — | Toliau įgyvendinti Susitarimo memorandumą dėl Pietryčių Europos pagrindinio regioninio transporto tinklo plėtros. |
| --- | --- |

—

Toliau įgyvendinti Susitarimo memorandumą dėl Pietryčių Europos pagrindinio regioninio transporto tinklo plėtros.

Energetika

| — | Toliau stiprinti administracinius gebėjimus ir teisės aktų derinimą su ES acquis energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančių energijos šaltinių, energetikos vidaus rinkos (elektros ir dujų) bei branduolinės energijos srityse. |
| --- | --- |

—

Toliau stiprinti administracinius gebėjimus ir teisės aktų derinimą su ES acquis energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančių energijos šaltinių, energetikos vidaus rinkos (elektros ir dujų) bei branduolinės energijos srityse.

| — | Užtikrinti pakankamas naftos atsargos patikimam tiekimui. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti pakankamas naftos atsargos patikimam tiekimui.

| — | Tinkamai spręsti radioaktyvių atliekų tvarkymo problemą. |
| --- | --- |

—

Tinkamai spręsti radioaktyvių atliekų tvarkymo problemą.

Mokesčiai

| — | Padaryti esminę pažangą bebaigiant derinti mokesčių teisės aktus su acquis dėl PVM, akcizų ir tiesioginio apmokestinimo, įskaitant Įmonių apmokestinimo elgesio kodeksą. |
| --- | --- |

—

Padaryti esminę pažangą bebaigiant derinti mokesčių teisės aktus su acquis dėl PVM, akcizų ir tiesioginio apmokestinimo, įskaitant Įmonių apmokestinimo elgesio kodeksą.

| — | Toliau stiprinti mokesčių administravimą, įskaitant IT sektorių, ir užtikrinti tinkamą jo veikimą, kad galima būtų pasiekti ES standartus ir IT sistemų sąveiką. Sukurti ir įgyvendinti Etikos kodeksą. |
| --- | --- |

—

Toliau stiprinti mokesčių administravimą, įskaitant IT sektorių, ir užtikrinti tinkamą jo veikimą, kad galima būtų pasiekti ES standartus ir IT sistemų sąveiką. Sukurti ir įgyvendinti Etikos kodeksą.

Ekonominė ir pinigų politika

| — | Plėtoti pinigų politiką, įgalinančią plačiau ir veiksmingiau naudoti į rinką orientuotus pinigų instrumentus. |
| --- | --- |

—

Plėtoti pinigų politiką, įgalinančią plačiau ir veiksmingiau naudoti į rinką orientuotus pinigų instrumentus.

Statistika

| — | Toliau plėtoti makroekonomikos, verslo ir socialinę statistiką. |
| --- | --- |

—

Toliau plėtoti makroekonomikos, verslo ir socialinę statistiką.

Socialinė politika ir užimtumas

| — | Toliau derinti teisės aktus su acquis ir stiprinti su šiomis sritimis susijusias administracines ir vykdymo užtikrinimo struktūras, įskaitant darbo inspekcijas. |
| --- | --- |

—

Toliau derinti teisės aktus su acquis ir stiprinti su šiomis sritimis susijusias administracines ir vykdymo užtikrinimo struktūras, įskaitant darbo inspekcijas.

| — | Remti socialinių partnerių pastangas didinti savo gebėjimus, daugiausia užtikrinant nepriklausomą dvišalį socialinį dialogą. |
| --- | --- |

—

Remti socialinių partnerių pastangas didinti savo gebėjimus, daugiausia užtikrinant nepriklausomą dvišalį socialinį dialogą.

| — | Kurti ir įgyvendinti išsamią užimtumo strategiją, įtraukiant visas suinteresuotas šalis, kad vėliau galima būtų dalyvauti įgyvendinant Europos užimtumo strategiją. Užtikrinti deramus analizės, įgyvendinimo ir vertinimo gebėjimus. |
| --- | --- |

—

Kurti ir įgyvendinti išsamią užimtumo strategiją, įtraukiant visas suinteresuotas šalis, kad vėliau galima būtų dalyvauti įgyvendinant Europos užimtumo strategiją. Užtikrinti deramus analizės, įgyvendinimo ir vertinimo gebėjimus.

| — | Vadovaujantis ES praktika, parengti ir įgyvendinti nacionalinę socialinės integracijos strategiją, įskaitant duomenų rinkimą, kad vėliau būtų galima dalyvauti įgyvendinant Europos socialinės integracijos strategiją. |
| --- | --- |

—

Vadovaujantis ES praktika, parengti ir įgyvendinti nacionalinę socialinės integracijos strategiją, įskaitant duomenų rinkimą, kad vėliau būtų galima dalyvauti įgyvendinant Europos socialinės integracijos strategiją.

| — | Rengiantis dirbti su Europos socialiniu fondu, numatyti žmogiškųjų išteklių plėtotės poreikį. |
| --- | --- |

—

Rengiantis dirbti su Europos socialiniu fondu, numatyti žmogiškųjų išteklių plėtotės poreikį.

Įmonių ir pramonės politika

| — | Atnaujinti ir aiškiau suformuluoti politinį požiūrį į MVĮ skirtas finansines priemones, kuris turėtų leisti Vyriausybei pereiti nuo tiesioginio skolinimo link lankstesnių paramos sistemų. |
| --- | --- |

—

Atnaujinti ir aiškiau suformuluoti politinį požiūrį į MVĮ skirtas finansines priemones, kuris turėtų leisti Vyriausybei pereiti nuo tiesioginio skolinimo link lankstesnių paramos sistemų.

Regioninė politika ir struktūrinių priemonių koordinavimas

| — | Užtikrinti aiškų pareigų paskirstymą ir sustiprinti tiek ministerijų, tiek nacionalinių bei regioninių institucijų darbo koordinavimą. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti aiškų pareigų paskirstymą ir sustiprinti tiek ministerijų, tiek nacionalinių bei regioninių institucijų darbo koordinavimą.

| — | Užtikrinti tolesnį paskirtųjų valdymo ir mokėjimo institucijų, įskaitant vietos institucijas, gebėjimų stiprinimą. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti tolesnį paskirtųjų valdymo ir mokėjimo institucijų, įskaitant vietos institucijas, gebėjimų stiprinimą.

| — | Patobulinti regionų vystymo planus ir jų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

—

Patobulinti regionų vystymo planus ir jų įgyvendinimą.

| — | Sukurti tinkamas stebėjimo ir vertinimo sistemas ir stiprinti finansų valdymo ir kontrolės procedūras. |
| --- | --- |

—

Sukurti tinkamas stebėjimo ir vertinimo sistemas ir stiprinti finansų valdymo ir kontrolės procedūras.

| — | Parengti tinkamą regioninę statistiką. |
| --- | --- |

—

Parengti tinkamą regioninę statistiką.

Teisingumas, laisvė ir saugumas

| — | Suderinti nacionalinius teisės aktus su ES taisyklėmis ir geriausia praktika ir toliau stiprinti sienų priežiūrą; sukurti nacionalines duomenų bazes ir registrus bei užtikrinti atitinkamų tarnybų veiklos koordinavimą. |
| --- | --- |

—

Suderinti nacionalinius teisės aktus su ES taisyklėmis ir geriausia praktika ir toliau stiprinti sienų priežiūrą; sukurti nacionalines duomenų bazes ir registrus bei užtikrinti atitinkamų tarnybų veiklos koordinavimą.

| — | Sukurti nacionalinę duomenų bazę, skirtą prieglobsčio prašytojų asmens duomenims tikrinti, įskaitant pirštų atspaudus, kad vėliau būtų galima dalyvauti EURODAC. |
| --- | --- |

—

Sukurti nacionalinę duomenų bazę, skirtą prieglobsčio prašytojų asmens duomenims tikrinti, įskaitant pirštų atspaudus, kad vėliau būtų galima dalyvauti EURODAC.

| — | Sustiprinti pabėgėlių integravimo pastangas. |
| --- | --- |

—

Sustiprinti pabėgėlių integravimo pastangas.

| — | Toliau gerinti policijos aprūpinimą reikalingomis priemonėmis, įskaitant atitinkamos kompiuterinės tyrimų vykdymo sistemos sukūrimą; stiprinti policijos ir kitų teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą; stiprinti kovą su prekyba narkotikais, organizuotu nusikalstamumu, ekonominiais nusikaltimais (įskaitant pinigų plovimą ir valiutų padirbinėjimą), sukčiavimu ir korupcija; toliau siekti atitinkamų nacionalinės teisės aktų derinimo su šiuos sektorius reglamentuojančiomis ES acquis nuostatomis. |
| --- | --- |

—

Toliau gerinti policijos aprūpinimą reikalingomis priemonėmis, įskaitant atitinkamos kompiuterinės tyrimų vykdymo sistemos sukūrimą; stiprinti policijos ir kitų teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą; stiprinti kovą su prekyba narkotikais, organizuotu nusikalstamumu, ekonominiais nusikaltimais (įskaitant pinigų plovimą ir valiutų padirbinėjimą), sukčiavimu ir korupcija; toliau siekti atitinkamų nacionalinės teisės aktų derinimo su šiuos sektorius reglamentuojančiomis ES acquis nuostatomis.

| — | Pasirengti taikyti įvairias teisines priemones teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose ir civilinėse bylose, rengiant atitinkamą su teismų bendradarbiavimu susijusį mokymą ir mokymą kitais svarbiais klausimais. |
| --- | --- |

—

Pasirengti taikyti įvairias teisines priemones teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose ir civilinėse bylose, rengiant atitinkamą su teismų bendradarbiavimu susijusį mokymą ir mokymą kitais svarbiais klausimais.

Mokslas ir moksliniai tyrimai

| — | Pradėti kurti ir taikyti integruotą mokslinių tyrimų politiką. |
| --- | --- |

—

Pradėti kurti ir taikyti integruotą mokslinių tyrimų politiką.

Švietimas ir kultūra

| — | Sutelkti pastangas kuriant modernią profesinio lavinimo ir mokymo sistemą, siekiant užtikrinti Bolonijos kriterijų aukštojo mokslo srityje įgyvendinimą. |
| --- | --- |

—

Sutelkti pastangas kuriant modernią profesinio lavinimo ir mokymo sistemą, siekiant užtikrinti Bolonijos kriterijų aukštojo mokslo srityje įgyvendinimą.

Aplinka

| — | Užtikrinti, kad į aplinkos apsaugos reikalavimus būtų atsižvelgta apibrėžiant ir įgyvendinant kitų sektorių politiką. Sukurti investicijų į aplinkos apsaugą strategiją, grindžiamą aktų suderinimo sąnaudomis. Tęsti horizontalias sritis reglamentuojančių teisės aktų vykdymą. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti, kad į aplinkos apsaugos reikalavimus būtų atsižvelgta apibrėžiant ir įgyvendinant kitų sektorių politiką. Sukurti investicijų į aplinkos apsaugą strategiją, grindžiamą aktų suderinimo sąnaudomis. Tęsti horizontalias sritis reglamentuojančių teisės aktų vykdymą.

| — | Toliau tęsti ES acquis perkėlimą į nacionalinę teisę, ypač daug dėmesio skiriant atliekų tvarkymui, vandens kokybei, oro kokybei, gamtos apsaugai, integruotai taršos prevencijai ir kontrolei. Didinti investicijas į aplinkos apsaugos infrastruktūrą, ypač daug dėmesio skiriant nuotekų surinkimui ir valymui, geriamo vandens tiekimui ir atliekų tvarkymui. |
| --- | --- |

—

Toliau tęsti ES acquis perkėlimą į nacionalinę teisę, ypač daug dėmesio skiriant atliekų tvarkymui, vandens kokybei, oro kokybei, gamtos apsaugai, integruotai taršos prevencijai ir kontrolei. Didinti investicijas į aplinkos apsaugos infrastruktūrą, ypač daug dėmesio skiriant nuotekų surinkimui ir valymui, geriamo vandens tiekimui ir atliekų tvarkymui.

| — | Ratifikuoti Jungtinių Tautų Bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolą. |
| --- | --- |

—

Ratifikuoti Jungtinių Tautų Bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolą.

Vartotojų ir sveikatos apsauga

| — | Užbaigti teisės aktų derinimą su ES acquis dėl saugos priemonių ir stiprinti administracinius gebėjimus, reikalingus veiksmingai rinkos priežiūrai. |
| --- | --- |

—

Užbaigti teisės aktų derinimą su ES acquis dėl saugos priemonių ir stiprinti administracinius gebėjimus, reikalingus veiksmingai rinkos priežiūrai.

| — | Toliau derinti teisės aktus su acquis dėl kitų nei su sauga susijusių priemonių. |
| --- | --- |

—

Toliau derinti teisės aktus su acquis dėl kitų nei su sauga susijusių priemonių.

Muitų sąjunga

| — | Stiprinti ir konsoliduoti muitinių tarnybų administracinius ir veiklos gebėjimus. Toliau tęsti visų lygių darbuotojų mokymą, plėsti su ES suderintų informacijos technologijų naudojimą ir tęsti pasirengimo darbus, užtikrinančius sąveiką su ES sistemomis. Stiprinti gebėjimus audito srityje, rizikos vertinimo ir pasirinktinio taikymo principus. |
| --- | --- |

—

Stiprinti ir konsoliduoti muitinių tarnybų administracinius ir veiklos gebėjimus. Toliau tęsti visų lygių darbuotojų mokymą, plėsti su ES suderintų informacijos technologijų naudojimą ir tęsti pasirengimo darbus, užtikrinančius sąveiką su ES sistemomis. Stiprinti gebėjimus audito srityje, rizikos vertinimo ir pasirinktinio taikymo principus.

| — | Gerokai paspartinti derinimą su acquis, ypač laisvųjų zonų, tranzito, rinkliavų, tarifinių kvotų bei prekių importo ir eksporto priežiūros srityse. |
| --- | --- |

—

Gerokai paspartinti derinimą su acquis, ypač laisvųjų zonų, tranzito, rinkliavų, tarifinių kvotų bei prekių importo ir eksporto priežiūros srityse.

Finansų kontrolė

| — | Plėtoti Viešosios vidaus finansų kontrolės sistemos gebėjimus ir derinimą, įskaitant decentralizuoto valdymo atskaitomybės ir veikimo požiūriu nepriklausomą vidaus auditą bei centralizuotą koordinavimą ir harmonizavimą. |
| --- | --- |

—

Plėtoti Viešosios vidaus finansų kontrolės sistemos gebėjimus ir derinimą, įskaitant decentralizuoto valdymo atskaitomybės ir veikimo požiūriu nepriklausomą vidaus auditą bei centralizuotą koordinavimą ir harmonizavimą.

| — | Remiantis geriausia tarptautine ir ES praktika, pertvarkyti ir sustiprinti išorės audito veiklą. |
| --- | --- |

—

Remiantis geriausia tarptautine ir ES praktika, pertvarkyti ir sustiprinti išorės audito veiklą.

4.   PROGRAMAVIMAS

| — | Bendrijos parama Vakarų Balkanų šalims pagal Stabilizavimo ir asociacijos procesą bus teikiama pagal galiojančias finansines priemones, visų pirma remiantis 2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2666/2000 dėl pagalbos Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Kroatijai, Jugoslavijos Federacinei Respublikai ir Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai (1) (CARDS reglamentu) bei PHARE (2), SAPARD (3) ir ISPA (4) pasirengimo narystei priemonėmis. Taigi šis sprendimas neturės jokių finansinių pasekmių. Be to, Kroatija gali naudotis finansavimu pagal daugiašales ir horizontalias programas. |
| --- | --- |

—

Bendrijos parama Vakarų Balkanų šalims pagal Stabilizavimo ir asociacijos procesą bus teikiama pagal galiojančias finansines priemones, visų pirma remiantis 2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2666/2000 dėl pagalbos Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Kroatijai, Jugoslavijos Federacinei Respublikai ir Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai (1) (CARDS reglamentu) bei PHARE (2), SAPARD (3) ir ISPA (4) pasirengimo narystei priemonėmis. Taigi šis sprendimas neturės jokių finansinių pasekmių. Be to, Kroatija gali naudotis finansavimu pagal daugiašales ir horizontalias programas.

5.   SĄLYGOS

| — | Bendrijos parama Vakarų Balkanų šalims pagal Stabilizavimo ir asociacijos procesą teikiama, jeigu toliau bus daroma pažanga įgyvendinant Kopenhagos kriterijus ir siekiant konkrečių šios Stojimo partnerystės prioritetų. Jeigu nebus laikomasi šių sąlygų, Taryba gali imtis atitinkamų priemonių pagal Reglamento (EB) Nr. 2666/2000 5 straipsnį. Be to, Bendrijos parama teikiama laikantis sąlygų, kurias Taryba apibrėžė 1997 m. balandžio 29 d. ir 1999 m. birželio 21–22 d. išvadose, ypač dėl paramos gavėjų įsipareigojimų vykdyti demokratines, ekonomines ir institucines reformas. |
| --- | --- |

—

Bendrijos parama Vakarų Balkanų šalims pagal Stabilizavimo ir asociacijos procesą teikiama, jeigu toliau bus daroma pažanga įgyvendinant Kopenhagos kriterijus ir siekiant konkrečių šios Stojimo partnerystės prioritetų. Jeigu nebus laikomasi šių sąlygų, Taryba gali imtis atitinkamų priemonių pagal Reglamento (EB) Nr. 2666/2000 5 straipsnį. Be to, Bendrijos parama teikiama laikantis sąlygų, kurias Taryba apibrėžė 1997 m. balandžio 29 d. ir 1999 m. birželio 21–22 d. išvadose, ypač dėl paramos gavėjų įsipareigojimų vykdyti demokratines, ekonomines ir institucines reformas.

| — | Bendrijos parama projektų finansavimui naudojant tris pasirengimo narystei priemones (PHARE, ISPA ir SAPARD) priklauso nuo to, kaip Kroatija vykdys įsipareigojimus pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, kokių imsis tolesnių priemonių, kad atitiktų Kopenhagos kriterijus, ir kokią darys pažangą vykdydama konkrečias šios Stojimo partnerystės prioritetines užduotis. |
| --- | --- |

—

Bendrijos parama projektų finansavimui naudojant tris pasirengimo narystei priemones (PHARE, ISPA ir SAPARD) priklauso nuo to, kaip Kroatija vykdys įsipareigojimus pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, kokių imsis tolesnių priemonių, kad atitiktų Kopenhagos kriterijus, ir kokią darys pažangą vykdydama konkrečias šios Stojimo partnerystės prioritetines užduotis.

| — | Jei nebus laikomasi šių bendrųjų sąlygų, Taryba, vadovaudamasi 1998 m. kovo 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 622/98 dėl pagalbos valstybėms kandidatėms pagal pasirengimo narystei strategiją, visų pirma dėl Stojimo partnerystės programų nustatymo (5) 4 straipsniu, gali priimti sprendimą sustabdyti finansinę paramą. |
| --- | --- |

—

Jei nebus laikomasi šių bendrųjų sąlygų, Taryba, vadovaudamasi 1998 m. kovo 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 622/98 dėl pagalbos valstybėms kandidatėms pagal pasirengimo narystei strategiją, visų pirma dėl Stojimo partnerystės programų nustatymo (5) 4 straipsniu, gali priimti sprendimą sustabdyti finansinę paramą.

6.   STEBĖSENA

| — | Stojimo partnerystės įgyvendinimas tikrinamas naudojantis mechanizmų sistema, nustatyta pagal Stabilizavimo ir asociacijos procesą, pirmiausia Komisijos pateiktomis metinėmis pažangos ataskaitomis. |
| --- | --- |

—

Stojimo partnerystės įgyvendinimas tikrinamas naudojantis mechanizmų sistema, nustatyta pagal Stabilizavimo ir asociacijos procesą, pirmiausia Komisijos pateiktomis metinėmis pažangos ataskaitomis.

---

(1)  OL L 306, 2000 12 7, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2112/2005 (OL L 344, 2005 12 27, p. 23).

(2)  Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3906/89 (OL L 375, 1989 12 23, p. 11). Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2257/2004 (OL L 389, 2004 12 30, p. 1).

(3)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1268/1999 (OL L 161, 1999 6 26, p. 87). Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2112/2005.

(4)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1267/1999 (OL L 161, 1999 6 26, p. 73). Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2112/2005.

(5)  OL L 85, 1998 3 20, p. 1.

---

Komisija

| 25.2.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 55/44 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 55/44

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2006 m. vasario 21 d.

dėl tam tikrų apsaugos priemonių, taikomų tam tikriems iš Malaizijos (pusiasalio) ir Australijos įvežamiems vaisiais mintantiems šikšnosparniams, šunims ir katėms

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 417)

(Tekstas svarbus EEE)

(2006/146/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/496/EEB, nustatančią gyvūnų, įvežamų į Bendriją iš trečiųjų šalių, veterinarinio patikrinimo organizavimo principus ir iš dalies pakeičiančią Direktyvas 89/662/EEB, 90/425/EEB ir 90/675/EEB (1), ypač į jos 18 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | 1999 m. liepos 26 d. Komisijos sprendimas 1999/507/EB dėl tam tikrų apsaugos priemonių, taikomų tam tikriems iš Malaizijos (pusiasalio) ir Australijos įvežamiems vaisiais mintantiems šikšnosparniams, šunims ir katėms (2), buvo keletą kartų ir iš esmės keičiamas (3). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas sprendimas turėtų būti kodifikuotas. |
| --- | --- |

(1)

1999 m. liepos 26 d. Komisijos sprendimas 1999/507/EB dėl tam tikrų apsaugos priemonių, taikomų tam tikriems iš Malaizijos (pusiasalio) ir Australijos įvežamiems vaisiais mintantiems šikšnosparniams, šunims ir katėms (2), buvo keletą kartų ir iš esmės keičiamas (3). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas sprendimas turėtų būti kodifikuotas.

| (2) | Pagrindiniai gyvūnų sveikatos reikalavimai, kurių turi laikytis valstybės narės iš trečiųjų šalių importuodamos šunis, kates ir kitus gyvūnus, imlius pasiutligei, yra nustatyti 1992 m. liepos 13 d. Tarybos direktyvoje 92/65/EEB, nustatančioje gyvūnų sveikatos reikalavimus, reglamentuojančius prekybą Bendrijoje gyvūnais, sperma, kiaušialąstėmis bei embrionais, kuriems netaikomi gyvūnų sveikatos reikalavimai, nustatyti specialiose Bendrijos taisyklėse, nurodytose Direktyvos 90/425/EEB A priedo I dalyje, bei jų importą į Bendriją (4). Veterinarinių sertifikatų išdavimas vis dar nesuvienodintas. |
| --- | --- |

(2)

Pagrindiniai gyvūnų sveikatos reikalavimai, kurių turi laikytis valstybės narės iš trečiųjų šalių importuodamos šunis, kates ir kitus gyvūnus, imlius pasiutligei, yra nustatyti 1992 m. liepos 13 d. Tarybos direktyvoje 92/65/EEB, nustatančioje gyvūnų sveikatos reikalavimus, reglamentuojančius prekybą Bendrijoje gyvūnais, sperma, kiaušialąstėmis bei embrionais, kuriems netaikomi gyvūnų sveikatos reikalavimai, nustatyti specialiose Bendrijos taisyklėse, nurodytose Direktyvos 90/425/EEB A priedo I dalyje, bei jų importą į Bendriją (4). Veterinarinių sertifikatų išdavimas vis dar nesuvienodintas.

| (3) | Žmonių mirtimis pasibaigę Hendra ir Nipah ligų atvejai buvo paskelbti atitinkamai Australijoje ir Malaizijoje. |
| --- | --- |

(3)

Žmonių mirtimis pasibaigę Hendra ir Nipah ligų atvejai buvo paskelbti atitinkamai Australijoje ir Malaizijoje.

| (4) | Vaisiais mintantys Pteropus rūšies šikšnosparniai laikomi Hendra ligos viruso šeimininkais gamtoje bei įtariami kaip Nipah ligos viruso nešiotojai. Šiuose žinduoliuose nepastebimi klinikiniai ligos požymiai, o virusas gali išlikti, net jei yra jį neutralizuojančių antikūnių. |
| --- | --- |

(4)

Vaisiais mintantys Pteropus rūšies šikšnosparniai laikomi Hendra ligos viruso šeimininkais gamtoje bei įtariami kaip Nipah ligos viruso nešiotojai. Šiuose žinduoliuose nepastebimi klinikiniai ligos požymiai, o virusas gali išlikti, net jei yra jį neutralizuojančių antikūnių.

| (5) | Vaisiais mintantys šikšnosparniai retkarčiais yra importuojami iš trečiųjų šalių. Belaukiant, kol bus apibrėžti Bendrijos gyvūnų sveikatos reikalavimai, taikomi iš trečiųjų šalių importuojamiems vaisiais mintantiems šikšnosparniams, būtina nustatyti tam tikras apsaugos priemones nuo Hendra ir Nipah ligų. |
| --- | --- |

(5)

Vaisiais mintantys šikšnosparniai retkarčiais yra importuojami iš trečiųjų šalių. Belaukiant, kol bus apibrėžti Bendrijos gyvūnų sveikatos reikalavimai, taikomi iš trečiųjų šalių importuojamiems vaisiais mintantiems šikšnosparniams, būtina nustatyti tam tikras apsaugos priemones nuo Hendra ir Nipah ligų.

| (6) | Hendra ligą gali perduoti katės, be to, šunys ir katės serga Nipah liga. Neapsisaugojimas nuo šių virusų skatina sergančių ir sveikstančių gyvūnų serokonversiją, kuri gali būti nustatyta laboratoriniais tyrimais. |
| --- | --- |

(6)

Hendra ligą gali perduoti katės, be to, šunys ir katės serga Nipah liga. Neapsisaugojimas nuo šių virusų skatina sergančių ir sveikstančių gyvūnų serokonversiją, kuri gali būti nustatyta laboratoriniais tyrimais.

| (7) | Ši zoonozinė liga pirmiau minėtose šalyse gali sukelti pavojų žmonėms ir ligoms imliems gyvūnams Bendrijoje. |
| --- | --- |

(7)

Ši zoonozinė liga pirmiau minėtose šalyse gali sukelti pavojų žmonėms ir ligoms imliems gyvūnams Bendrijoje.

| (8) | Bendrijos mastu būtina patvirtinti apsaugos priemones, taikomas iš Malaizijos (pusiasalio) ir Australijos importuojant vaisiais mintančius šikšnosparnius, šunis ir kates. |
| --- | --- |

(8)

Bendrijos mastu būtina patvirtinti apsaugos priemones, taikomas iš Malaizijos (pusiasalio) ir Australijos importuojant vaisiais mintančius šikšnosparnius, šunis ir kates.

| (9) | Tačiau remiantis Australijos teisės aktais turinti būti užregistruota Hendra liga po 1999 m. Australijoje nebuvo užregistruota. Todėl neturėtų būti reikalaujama specialių iš Australijos importuojamų kačių laboratorinių tyrimų. |
| --- | --- |

(9)

Tačiau remiantis Australijos teisės aktais turinti būti užregistruota Hendra liga po 1999 m. Australijoje nebuvo užregistruota. Todėl neturėtų būti reikalaujama specialių iš Australijos importuojamų kačių laboratorinių tyrimų.

| (10) | Siekiant aiškumo reikėtų leisti šunų ir kačių gabenimą tranzitu per Malaizijos tarptautinius oro uostus. |
| --- | --- |

(10)

Siekiant aiškumo reikėtų leisti šunų ir kačių gabenimą tranzitu per Malaizijos tarptautinius oro uostus.

| (11) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Vaisiais mintančių Pteropus rūšies šikšnosparnių importas iš Malaizijos (pusiasalio) ir Australijos draudžiamas.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies ir nepažeidžiant Direktyvos 92/65/EEB nuostatų vaisiais mintantys Pteropus rūšies šikšnosparniai gali būti importuojami šiomis sąlygomis:

| a) | gyvūnai yra kilę iš nelaisvėje laikomų kolonijų; |
| --- | --- |

a)

gyvūnai yra kilę iš nelaisvėje laikomų kolonijų;

| b) | gyvūnai ne mažiau kaip 60 dienų buvo laikomi karantine; |
| --- | --- |

b)

gyvūnai ne mažiau kaip 60 dienų buvo laikomi karantine;

| c) | gyvūnams buvo atliktas serumo neutralizacijos arba patvirtintas ELISA Hendra ir Nipah ligas sukeliančių virusų antikūnių identifikavimo testas, kurį atliko kompetentingos institucijos šiems tyrimams atlikti patvirtinta laboratorija, naudodama du kartus paimtus kraujo mėginius, tarp kurių laiko tarpas siekia nuo 21 iki 30 dienų, o antrasis mėginys buvo paimtas per 10 dienų po eksporto, ir buvo gauti neigiami rezultatai. |
| --- | --- |

c)

gyvūnams buvo atliktas serumo neutralizacijos arba patvirtintas ELISA Hendra ir Nipah ligas sukeliančių virusų antikūnių identifikavimo testas, kurį atliko kompetentingos institucijos šiems tyrimams atlikti patvirtinta laboratorija, naudodama du kartus paimtus kraujo mėginius, tarp kurių laiko tarpas siekia nuo 21 iki 30 dienų, o antrasis mėginys buvo paimtas per 10 dienų po eksporto, ir buvo gauti neigiami rezultatai.

2 straipsnis

1.   Šunų ir kačių importas iš Malaizijos (pusiasalio) draudžiamas.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies šunys ir katės gali būti importuojami šiomis sąlygomis:

| a) | gyvūnai ne mažiau kaip 60 dienų iki eksporto neturėjo jokių kontaktų su kiaulėmis; |
| --- | --- |

a)

gyvūnai ne mažiau kaip 60 dienų iki eksporto neturėjo jokių kontaktų su kiaulėmis;

| b) | gyvūnai nebuvo laikomi ūkiuose, kuriuose per paskutines 60 dienų buvo patvirtinti Nipah ligos atvejai; |
| --- | --- |

b)

gyvūnai nebuvo laikomi ūkiuose, kuriuose per paskutines 60 dienų buvo patvirtinti Nipah ligos atvejai;

| c) | gyvūnams buvo atliktas IgG ELISA testas, kurį atliko kompetentingos veterinarijos institucijos Nipah ligą sukeliančių virusų antikūnius tirti patvirtinta laboratorija, naudodama kraujo mėginį, paimtą per 10 dienų po eksporto, ir buvo gauti neigiami rezultatai. |
| --- | --- |

c)

gyvūnams buvo atliktas IgG ELISA testas, kurį atliko kompetentingos veterinarijos institucijos Nipah ligą sukeliančių virusų antikūnius tirti patvirtinta laboratorija, naudodama kraujo mėginį, paimtą per 10 dienų po eksporto, ir buvo gauti neigiami rezultatai.

3.   1 dalyje nurodytas draudimas netaikomas tranzitu gabenamiems šunims ir katėms su sąlyga, jei jie lieka tarptautinio oro uosto ribose.

3 straipsnis

1.   Kačių importas iš Australijos draudžiamas.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies katės gali būti importuotos su sąlyga, kad gyvūnai nebuvo laikomi ūkiuose, kuriuose per paskutines 60 dienų buvo nustatyti Hendra ligos atvejai.

3.   1 dalyje nurodytas draudimas netaikomas tranzitu gabenamoms katėms su sąlyga, jei jos lieka tarptautinio oro uosto ribose.

4 straipsnis

Sprendimas 1999/507/EB yra panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą sprendimą laikomos nuorodomis į šį sprendimą ir skaitomos pagal II priede pateiktą atitikmenų lentelę.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2006 m. vasario 21 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 268, 1991 9 24, p. 56. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

1

(2)  OL L 194, 1999 7 27, p. 66. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2000/708/EB (OL L 289, 2000 11 16, p. 41).

2

(3)  Žr. I priedą.

3

(4)  OL L 268, 1992 9 14, p. 54. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/68/EB (OL L 139, 2004 4 30, p. 320).

4

---

I PRIEDAS

Panaikinamas sprendimas su vėlesniais pakeitimais

| Komisijos sprendimas 1999/507/EB | (OL L 194, 1999 7 27, p. 66) |
| --- | --- |
| — | Komisijos sprendimas 1999/643/EB |

Komisijos sprendimas 1999/507/EB

(OL L 194, 1999 7 27, p. 66)

—

Komisijos sprendimas 1999/643/EB

(OL L 255, 1999 9 30, p. 38)

| — | Komisijos sprendimas 2000/6/EB |
| --- | --- |

—

Komisijos sprendimas 2000/6/EB

(OL L 3, 2000 1 6, p. 29)

| — | Komisijos sprendimas 2000/708/EB |
| --- | --- |

—

Komisijos sprendimas 2000/708/EB

(OL L 289, 2000 11 16, p. 41)

---

II PRIEDAS

Atitikmenų lentelė

| Sprendimas 1999/507/EB | Šis sprendimas |
| --- | --- |
| 1 straipsnio 1 dalis | 1 straipsnio 1 dalis |
| 1 straipsnio 2 dalies įvadinė frazė | 1 straipsnio 2 dalies įvadinė frazė |
| 1 straipsnio 2 dalies pirma įtrauka | 1 straipsnio 2 dalies a punktas |
| 1 straipsnio 2 dalies antra įtrauka | 1 straipsnio 2 dalies b punktas |
| 1 straipsnio 2 dalies trečia įtrauka | 1 straipsnio 2 dalies c punktas |
| 2 straipsnio 1 dalis | 2 straipsnio 1 dalis |
| 2 straipsnio 2 dalies įvadinė frazė | 2 straipsnio 2 dalies įvadinė frazė |
| 2 straipsnio 2 dalies pirma įtrauka | 2 straipsnio 2 dalies a punktas |
| 2 straipsnio 2 dalies antra įtrauka | 2 straipsnio 2 dalies b punktas |
| 2 straipsnio 2 dalies trečia įtrauka | 2 straipsnio 2 dalies c punktas |
| 2 straipsnio 3 dalis | 2 straipsnio 3 dalis |
| 3 straipsnis | 3 straipsnis |
| 4 straipsnis | — |
| — | 4 straipsnis |
| 5 straipsnis | 5 straipsnis |
| — | I priedas |
| — | II priedas |

Sprendimas 1999/507/EB

Šis sprendimas

1 straipsnio 1 dalis

1 straipsnio 1 dalis

1 straipsnio 2 dalies įvadinė frazė

1 straipsnio 2 dalies įvadinė frazė

1 straipsnio 2 dalies pirma įtrauka

1 straipsnio 2 dalies a punktas

1 straipsnio 2 dalies antra įtrauka

1 straipsnio 2 dalies b punktas

1 straipsnio 2 dalies trečia įtrauka

1 straipsnio 2 dalies c punktas

2 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 2 dalies įvadinė frazė

2 straipsnio 2 dalies įvadinė frazė

2 straipsnio 2 dalies pirma įtrauka

2 straipsnio 2 dalies a punktas

2 straipsnio 2 dalies antra įtrauka

2 straipsnio 2 dalies b punktas

2 straipsnio 2 dalies trečia įtrauka

2 straipsnio 2 dalies c punktas

2 straipsnio 3 dalis

2 straipsnio 3 dalis

3 straipsnis

3 straipsnis

4 straipsnis

—

—

4 straipsnis

5 straipsnis

5 straipsnis

—

I priedas

—

II priedas

---

| 25.2.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 55/47 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 55/47

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2006 m. vasario 24 d.

dėl profilaktinio skiepijimo nuo labai patogeniško paukščių gripo H5N1 pradžios ir susijusių vežimo nuostatų Nyderlanduose

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 630)

(Tik tekstas olandų kalba yra autentiškas)

(2006/147/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvą 2005/94/EB dėl paukščių gripo kontrolės Bendrijoje priemonių ir panaikinanti Direktyvą 92/40/EEB (1), ypač į jos 57 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Paukščių gripas yra užkrečiama virusinė naminių ir kitų paukščių liga, sukelianti mirtį ir sutrikimus, kurie greitai gali pasiekti epizootinį mastą ir taip sukelti rimtą grėsmę gyvūnų ir tam tikromis aplinkybėmis žmonių sveikatai. Kyla pavojus, kad vykdant tarptautinę prekybą gyvais paukščiais ar jų produktais, ligos sukėlėjas gali išplisti kituose ūkiuose, todėl smarkiai sumažėtų paukštininkystės pelningumas, taip pat jis gali pasklisti tarp laukinių paukščių ir kitose valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse. |
| --- | --- |

(1)

Paukščių gripas yra užkrečiama virusinė naminių ir kitų paukščių liga, sukelianti mirtį ir sutrikimus, kurie greitai gali pasiekti epizootinį mastą ir taip sukelti rimtą grėsmę gyvūnų ir tam tikromis aplinkybėmis žmonių sveikatai. Kyla pavojus, kad vykdant tarptautinę prekybą gyvais paukščiais ar jų produktais, ligos sukėlėjas gali išplisti kituose ūkiuose, todėl smarkiai sumažėtų paukštininkystės pelningumas, taip pat jis gali pasklisti tarp laukinių paukščių ir kitose valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse.

| (2) | Labai patogeniško A tipo paukščių gripo H5N1 potipis buvo izoliuotas nuo laukinių paukščių tam tikrose Bendrijos dalyse ir trečiosiose šalyse, kurios ribojasi su Bendrija arba kuriose žiemos metu gyvena migruojantys paukščiai. Tikimybė, kad virusu užsikrės laukiniai paukščiai, didėja dėl artėjančio migracijos sezono. |
| --- | --- |

(2)

Labai patogeniško A tipo paukščių gripo H5N1 potipis buvo izoliuotas nuo laukinių paukščių tam tikrose Bendrijos dalyse ir trečiosiose šalyse, kurios ribojasi su Bendrija arba kuriose žiemos metu gyvena migruojantys paukščiai. Tikimybė, kad virusu užsikrės laukiniai paukščiai, didėja dėl artėjančio migracijos sezono.

| (3) | Visoje Nyderlandų teritorijoje naudojamos ankstyvo ligos aptikimo sistemos ir taikomos biologinio saugumo priemonės siekiant sumažinti pavojų naminiams paukščiams užkrėsti paukščių gripu. |
| --- | --- |

(3)

Visoje Nyderlandų teritorijoje naudojamos ankstyvo ligos aptikimo sistemos ir taikomos biologinio saugumo priemonės siekiant sumažinti pavojų naminiams paukščiams užkrėsti paukščių gripu.

| (4) | 2005 m. rugsėjo 20 d. nuomonėje dėl paukščių gripo poveikio gyvūnų sveikatai ir gerovei aspektų Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) Gyvūnų sveikatos ir gerovės komisija rekomendavo svarstyti profilaktinio skiepijimo galimybę, jeigu nustatoma, kad kyla didelis pavojus, jog virusu užsikrės paukščiai regionuose, kuriuose sutelkta daug naminių paukščių pulkų. Paukščių gripo epidemijos metu kyla didelis pavojus, kad dekoratyviniai namuose laikomi paukščiai bus slepiami, todėl užsikrėtimo pavojus neišnyksta. Toks reiškinys turėtų būti apsvarstytas, ir vietoj masinio tokių paukščių naikinimo, galėtų būti rekomenduojama sustiprintos priežiūros ir biologinio saugumo politika. Be to, galima apsvarstyti galimybę šių rūšių paukščiams taikyti karantiną ir juos skiepyti. Tačiau tokia praktika neturėtų sukelti pavojaus griežtoms biologinio saugumo ir kitoms priemonėms, kurios turi būti taikomos šiuose regionuose, kuriuose siekiama pašalinti bet kokią galimybę užsikrėsti virusu. Visų pirma gali būti skiepijami tie pulkai, kurie, naudojant bendrąsias paukščių pulkų tvarkymo sistemas, nėra laikomi visą laiką patalpoje arba kurie gerai apsaugoti nuo kontaktų su laukiniais paukščiais. |
| --- | --- |

(4)

2005 m. rugsėjo 20 d. nuomonėje dėl paukščių gripo poveikio gyvūnų sveikatai ir gerovei aspektų Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) Gyvūnų sveikatos ir gerovės komisija rekomendavo svarstyti profilaktinio skiepijimo galimybę, jeigu nustatoma, kad kyla didelis pavojus, jog virusu užsikrės paukščiai regionuose, kuriuose sutelkta daug naminių paukščių pulkų. Paukščių gripo epidemijos metu kyla didelis pavojus, kad dekoratyviniai namuose laikomi paukščiai bus slepiami, todėl užsikrėtimo pavojus neišnyksta. Toks reiškinys turėtų būti apsvarstytas, ir vietoj masinio tokių paukščių naikinimo, galėtų būti rekomenduojama sustiprintos priežiūros ir biologinio saugumo politika. Be to, galima apsvarstyti galimybę šių rūšių paukščiams taikyti karantiną ir juos skiepyti. Tačiau tokia praktika neturėtų sukelti pavojaus griežtoms biologinio saugumo ir kitoms priemonėms, kurios turi būti taikomos šiuose regionuose, kuriuose siekiama pašalinti bet kokią galimybę užsikrėsti virusu. Visų pirma gali būti skiepijami tie pulkai, kurie, naudojant bendrąsias paukščių pulkų tvarkymo sistemas, nėra laikomi visą laiką patalpoje arba kurie gerai apsaugoti nuo kontaktų su laukiniais paukščiais.

| (5) | 2006 m. vasario 21 d. Nyderlandai, atsižvelgdami į ypatingą paukščių gripo išplitimo jų teritorijoje pavojų, pateikė Komisijai tvirtinti profilaktinio skiepijimo planą. Komisija, bendradarbiaudama su Nyderlandais, nedelsdama išnagrinėjo planą ir mano, kad atlikus tam tikrus pritaikymus, jis atitinka atitinkamas Bendrijos nuostatas. Todėl tikslinga patvirtinti šį planą. |
| --- | --- |

(5)

2006 m. vasario 21 d. Nyderlandai, atsižvelgdami į ypatingą paukščių gripo išplitimo jų teritorijoje pavojų, pateikė Komisijai tvirtinti profilaktinio skiepijimo planą. Komisija, bendradarbiaudama su Nyderlandais, nedelsdama išnagrinėjo planą ir mano, kad atlikus tam tikrus pritaikymus, jis atitinka atitinkamas Bendrijos nuostatas. Todėl tikslinga patvirtinti šį planą.

| (6) | Gali būti naudojamos tik vakcinos, kurias leidžiama naudoti remiantis 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/82/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio veterinarinius vaistus (2), arba 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 726/2004, nustatančiu Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiančiu Europos vaistų agentūrą (3). |
| --- | --- |

(6)

Gali būti naudojamos tik vakcinos, kurias leidžiama naudoti remiantis 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/82/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio veterinarinius vaistus (2), arba 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 726/2004, nustatančiu Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiančiu Europos vaistų agentūrą (3).

| (7) | Tose Nyderlandų teritorijose, kuriose bus atliekamas profilaktinis skiepijimas, turi būti įgyvendinama skiepytų ir neskiepytų naminių paukščių pulkų stebėsena, o skiepytiems paukščiams taikomi vežimo ribojimai. |
| --- | --- |

(7)

Tose Nyderlandų teritorijose, kuriose bus atliekamas profilaktinis skiepijimas, turi būti įgyvendinama skiepytų ir neskiepytų naminių paukščių pulkų stebėsena, o skiepytiems paukščiams taikomi vežimo ribojimai.

| (8) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Dalykas, taikymo sritis ir sąvokų apibrėžimai

1.   Šiame sprendime nustatomos tam tikros priemonės, kurios bus taikomos Nyderlandų teritorijose, kuriose profilaktinis skiepijimas bus atliekamas tam tikruose naminių paukščių ūkiuose, kuriuose laikomiems paukščiams ypač gresia pavojus užsikrėsti, įskaitant skiepytų paukščių ir tam tikrų iš jų gaunamų produktų vežimo apribojimus.

2.   Šiame sprendime be sąvokų apibrėžimų, nustatytų Tarybos direktyvoje 2005/94/EB, naudojami tokie apibrėžimai:

| a) | „prie namų laikomi naminiai paukščiai“ – viščiukai, antys, kalakutai ir žąsys, kuriuos savininkai laiko:






  i) | savo reikmėms; arba |
| --- | --- | --- |

a)

„prie namų laikomi naminiai paukščiai“ – viščiukai, antys, kalakutai ir žąsys, kuriuos savininkai laiko:

i)

savo reikmėms; arba

| ii) | kaip dekoratyvinius paukščius; |
| --- | --- |

ii)

kaip dekoratyvinius paukščius;

| b) | „ekologiškai auginamos“ ir „laisvai laikomos dedeklės“ – vištos dedeklės, kaip apibrėžta 1999 m. liepos 19 d. Tarybos direktyvoje, nustatančioje būtiniausius dedeklių vištų apsaugos standartus (4) ir 2002 m. sausio 30 d. Komisijos direktyvoje 2002/4/EB dėl vištas dedekles laikančių įmonių, kurioms taikoma Tarybos direktyva 1999/74/EB, registravimo, kurios gali vaikščioti aptvaruose atvirame ore. |
| --- | --- |

b)

„ekologiškai auginamos“ ir „laisvai laikomos dedeklės“ – vištos dedeklės, kaip apibrėžta 1999 m. liepos 19 d. Tarybos direktyvoje, nustatančioje būtiniausius dedeklių vištų apsaugos standartus (4) ir 2002 m. sausio 30 d. Komisijos direktyvoje 2002/4/EB dėl vištas dedekles laikančių įmonių, kurioms taikoma Tarybos direktyva 1999/74/EB, registravimo, kurios gali vaikščioti aptvaruose atvirame ore.

2 straipsnis

Skiepijimo programos patvirtinimas

1.   Profilaktinio skiepijimo nuo labai patogeniško paukščių gripo H5N1 planas, kurį Nyderlandai pateikė Komisijai 2006 m. vasario 21 d., patvirtinamas (profilaktinio skiepijimo planas).

Pagal profilaktinio skiepijimo planą profilaktiškai skiepijama nuo paukščių gripo H5N1, naudojant H5 potipio paukščių gripo inaktyvuotą heterologinę vakciną, arba išskirtinėmis aplinkybėmis ir tik ekologiškai auginamoms ir laisvai laikomoms dedeklėms naudojama dvivalentė vakcina, kurioje yra abu paukščių gripo H5 ir H7 potipiai, ir kurią leido naudoti Nyderlandai prie namų laikomiems naminiams paukščiams, ekologiškai auginamoms ir laisvai laikomoms dedeklėms visoje Nyderlandų teritorijoje.

2.   Kaip nurodyta profilaktinio skiepijimo plane, intensyviai stebimi ir prižiūrimi prie namų laikomi naminiai paukščiai ir ekologiškai auginamų ir laisvai laikomų dedeklių pulkai, jeigu šie paukščiai buvo profilaktiškai paskiepyti.

3.   Profilaktinio skiepijimo programa turi būti veiksmingai įgyvendinta.

4.   Komisija skelbia profilaktinio skiepijimo planą.

3 straipsnis

Gyvų naminių paukščių, valgymui skirtų kiaušinių, šviežios paukštienos, maltos mėsos, mėsos pusgaminių, mechaniškai atskirtos mėsos ir mėsos produktų vežimo nuostatos

Gyvų naminių paukščių, atvežtų iš ūkių, kuriuose atliktas profilaktinis skiepijimas, ir (arba) juose užaugintų, valgymui skirtų kiaušinių, šviežios paukštienos, maltos mėsos, mėsos pusgaminių, mechaniškai atskirtos mėsos ir mėsos produktų, pagamintų iš pagal profilaktinio skiepijimo planą paskiepytų paukščių, vežimo nuostatos taikomos pagal šio sprendimo 4–11 straipsnius.

4 straipsnis

Gyvų prie namų auginamų naminių paukščių, vienos dienos amžiaus naminių paukščių ir iš tokių paukščių gaunamų perinti skirtų kiaušinių vežimo ir išsiuntimo nuostatos

Kompetentinga institucija užtikrina, kad:

| 1) | Skiepyti prie namų auginami naminiai paukščiai būtų identifikuojami atskirai, juos būtų galima vežti tik į kitą skiepytų prie namų auginamų naminių paukščių ūkį Nyderlanduose pagal profilaktinio skiepijimo planą, kuriame reikalaujama registruoti tokius vežimus. |
| --- | --- |

1)

Skiepyti prie namų auginami naminiai paukščiai būtų identifikuojami atskirai, juos būtų galima vežti tik į kitą skiepytų prie namų auginamų naminių paukščių ūkį Nyderlanduose pagal profilaktinio skiepijimo planą, kuriame reikalaujama registruoti tokius vežimus.

| 2) | Skiepyti prie namų auginami naminiai paukščiai, vienos dienos amžiaus paukščiai ir iš tokių paukščių gaunami perinti skirti kiaušiniai nebūtų vežami į kitus komercinius naminių paukščių ūkius Nyderlanduose arba nebūtų išsiunčiami į kitas valstybes nares. |
| --- | --- |

2)

Skiepyti prie namų auginami naminiai paukščiai, vienos dienos amžiaus paukščiai ir iš tokių paukščių gaunami perinti skirti kiaušiniai nebūtų vežami į kitus komercinius naminių paukščių ūkius Nyderlanduose arba nebūtų išsiunčiami į kitas valstybes nares.

5 straipsnis

Gyvų ekologiškai auginamų ir laisvai laikomų dedeklių vežimo nuostatos

Kompetentinga institucija užtikrina, kad skiepytos gyvos ekologiškai auginamos ir laisvai laikomos dedeklės būtų vežamos tik į ūkius, kuriuose atliekamas skiepijamas, arba tik į skerdyklas neatidėliotinam skerdimui Nyderlanduose ir nebūtų išsiunčiamos iš Nyderlandų.

6 straipsnis

Bendrijos vidaus prekybos gyvais naminiais paukščiais, vienos dienos amžiaus paukščiais ir perinti skirtais kiaušiniais veterinariniai sertifikatai

Bendrijos vidaus prekybos gyvais naminiais paukščiais, vienos dienos amžiaus paukščiais ir perinti skirtais kiaušiniais veterinariniuose sertifikatuose turi būti tokia formuluotė:

„Siuntą sudaro gyvi naminiai/vienos dienos amžiaus paukščiai, naminiai paukščiai/perinti skirti kiaušiniai iš ūkių, kuriuose nebuvo atliekamas skiepijimas nuo paukščių gripo“.

7 straipsnis

Valgymui skirtų kiaušinių išsiuntimo nuostatos

Kompetentinga institucija užtikrina, kad valgymui skirti kiaušiniai, atvežti arba kilę iš ūkių, kuriuose auginamos ekologiškai auginamos ir laisvai laikomos dedeklės, ir kuriuose atliekamas profilaktinis skiepijimas, gali būti išsiunčiami iš Nyderlandų, jeigu:

| a) | juos padėjo naminiai paukščiai, užauginti pulkuose, kuriuose pagal profilaktinio skiepijimo planą ir didžiausią dėmesį skiriant paukščiams, neturintiems antikūnių prieš paukščių gripo virusą, paukščiai buvo reguliariai tikrinami, o jų tyrimų, siekiant nustatyti labai patogenišką H5N1 paukščių gripą, rezultatai buvo neigiami; ir |
| --- | --- |

a)

juos padėjo naminiai paukščiai, užauginti pulkuose, kuriuose pagal profilaktinio skiepijimo planą ir didžiausią dėmesį skiriant paukščiams, neturintiems antikūnių prieš paukščių gripo virusą, paukščiai buvo reguliariai tikrinami, o jų tyrimų, siekiant nustatyti labai patogenišką H5N1 paukščių gripą, rezultatai buvo neigiami; ir

| b) | jie yra vežami tiesiogiai:






  i) | į kompetentingos institucijos paskirtą pakavimo centrą, jeigu jie supakuoti į vienkartines pakuotes ir jeigu taikomos visos kompetentingos institucijos reikalaujamos priemonės; arba |
| --- | --- | --- |

b)

jie yra vežami tiesiogiai:

i)

į kompetentingos institucijos paskirtą pakavimo centrą, jeigu jie supakuoti į vienkartines pakuotes ir jeigu taikomos visos kompetentingos institucijos reikalaujamos priemonės; arba

| ii) | į įmonę, kurioje bus gaminami kiaušinių produktai, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 853/2004 (5) III priedo X skirsnio II dalyje, kurioje jie bus tvarkomi ir apdorojami pagal Reglamento (EB) Nr. 852/2004 (6) II priedo XI skyrių. |
| --- | --- |

ii)

į įmonę, kurioje bus gaminami kiaušinių produktai, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 853/2004 (5) III priedo X skirsnio II dalyje, kurioje jie bus tvarkomi ir apdorojami pagal Reglamento (EB) Nr. 852/2004 (6) II priedo XI skyrių.

8 straipsnis

Šviežios paukštienos, maltos mėsos, mėsos pusgaminių, mechaniškai atskirtos mėsos ir mėsos produktų išsiuntimo nuostatos

1.   Kompetentinga institucija užtikrina, kad iš skiepytų ekologiškai auginamų ir laisvai laikomų dedeklių pulkų gaunama šviežia mėsa išsiunčiama iš Nyderlandų tik tuomet, jei tokia mėsa gaunama iš naminių paukščių, kurie:

| a) | yra užauginti pulkuose, kuriuose pagal profilaktinio skiepijimo planą ir didžiausią dėmesį skiriant paukščiams, neturintiems antikūnių prieš paukščių gripo virusą, paukščiai buvo reguliariai tikrinami, o jų tyrimų, siekiant nustatyti labai patogenišką H5N1 paukščių gripą, rezultatai buvo neigiami; |
| --- | --- |

a)

yra užauginti pulkuose, kuriuose pagal profilaktinio skiepijimo planą ir didžiausią dėmesį skiriant paukščiams, neturintiems antikūnių prieš paukščių gripo virusą, paukščiai buvo reguliariai tikrinami, o jų tyrimų, siekiant nustatyti labai patogenišką H5N1 paukščių gripą, rezultatai buvo neigiami;

| b) | yra užauginti pulkuose, kuriuos per 48 valandas iki pakrovimo klinikiniu metodu patikrino valstybinis veterinarijos gydytojas, didžiausią dėmesį skiriant paukščiams, neturintiems antikūnių prieš paukščių gripo virusą; |
| --- | --- |

b)

yra užauginti pulkuose, kuriuos per 48 valandas iki pakrovimo klinikiniu metodu patikrino valstybinis veterinarijos gydytojas, didžiausią dėmesį skiriant paukščiams, neturintiems antikūnių prieš paukščių gripo virusą;

| c) | buvo atskirai laikyti nuo pulkų, neatitinkančių šio straipsnio nuostatų; ir |
| --- | --- |

c)

buvo atskirai laikyti nuo pulkų, neatitinkančių šio straipsnio nuostatų; ir

| d) | jų mėsa buvo pagaminta pagal Reglamento (EB) Nr. 853/2004 II priedo ir III priedo II ir III skirsnius ir tikrinama pagal Reglamento (EB) Nr. 854/2004 (7) I priedo I, II ir III skirsnius ir IV skirsnio V ir VII skyrius. |
| --- | --- |

d)

jų mėsa buvo pagaminta pagal Reglamento (EB) Nr. 853/2004 II priedo ir III priedo II ir III skirsnius ir tikrinama pagal Reglamento (EB) Nr. 854/2004 (7) I priedo I, II ir III skirsnius ir IV skirsnio V ir VII skyrius.

2.   Kompetentinga institucija užtikrina, kad malta mėsa, mėsos pusgaminiai, mechaniškai atskirta mėsa ir mėsos produktai, gauti iš skiepytų ekologiškai auginamų ir laisvai laikomų dedeklių pulkų, išsiunčiama iš Nyderlandų tik tuomet, jei mėsa atitinka Reglamento (EB) Nr. 853/2004 1 pastraipą ir yra gaminama pagal III priedo V ir VI skirsnius.

9 straipsnis

Komerciniai dokumentai, skirti šviežiai paukštienai, maltai mėsai, mėsos pusgaminiams, mechaniškai atskirtai mėsai ir mėsos produktams

Nyderlandai užtikrina, kad šviežia paukštiena, malta mėsa, mėsos pusgaminiai, mechaniškai atskirta mėsa ir mėsos produktai atitiktų 8 straipsnyje išdėstytus reikalavimus ir prie jų būtų pridedamas komercinis dokumentas, kuriame nurodoma, kad:

„Siunta atitinka gyvūnų sveikatos reikalavimus, išdėstytus Komisijos sprendime 2006/147/EB“.

10 straipsnis

Valstybėms narėms skirta informacija

Nyderlandai iš anksto praneša valstybės narės centrinei veterinarinei institucijai apie 9 straipsnyje nurodytų siuntų vežimo paskirties vietą.

11 straipsnis

Pakuočių ir transporto priemonių plovimas bei dezinfekavimas

Nyderlandai užtikrina, kad ūkiuose, kuriuose atliekamas profilaktinis skiepijimas, visos transporto priemonės, naudojamos gyvų naminių paukščių, šviežios paukštienos, maltos mėsos, mėsos pusgaminių, mechaniškai atskirtos mėsos, mėsos produktų ir naminių paukščių pašarų vežimui, būtų valomos ir dezinfekuojamos iš karto prieš ir po vežimo, naudojant kompetentingos institucijos patvirtintas dezinfekcines medžiagas ir būdus.

12 straipsnis

Nuobaudos

Nyderlandai nustato nuobaudų taisykles, taikomas už šio sprendimo nuostatų pažeidimus, ir imasi visų būtinų priemonių, užtikrinančių minėtų taisyklių įgyvendinimą. Numatytos nuobaudos privalo būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Nyderlandai praneša apie šias nuostatas Komisijai vėliausiai iki 2006 m. kovo 7 d., taip pat praneša Komisijai apie bet kokius vėlesnius jų pakeitimus.

13 straipsnis

Ataskaitos

Nyderlandai pateikia ataskaitą, į kurią įtraukia informaciją apie profilaktinio skiepijimo plano įgyvendinimą, Komisijai per mėnesio laikotarpį nuo šio sprendimo įsigaliojimo datos, o nuo 2006 m. kovo 7 d. kiekvieną mėnesį teikia ataskaitą Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui.

14 straipsnis

Priemonių persvarstymas

Priemonės persvarstomos, atsižvelgiant į epidemiologinės situacijos pokyčius ir gautą naują informaciją.

15 straipsnis

Adresatai

Šis sprendimas skirtas Nyderlandų Karalystei.

Priimta Briuselyje, 2006 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 10, 2006 1 14, p. 16.

1

(2)  OL L 311, 2001 11 28, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/28/EB (OL L 136, 2004 4 30, p. 58).

2

(3)  OL L 136, 2004 4 30, p. 1.

3

(4)  OL L 30, 2002 1 31, p. 44.

4

(5)  OL L 139, 2004 4 30, p. 55. Ištaisyta versija OL L 226, 2004 6 25, p. 22.

5

(6)  OL L 139, 2004 4 30, p. 1. Ištaisyta versija OL L 226, 2004 6 25, p. 3.

6

(7)  OL L 139, 2004 4 30, p. 206. Ištaisyta versija OL L 226, 2004 6 25, p. 83.

7

---

| 25.2.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 55/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 55/51

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2006 m. vasario 24 d.

dėl profilaktinio skiepijimo nuo labai patogeniško paukščių gripo H5N1 pradžios ir susijusių vežimo nuostatų Prancūzijoje

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 632)

(tik tekstas prancūzų kalba yra autentiškas)

(2006/148/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvą 2005/94/EB dėl paukščių gripo kontrolės Bendrijoje priemonių ir panaikinanti Direktyvą 92/40/EEB (1), ypač į jos 57 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Paukščių gripas yra užkrečiama virusinė naminių ir kitų paukščių liga, sukelianti mirtį ir sutrikimus, kurie greitai gali pasiekti epizootinį mastą ir taip sukelti rimtą grėsmę gyvūnų ir tam tikromis aplinkybėmis žmonių sveikatai. Kyla pavojus, kad vykdant tarptautinę prekybą gyvais paukščiais ar jų produktais, ligos sukėlėjas gali išplisti kituose ūkiuose, todėl smarkiai sumažėtų paukštininkystės pelningumas, taip pat jis gali pasklisti tarp laukinių paukščių ir kitose valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse. |
| --- | --- |

(1)

Paukščių gripas yra užkrečiama virusinė naminių ir kitų paukščių liga, sukelianti mirtį ir sutrikimus, kurie greitai gali pasiekti epizootinį mastą ir taip sukelti rimtą grėsmę gyvūnų ir tam tikromis aplinkybėmis žmonių sveikatai. Kyla pavojus, kad vykdant tarptautinę prekybą gyvais paukščiais ar jų produktais, ligos sukėlėjas gali išplisti kituose ūkiuose, todėl smarkiai sumažėtų paukštininkystės pelningumas, taip pat jis gali pasklisti tarp laukinių paukščių ir kitose valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse.

| (2) | Labai patogeniško A tipo paukščių gripo H5N1 potipis buvo izoliuotas nuo laukinių paukščių tam tikrose Bendrijos dalyse ir trečiosiose šalyse, kurios ribojasi su Bendrija arba kuriose žiemos metu gyvena migruojantys paukščiai. Tikimybė, kad virusu užsikrės laukiniai paukščiai, didėja dėl artėjančio migracijos sezono. |
| --- | --- |

(2)

Labai patogeniško A tipo paukščių gripo H5N1 potipis buvo izoliuotas nuo laukinių paukščių tam tikrose Bendrijos dalyse ir trečiosiose šalyse, kurios ribojasi su Bendrija arba kuriose žiemos metu gyvena migruojantys paukščiai. Tikimybė, kad virusu užsikrės laukiniai paukščiai, didėja dėl artėjančio migracijos sezono.

| (3) | Prancūzijoje naudojamos ankstyvo ligos aptikimo sistemos ir taikomos biologinio saugumo priemonės siekiant sumažinti pavojų naminiams paukščiams užkrėsti paukščių gripu. |
| --- | --- |

(3)

Prancūzijoje naudojamos ankstyvo ligos aptikimo sistemos ir taikomos biologinio saugumo priemonės siekiant sumažinti pavojų naminiams paukščiams užkrėsti paukščių gripu.

| (4) | 2005 m. rugsėjo 20 d. nuomonėje dėl paukščių gripo poveikio gyvūnų sveikatai ir gerovei aspektų Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) Gyvūnų sveikatos ir gerovės komisija rekomendavo svarstyti profilaktinio skiepijimo galimybę, jeigu nustatoma, kad kyla didelis pavojus, jog virusu užsikrės paukščiai regionuose, kuriuose sutelkta daug naminių paukščių pulkų. Tačiau tokia praktika neturėtų sukelti pavojaus griežtoms biologinio saugumo ir kitoms priemonėms, kurios turi būti taikomos šiuose regionuose, kuriuose siekiama pašalinti bet kokią galimybę užsikrėsti virusu. |
| --- | --- |

(4)

2005 m. rugsėjo 20 d. nuomonėje dėl paukščių gripo poveikio gyvūnų sveikatai ir gerovei aspektų Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) Gyvūnų sveikatos ir gerovės komisija rekomendavo svarstyti profilaktinio skiepijimo galimybę, jeigu nustatoma, kad kyla didelis pavojus, jog virusu užsikrės paukščiai regionuose, kuriuose sutelkta daug naminių paukščių pulkų. Tačiau tokia praktika neturėtų sukelti pavojaus griežtoms biologinio saugumo ir kitoms priemonėms, kurios turi būti taikomos šiuose regionuose, kuriuose siekiama pašalinti bet kokią galimybę užsikrėsti virusu.

| (5) | 2006 m. vasario 21 d. Prancūzija, atsižvelgdami į ypatingą paukščių gripo išplitimo kai kuriose jos teritorijos dalyse pavojų, pateikė Komisijai tvirtinti profilaktinio skiepijimo planą. Komisija, bendradarbiaudama su Prancūzija, nedelsdama išnagrinėjo planą ir mano, kad atlikus tam tikrus pritaikymus, jis atitinka atitinkamas Bendrijos nuostatas. Todėl tikslinga patvirtinti šį planą. |
| --- | --- |

(5)

2006 m. vasario 21 d. Prancūzija, atsižvelgdami į ypatingą paukščių gripo išplitimo kai kuriose jos teritorijos dalyse pavojų, pateikė Komisijai tvirtinti profilaktinio skiepijimo planą. Komisija, bendradarbiaudama su Prancūzija, nedelsdama išnagrinėjo planą ir mano, kad atlikus tam tikrus pritaikymus, jis atitinka atitinkamas Bendrijos nuostatas. Todėl tikslinga patvirtinti šį planą.

| (6) | Pagal šį planą Prancūzija ketina skiepyti antis ir žąsis nuo labai patogeniško paukščių gripo H5N1. Tai bandomasis projektas, nes nėra pakankamos šių rūšių paukščių profilaktinio skiepijimo patirties. |
| --- | --- |

(6)

Pagal šį planą Prancūzija ketina skiepyti antis ir žąsis nuo labai patogeniško paukščių gripo H5N1. Tai bandomasis projektas, nes nėra pakankamos šių rūšių paukščių profilaktinio skiepijimo patirties.

| (7) | Gali būti naudojamos tik vakcinos, kurias leidžiama naudoti remiantis 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/82/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio veterinarinius vaistus (2), arba 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 726/2004, nustatančiu Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiančiu Europos vaistų agentūrą (3). |
| --- | --- |

(7)

Gali būti naudojamos tik vakcinos, kurias leidžiama naudoti remiantis 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/82/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio veterinarinius vaistus (2), arba 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 726/2004, nustatančiu Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiančiu Europos vaistų agentūrą (3).

| (8) | Tose Prancūzijos teritorijose, kuriose bus atliekamas skiepijimas, turi būti įgyvendinama skiepytų ir neskiepytų naminių paukščių pulkų stebėsena, o skiepytiems paukščiams taikomi vežimo ribojimai. |
| --- | --- |

(8)

Tose Prancūzijos teritorijose, kuriose bus atliekamas skiepijimas, turi būti įgyvendinama skiepytų ir neskiepytų naminių paukščių pulkų stebėsena, o skiepytiems paukščiams taikomi vežimo ribojimai.

| (9) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Dalykas, taikymo sritis ir sąvokų apibrėžimai

1.   Šiame sprendime nustatomos tam tikros priemonės, kurios bus taikomos Prancūzijoje atliekant profilaktinį skiepijimą tam tikruose naminių paukščių ūkiuose nustatytose teritorijose, kuriose paukščiams ypač gresia pavojus užsikrėsti labai patogenišku paukščių gripu H5N1, įskaitant skiepytų paukščių ir tam tikrų iš jų gaunamų produktų vežimo apribojimus.

2.   Šiame sprendime atitinkamai naudojami Tarybos direktyvos 2005/94/EB 2 straipsnyje pateikti apibrėžimai.

2 straipsnis

Skiepijimo programos patvirtinimas

1.   Profilaktinio skiepijimo nuo labai patogeniško paukščių gripo H5N1 planas, kurį Prancūzija pateikė Komisijai 2006 m. vasario 21 d., patvirtinamas (profilaktinio skiepijimo planas).

Profilaktiškai skiepijama naudojant H5 potipių paukščių gripo inaktyvuotą heterologinę vakciną, kuria Prancūzija leido skiepyti antis ir žąsis priede išvardytose teritorijose (profilaktinio skiepijimo teritorijos).

2.   Kaip nurodyta profilaktinio skiepijimo plane, profilaktinio skiepijimo teritorijose atliekama intensyvi stebėsena ir priežiūra.

3.   Profilaktinio skiepijimo programa turi būti veiksmingai įgyvendinta.

4.   Komisija skelbia profilaktinio skiepijimo planą.

3 straipsnis

Gyvų naminių paukščių, perinti skirtų kiaušinių, vienos dienos amžiaus paukščių jauniklių, šviežios paukštienos, maltos mėsos, mėsos pusgaminių, mechaniškai atskirtos mėsos ir mėsos produktų vežimo nuostatos

Gyvų naminių paukščių ir perinti skirtų kiaušinių, atvežtų iš ūkių, kuriuose atliktas profilaktinis skiepijimas, ir (arba) juose užaugintų, vienos dienos amžiaus paukščių jauniklių, šviežios paukštienos, maltos mėsos, mėsos pusgaminių, mechaniškai atskirtos mėsos ir mėsos produktų, pagamintų iš pagal profilaktinio skiepijimo planą paskiepytų paukščių, vežimo nuostatos turi atitikti šio sprendimo 4–9 straipsniuose nustatytus reikalavimus.

4 straipsnis

Gyvų naminių paukščių, perinti skirtų kiaušinių ir vienos dienos amžiaus paukščių jauniklių vežimo ir išsiuntimo nuostatos

1.   Kompetentinga institucija užtikrina, kad skiepyti naminiai paukščiai gali būti išvežami iš ūkio tik į:

| a) | kitus ūkius, kuriuose atliekamas skiepijimas; arba |
| --- | --- |

a)

kitus ūkius, kuriuose atliekamas skiepijimas; arba

| b) | kitus ūkius, kuriuose laikomi tik skiepyti naminiai paukščiai; arba |
| --- | --- |

b)

kitus ūkius, kuriuose laikomi tik skiepyti naminiai paukščiai; arba

| c) | kitus ūkius, kuriuose užtikrinamas visiškas skiepytų ir neskiepytų naminių paukščių atskyrimas; arba |
| --- | --- |

c)

kitus ūkius, kuriuose užtikrinamas visiškas skiepytų ir neskiepytų naminių paukščių atskyrimas; arba

| d) | skerdyklas neatidėliotinam skerdimui |
| --- | --- |

d)

skerdyklas neatidėliotinam skerdimui

Prancūzijos teritorijoje.

2.   Skiepyti gyvi naminiai paukščiai, iš tokių paukščių gaunami perinti skirti kiaušiniai ir vienos dienos amžiaus paukščių jaunikliai negali būti išsiunčiami iš Prancūzijos.

3.   Gyvi naminiai paukščiai, perinti skirti kiaušiniai ir vienos dienos amžiaus paukščių jaunikliai, užauginti ūkiuose, kuriuose buvo atliekamas skiepijimas arba ūkiuose, nurodytuose straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose, negali būti išsiunčiami iš Prancūzijos.

5 straipsnis

Bendrijos vidaus prekybos veterinariniai sertifikatai, skirti gyvų naminių paukščių, vienos dienos amžiaus paukščių jauniklių ir perinti skirtų kiaušinių siuntoms

Bendrijos vidaus prekybos gyvais naminiais paukščiais, vienos dienos amžiaus paukščių jaunikliais ir perinti skirtais kiaušiniais, vežamais iš Prancūzijos, veterinariniuose sertifikatuose turi būti tokia formuluotė:

„Siuntą sudaro gyvi naminiai/vienos dienos amžiaus paukščių jaunikliai/perinti skirti kiaušiniai iš ūkių, kuriuose nebuvo atliekamas skiepijimas nuo paukščių gripo“.

6 straipsnis

Šviežios paukštienos, maltos mėsos, mėsos pusgaminių, mechaniškai atskirtos mėsos ir mėsos produktų išsiuntimo nuostatos

1.   Kompetentinga institucija užtikrina, kad šviežia mėsa, gaunama iš Prancūzijoje skiepytų naminių paukščių, būtų pateikta į rinką tik tuomet, jei tokia mėsa gaunama iš naminių paukščių, kurie:

| a) | yra užauginti ūkiuose, kuriuose pagal profilaktinio skiepijimo planą ir didžiausią dėmesį skiriant paukščiams, neturintiems antikūnių prieš paukščių gripo virusą, paukščiai buvo reguliariai tikrinami, o jų tyrimų, siekiant nustatyti labai patogenišką H5N1 paukščių gripą, rezultatai buvo neigiami; |
| --- | --- |

a)

yra užauginti ūkiuose, kuriuose pagal profilaktinio skiepijimo planą ir didžiausią dėmesį skiriant paukščiams, neturintiems antikūnių prieš paukščių gripo virusą, paukščiai buvo reguliariai tikrinami, o jų tyrimų, siekiant nustatyti labai patogenišką H5N1 paukščių gripą, rezultatai buvo neigiami;

| b) | yra užauginti pulkuose, kuriuos per 48 valandas iki pakrovimo klinikiniu metodu patikrino valstybinis veterinarijos gydytojas, didžiausią dėmesį skiriant paukščiams, neturintiems antikūnių prieš paukščių gripo virusą; |
| --- | --- |

b)

yra užauginti pulkuose, kuriuos per 48 valandas iki pakrovimo klinikiniu metodu patikrino valstybinis veterinarijos gydytojas, didžiausią dėmesį skiriant paukščiams, neturintiems antikūnių prieš paukščių gripo virusą;

| c) | buvo atskirai laikyti nuo pulkų, neatitinkančių 4 straipsnio ir šio straipsnio nuostatų; ir |
| --- | --- |

c)

buvo atskirai laikyti nuo pulkų, neatitinkančių 4 straipsnio ir šio straipsnio nuostatų; ir

| d) | kad jų mėsa buvo pagaminta pagal Reglamento (EB) Nr. 853/2004 (4) II priedo ir III priedo II ir III skirsnius ir tikrinama pagal Reglamento (EB) Nr. 854/2004 (5) I priedo I, II ir III skirsnius ir IV skirsnio V ir VII skyrius. |
| --- | --- |

d)

kad jų mėsa buvo pagaminta pagal Reglamento (EB) Nr. 853/2004 (4) II priedo ir III priedo II ir III skirsnius ir tikrinama pagal Reglamento (EB) Nr. 854/2004 (5) I priedo I, II ir III skirsnius ir IV skirsnio V ir VII skyrius.

2.   Kompetentinga institucija užtikrina, kad malta mėsa, mėsos pusgaminiai, mechaniškai atskirta mėsa ir mėsos produktai, kuriuose yra mėsos, gautos iš skiepytų ančių ir žąsų pulkų, išsiunčiama iš Prancūzijos tik tuomet, jei mėsa atitinka Reglamento (EB) Nr. 853/2004 1 pastraipą ir yra gaminama pagal III priedo V ir VI skirsnius.

7 straipsnis

Komercniai dokumentai, skirti šviežiai paukštienai, maltai mėsai, mėsos pusgaminiams, mechaniškai atskirtai mėsai ir mėsos produktams

Prancūzija užtikrina, kad šviežia paukštiena, malta mėsa, mėsos pusgaminiai, mechaniškai atskirta mėsa ir mėsos produktai atitiktų 6 straipsnyje išdėstytus reikalavimus ir prie jų būtų pridedamas komercinis dokumentas, kuriame nurodoma, kad:

„Siunta atitinka gyvūnų sveikatos reikalavimus, išdėstytus Komisijos sprendime 2006/148/EB“.

8 straipsnis

Valstybėms narėms skirta informacija

Prancūzija iš anksto praneša valstybės narės centrinei veterinarinei institucijai apie 7 straipsnyje nurodytų siuntų vežimo paskirties vietą.

9 straipsnis

Pakuočių ir transporto priemonių plovimas bei dezinfekavimas

Prancūzija užtikrina, kad ūkiuose, esančiuose priede išvardytose teritorijose ir kuriuose atliekamas profilaktinis skiepijimas, būtų imamasi šių priemonių:

| a) | perinti skirtų kiaušinių ir vienos dienos amžiaus paukščių rinkimui, laikymui ir vežimui būtų naudojama tik vienkartinė pakavimo medžiaga arba tokia pakavimo medžiaga, kurią galima lengvai plauti ir dezinfekuoti; |
| --- | --- |

a)

perinti skirtų kiaušinių ir vienos dienos amžiaus paukščių rinkimui, laikymui ir vežimui būtų naudojama tik vienkartinė pakavimo medžiaga arba tokia pakavimo medžiaga, kurią galima lengvai plauti ir dezinfekuoti;

| b) | visos transporto priemonės, naudojamos gyvų naminių paukščių, perinti skirtų kiaušinių, šviežios paukštienos, maltos mėsos, mėsos pusgaminių, mechaniškai atskirtos mėsos, mėsos produktų ir naminių paukščių pašarų vežimui, būtų valomos ir dezinfekuojamos iš karto prieš ir po vežimo, naudojant kompetentingos institucijos patvirtintas dezinfekcines medžiagas ir būdus. |
| --- | --- |

b)

visos transporto priemonės, naudojamos gyvų naminių paukščių, perinti skirtų kiaušinių, šviežios paukštienos, maltos mėsos, mėsos pusgaminių, mechaniškai atskirtos mėsos, mėsos produktų ir naminių paukščių pašarų vežimui, būtų valomos ir dezinfekuojamos iš karto prieš ir po vežimo, naudojant kompetentingos institucijos patvirtintas dezinfekcines medžiagas ir būdus.

10 straipsnis

Nuobaudos

Prancūzija nustato nuobaudų taisykles, taikomas už šio sprendimo nuostatų pažeidimus, ir imasi visų būtinų priemonių, užtikrinančių minėtų taisyklių įgyvendinimą. Numatytos nuobaudos privalo būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Prancūzija praneša apie šias nuostatas Komisijai vėliausiai iki 2006 m. kovo 7 d., taip pat praneša Komisijai apie bet kokius vėlesnius jų pakeitimus.

11 straipsnis

Ataskaitos

Prancūzija pateikia ataskaitą, į kurią įtraukia informaciją apie profilaktinio skiepijimo plano veiksmingumą, Komisijai per mėnesio laikotarpį nuo šio sprendimo įsigaliojimo datos, o nuo 2006 m. kovo 7 d. kiekvieną mėnesį teikia ataskaitą Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui.

12 straipsnis

Priemonių persvarstymas

Priemonės persvarstomos, atsižvelgiant į epidemiologinės situacijos pokyčius ir gautą naują informaciją.

13 straipsnis

Adresatas

Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.

Priimta Briuselyje,2006 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 10, 2006 1 14, p. 16.

1

(2)  OL L 311, 2001 11 28, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/28/EB (OL L 136, 2004 4 30, p. 58).

2

(3)  OL L 136, 2004 4 30, p. 1.

3

(4)  OL L 139, 2004 4 30, p. 55. Ištaisyta versija OL L 226, 2004 6 25, p. 22. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2076/2005 (OL L 338, 2005 12 22, p. 83).

4

(5)  OL L 139, 2004 4 30, p. 206. Ištaisyta versija OL L 226, 2004 6 25, p. 83. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2076/2005 (OL L 338, 2005 12 22, p. 83).

5

---

PRIEDAS

TERITORIJOS, KURIOSE ESANČIUOSE ANČIŲ IR ŽĄSŲ ŪKIUOSE ATLIEKAMAS PROFILAKTINIS SKIEPIJIMAS NUO PAUKŠČIŲ GRIPO

Komunų sąrašas

LANDŲ DEPARTAMENTAS

| | AIRE-SUR-L'ADOUR |
| --- | --- |

AIRE-SUR-L'ADOUR

| | ANGRESSE |
| --- | --- |

ANGRESSE

| | ARBOUCAVE |
| --- | --- |

ARBOUCAVE

| | ARTASSENX |
| --- | --- |

ARTASSENX

| | ARTHEZ-D'ARMAGNAC |
| --- | --- |

ARTHEZ-D'ARMAGNAC

| | AUBAGNAN |
| --- | --- |

AUBAGNAN

| | AUDIGNON |
| --- | --- |

AUDIGNON

| | BAHUS-SOUBIRAN |
| --- | --- |

BAHUS-SOUBIRAN

| | BASCONS |
| --- | --- |

BASCONS

| | BAS-MAUCO |
| --- | --- |

BAS-MAUCO

| | BATS |
| --- | --- |

BATS

| | BÉNESSE-MAREMNE |
| --- | --- |

BÉNESSE-MAREMNE

| | BENQUET |
| --- | --- |

BENQUET

| | BETBEZER-D'ARMAGNAC |
| --- | --- |

BETBEZER-D'ARMAGNAC

| | BIARROTTE |
| --- | --- |

BIARROTTE

| | BIAUDOS |
| --- | --- |

BIAUDOS

| | BISCARROSSE |
| --- | --- |

BISCARROSSE

| | BORDÈRES-ET-LAMENSANS |
| --- | --- |

BORDÈRES-ET-LAMENSANS

| | BOSTENS |
| --- | --- |

BOSTENS

| | BOUGUE |
| --- | --- |

BOUGUE

| | BOURDALAT |
| --- | --- |

BOURDALAT

| | BRETAGNE-DE-MARSAN |
| --- | --- |

BRETAGNE-DE-MARSAN

| | BUANES |
| --- | --- |

BUANES

| | CAPBRETON |
| --- | --- |

CAPBRETON

| | CASTANDET |
| --- | --- |

CASTANDET

| | CASTELNAU-TURSAN |
| --- | --- |

CASTELNAU-TURSAN

| | CAZÈRES-SUR-L'ADOUR |
| --- | --- |

CAZÈRES-SUR-L'ADOUR

| | CLASSUN |
| --- | --- |

CLASSUN

| | CLÈDES |
| --- | --- |

CLÈDES

| | COUDURES |
| --- | --- |

COUDURES

| | CRÉON-D'ARMAGNAC |
| --- | --- |

CRÉON-D'ARMAGNAC

| | DUHORT-BACHEN |
| --- | --- |

DUHORT-BACHEN

| | DUMES |
| --- | --- |

DUMES

| | ESCALANS |
| --- | --- |

ESCALANS

| | ESTIGARDE |
| --- | --- |

ESTIGARDE

| | EUGÉNIE-LES-BAINS |
| --- | --- |

EUGÉNIE-LES-BAINS

| | EYRES-MONCUBE |
| --- | --- |

EYRES-MONCUBE

| | FARGUES |
| --- | --- |

FARGUES

| | FRÈCHE (LE) |
| --- | --- |

FRÈCHE (LE)

| | GABARRET |
| --- | --- |

GABARRET

| | GAILLÈRES |
| --- | --- |

GAILLÈRES

| | GEAUNE |
| --- | --- |

GEAUNE

| | GRENADE-SUR-L'ADOUR |
| --- | --- |

GRENADE-SUR-L'ADOUR

| | HAGETMAU |
| --- | --- |

HAGETMAU

| | HAUT-MAUCO |
| --- | --- |

HAUT-MAUCO

| | HERRÉ |
| --- | --- |

HERRÉ

| | HONTANX |
| --- | --- |

HONTANX

| | HORSARRIEU |
| --- | --- |

HORSARRIEU

| | LABASTIDE-CHALOSSE |
| --- | --- |

LABASTIDE-CHALOSSE

| | LABASTIDE-D'ARMAGNAC |
| --- | --- |

LABASTIDE-D'ARMAGNAC

| | LABENNE |
| --- | --- |

LABENNE

| | LACAJUNTE |
| --- | --- |

LACAJUNTE

| | LACQUY |
| --- | --- |

LACQUY

| | LACRABE |
| --- | --- |

LACRABE

| | LAGLORIEUSE |
| --- | --- |

LAGLORIEUSE

| | LAGRANGE |
| --- | --- |

LAGRANGE

| | LARRIVIÈRE |
| --- | --- |

LARRIVIÈRE

| | LATRILLE |
| --- | --- |

LATRILLE

| | LAURET |
| --- | --- |

LAURET

| | LOSSE |
| --- | --- |

LOSSE

| | LUSSAGNET |
| --- | --- |

LUSSAGNET

| | MANT |
| --- | --- |

MANT

| | MAURIES |
| --- | --- |

MAURIES

| | MAURRIN |
| --- | --- |

MAURRIN

| | MAUVEZIN-D'ARMAGNAC |
| --- | --- |

MAUVEZIN-D'ARMAGNAC

| | MAZEROLLES |
| --- | --- |

MAZEROLLES

| | MIRAMONT-SENSACQ |
| --- | --- |

MIRAMONT-SENSACQ

| | MOMUY |
| --- | --- |

MOMUY

| | MONGET |
| --- | --- |

MONGET

| | MONSÉGUR |
| --- | --- |

MONSÉGUR

| | MONT-DE-MARSAN |
| --- | --- |

MONT-DE-MARSAN

| | MONTÉGUT |
| --- | --- |

MONTÉGUT

| | MONTGAILLARD |
| --- | --- |

MONTGAILLARD

| | MONTSOUÉ |
| --- | --- |

MONTSOUÉ

| | MORGANX |
| --- | --- |

MORGANX

| | ONDRES |
| --- | --- |

ONDRES

| | ORX |
| --- | --- |

ORX

| | PARLEBOSCQ |
| --- | --- |

PARLEBOSCQ

| | PAYROS-CAZAUTETS |
| --- | --- |

PAYROS-CAZAUTETS

| | PÉCORADE |
| --- | --- |

PÉCORADE

| | PERQUIE |
| --- | --- |

PERQUIE

| | PEYRE |
| --- | --- |

PEYRE

| | PHILONDENX |
| --- | --- |

PHILONDENX

| | PIMBO |
| --- | --- |

PIMBO

| | PORT-DE-LANNE |
| --- | --- |

PORT-DE-LANNE

| | POUDENX |
| --- | --- |

POUDENX

| | POUYDESSEAUX |
| --- | --- |

POUYDESSEAUX

| | PUJO-LE-PLAN |
| --- | --- |

PUJO-LE-PLAN

| | PUYOL-CAZALET |
| --- | --- |

PUYOL-CAZALET

| | RENUNG |
| --- | --- |

RENUNG

| | RIMBEZ-ET-BAUDIETS |
| --- | --- |

RIMBEZ-ET-BAUDIETS

| | SAINT-AGNET |
| --- | --- |

SAINT-AGNET

| | SAINT-ANDRÉ-DE-SEIGNANX |
| --- | --- |

SAINT-ANDRÉ-DE-SEIGNANX

| | SAINT-BARTHÉLEMY |
| --- | --- |

SAINT-BARTHÉLEMY

| | SAINTE-COLOMBE |
| --- | --- |

SAINTE-COLOMBE

| | SAINT-CRICQ-VILLENEUVE |
| --- | --- |

SAINT-CRICQ-VILLENEUVE

| | SAINT-ÉTIENNE-D'ORTHE |
| --- | --- |

SAINT-ÉTIENNE-D'ORTHE

| | SAINTE-FOY |
| --- | --- |

SAINTE-FOY

| | SAINT-GEIN |
| --- | --- |

SAINT-GEIN

| | SAINT-JEAN-DE-MARSACQ |
| --- | --- |

SAINT-JEAN-DE-MARSACQ

| | SAINT-JULIEN-D'ARMAGNAC |
| --- | --- |

SAINT-JULIEN-D'ARMAGNAC

| | SAINT-JUSTIN |
| --- | --- |

SAINT-JUSTIN

| | SAINT-LAURENT-DE-GOSSE |
| --- | --- |

SAINT-LAURENT-DE-GOSSE

| | SAINT-LOUBOUER |
| --- | --- |

SAINT-LOUBOUER

| | SAINTE-MARIE-DE-GOSSE |
| --- | --- |

SAINTE-MARIE-DE-GOSSE

| | SAINT-MARTIN-DE-HINX |
| --- | --- |

SAINT-MARTIN-DE-HINX

| | SAINT-MARTIN-DE-SEIGNANX |
| --- | --- |

SAINT-MARTIN-DE-SEIGNANX

| | SAINT-MAURICE-SUR-L'ADOUR |
| --- | --- |

SAINT-MAURICE-SUR-L'ADOUR

| | SAINT-PIERRE-DU-MONT |
| --- | --- |

SAINT-PIERRE-DU-MONT

| | SAINT-SEVER |
| --- | --- |

SAINT-SEVER

| | SAINT-VINCENT-DE-TYROSSE |
| --- | --- |

SAINT-VINCENT-DE-TYROSSE

| | SAMADET |
| --- | --- |

SAMADET

| | SANGUINET |
| --- | --- |

SANGUINET

| | SARRAZIET |
| --- | --- |

SARRAZIET

| | SARRON |
| --- | --- |

SARRON

| | SAUBION |
| --- | --- |

SAUBION

| | SAUBRIGUES |
| --- | --- |

SAUBRIGUES

| | SERRES-GASTON |
| --- | --- |

SERRES-GASTON

| | SOORTS-HOSSEGOR |
| --- | --- |

SOORTS-HOSSEGOR

| | SORBETS |
| --- | --- |

SORBETS

| | TARNOS |
| --- | --- |

TARNOS

| | URGONS |
| --- | --- |

URGONS

| | VIELLE-TURSAN |
| --- | --- |

VIELLE-TURSAN

| | VIGNAU (LE) |
| --- | --- |

VIGNAU (LE)

| | VILLENEUVE-DE-MARSAN |
| --- | --- |

VILLENEUVE-DE-MARSAN

ATLANTO LUAROS DEPARTAMENTAS

| | ARTHON-EN-RETZ |
| --- | --- |

ARTHON-EN-RETZ

| | ASSÉRAC |
| --- | --- |

ASSÉRAC

| | AVESSAC |
| --- | --- |

AVESSAC

| | BASSE-GOULAINE |
| --- | --- |

BASSE-GOULAINE

| | BAULE-ESCOUBLAC (LA) |
| --- | --- |

BAULE-ESCOUBLAC (LA)

| | BATZ-SUR-MER |
| --- | --- |

BATZ-SUR-MER

| | BERNERIE-EN-RETZ (LA) |
| --- | --- |

BERNERIE-EN-RETZ (LA)

| | BESNÉ |
| --- | --- |

BESNÉ

| | BIGNON (LE) |
| --- | --- |

BIGNON (LE)

| | BLAIN |
| --- | --- |

BLAIN

| | BOUAYE |
| --- | --- |

BOUAYE

| | BOUÉE |
| --- | --- |

BOUÉE

| | BOUGUENAIS |
| --- | --- |

BOUGUENAIS

| | BOURGNEUF-EN-RETZ |
| --- | --- |

BOURGNEUF-EN-RETZ

| | BOUVRON |
| --- | --- |

BOUVRON

| | BRAINS |
| --- | --- |

BRAINS

| | CAMPBON |
| --- | --- |

CAMPBON

| | CARQUEFOU |
| --- | --- |

CARQUEFOU

| | CHAPELLE-DES-MARAIS (LA) |
| --- | --- |

CHAPELLE-DES-MARAIS (LA)

| | CHAPELLE-GLAIN (LA) |
| --- | --- |

CHAPELLE-GLAIN (LA)

| | CHAPELLE-LAUNAY (LA) |
| --- | --- |

CHAPELLE-LAUNAY (LA)

| | CHAPELLE-SUR-ERDRE (LA) |
| --- | --- |

CHAPELLE-SUR-ERDRE (LA)

| | CHAUVÉ |
| --- | --- |

CHAUVÉ

| | CHEIX-EN-RETZ |
| --- | --- |

CHEIX-EN-RETZ

| | CHÉMÉRÉ |
| --- | --- |

CHÉMÉRÉ

| | CHEVROLIÈRE (LA) |
| --- | --- |

CHEVROLIÈRE (LA)

| | CONQUÉREUIL |
| --- | --- |

CONQUÉREUIL

| | CORDEMAIS |
| --- | --- |

CORDEMAIS

| | CORSEPT |
| --- | --- |

CORSEPT

| | COUËRON |
| --- | --- |

COUËRON

| | CROISIC (LE) |
| --- | --- |

CROISIC (LE)

| | CROSSAC |
| --- | --- |

CROSSAC

| | DONGES |
| --- | --- |

DONGES

| | DREFFÉAC |
| --- | --- |

DREFFÉAC

| | FAY-DE-BRETAGNE |
| --- | --- |

FAY-DE-BRETAGNE

| | FÉGRÉAC |
| --- | --- |

FÉGRÉAC

| | FRESNAY-EN-RETZ |
| --- | --- |

FRESNAY-EN-RETZ

| | FROSSAY |
| --- | --- |

FROSSAY

| | GÂVRE (LE) |
| --- | --- |

GÂVRE (LE)

| | GENESTON |
| --- | --- |

GENESTON

| | GRIGONNAIS (LA) |
| --- | --- |

GRIGONNAIS (LA)

| | GUÉMÉNÉ-PENFAO |
| --- | --- |

GUÉMÉNÉ-PENFAO

| | GUENROUET |
| --- | --- |

GUENROUET

| | GUÉRANDE |
| --- | --- |

GUÉRANDE

| | HERBIGNAC |
| --- | --- |

HERBIGNAC

| | INDRE |
| --- | --- |

INDRE

| | JUIGNÉ-DES-MOUTIERS |
| --- | --- |

JUIGNÉ-DES-MOUTIERS

| | LIMOUZINIÈRE (LA) |
| --- | --- |

LIMOUZINIÈRE (LA)

| | LAVAU-SUR-LOIRE |
| --- | --- |

LAVAU-SUR-LOIRE

| | MACHECOUL |
| --- | --- |

MACHECOUL

| | MALVILLE |
| --- | --- |

MALVILLE

| | MARNE (LA) |
| --- | --- |

MARNE (LA)

| | MARSAC-SUR-DON |
| --- | --- |

MARSAC-SUR-DON

| | MASSÉRAC |
| --- | --- |

MASSÉRAC

| | MESQUER |
| --- | --- |

MESQUER

| | MISSILLAC |
| --- | --- |

MISSILLAC

| | MONTAGNE (LA) |
| --- | --- |

MONTAGNE (LA)

| | MONTOIR-DE-BRETAGNE |
| --- | --- |

MONTOIR-DE-BRETAGNE

| | MOUTIERS-EN-RETZ (LES) |
| --- | --- |

MOUTIERS-EN-RETZ (LES)

| | NANTES |
| --- | --- |

NANTES

| | NOTRE-DAME-DES-LANDES |
| --- | --- |

NOTRE-DAME-DES-LANDES

| | ORVAULT |
| --- | --- |

ORVAULT

| | PAIMBOEUF |
| --- | --- |

PAIMBOEUF

| | PELLERIN (LE) |
| --- | --- |

PELLERIN (LE)

| | PIERRIC |
| --- | --- |

PIERRIC

| | PIRIAC-SUR-MER |
| --- | --- |

PIRIAC-SUR-MER

| | PLAINE-SUR-MER (LA) |
| --- | --- |

PLAINE-SUR-MER (LA)

| | PLESSÉ |
| --- | --- |

PLESSÉ

| | PONT-CHÂTEAU |
| --- | --- |

PONT-CHÂTEAU

| | PONT-SAINT-MARTIN |
| --- | --- |

PONT-SAINT-MARTIN

| | PORNIC |
| --- | --- |

PORNIC

| | PORNICHET |
| --- | --- |

PORNICHET

| | PORT-SAINT-PÈRE |
| --- | --- |

PORT-SAINT-PÈRE

| | POULIGUEN (LE) |
| --- | --- |

POULIGUEN (LE)

| | PRÉFAILLES |
| --- | --- |

PRÉFAILLES

| | PRINQUIAU |
| --- | --- |

PRINQUIAU

| | QUILLY |
| --- | --- |

QUILLY

| | REZÉ |
| --- | --- |

REZÉ

| | ROUANS |
| --- | --- |

ROUANS

| | SAINT-AIGNAN-GRANDLIEU |
| --- | --- |

SAINT-AIGNAN-GRANDLIEU

| | SAINT-ANDRÉ-DES-EAUX |
| --- | --- |

SAINT-ANDRÉ-DES-EAUX

| | SAINTE-ANNE-SUR-BRIVET |
| --- | --- |

SAINTE-ANNE-SUR-BRIVET

| | SAINT-BRÉVIN-LES-PINS |
| --- | --- |

SAINT-BRÉVIN-LES-PINS

| | SAINT-COLOMBAN |
| --- | --- |

SAINT-COLOMBAN

| | SAINT-ÉTIENNE-DE-MONTLUC |
| --- | --- |

SAINT-ÉTIENNE-DE-MONTLUC

| | SAINT-GILDAS-DES-BOIS |
| --- | --- |

SAINT-GILDAS-DES-BOIS

| | SAINT-HERBLAIN |
| --- | --- |

SAINT-HERBLAIN

| | SAINT-HILAIRE-DE-CHALÉONS |
| --- | --- |

SAINT-HILAIRE-DE-CHALÉONS

| | SAINT-JEAN-DE-BOISEAU |
| --- | --- |

SAINT-JEAN-DE-BOISEAU

| | SAINT-JOACHIM |
| --- | --- |

SAINT-JOACHIM

| | SAINT-JULIEN-DE-VOUVANTES |
| --- | --- |

SAINT-JULIEN-DE-VOUVANTES

| | SAINT-LÉGER-LES-VIGNES |
| --- | --- |

SAINT-LÉGER-LES-VIGNES

| | SAINTE-LUCE-SUR-LOIRE |
| --- | --- |

SAINTE-LUCE-SUR-LOIRE

| | SAINT-LUMINE-DE-COUTAIS |
| --- | --- |

SAINT-LUMINE-DE-COUTAIS

| | SAINT-LYPHARD |
| --- | --- |

SAINT-LYPHARD

| | SAINT-MALO-DE-GUERSAC |
| --- | --- |

SAINT-MALO-DE-GUERSAC

| | SAINT-MARS-DE-COUTAIS |
| --- | --- |

SAINT-MARS-DE-COUTAIS

| | SAINT-MÊME-LE-TENU |
| --- | --- |

SAINT-MÊME-LE-TENU

| | SAINT-MICHEL-CHEF-CHEF |
| --- | --- |

SAINT-MICHEL-CHEF-CHEF

| | SAINT-MOLF |
| --- | --- |

SAINT-MOLF

| | SAINT-NAZAIRE |
| --- | --- |

SAINT-NAZAIRE

| | SAINT-NICOLAS-DE-REDON |
| --- | --- |

SAINT-NICOLAS-DE-REDON

| | SAINTE-PAZANNE |
| --- | --- |

SAINTE-PAZANNE

| | SAINT-PÈRE-EN-RETZ |
| --- | --- |

SAINT-PÈRE-EN-RETZ

| | SAINT-PHILBERT-DE-GRAND-LIEU |
| --- | --- |

SAINT-PHILBERT-DE-GRAND-LIEU

| | SAINTE-REINE-DE-BRETAGNE |
| --- | --- |

SAINTE-REINE-DE-BRETAGNE

| | SAINT-SÉBASTIEN-SUR-LOIRE |
| --- | --- |

SAINT-SÉBASTIEN-SUR-LOIRE

| | SAINT-VIAUD |
| --- | --- |

SAINT-VIAUD

| | SAUTRON |
| --- | --- |

SAUTRON

| | SAVENAY |
| --- | --- |

SAVENAY

| | SÉVERAC |
| --- | --- |

SÉVERAC

| | SORINIÈRES (LES) |
| --- | --- |

SORINIÈRES (LES)

| | TEMPLE-DE-BRETAGNE (LE) |
| --- | --- |

TEMPLE-DE-BRETAGNE (LE)

| | TREILLIÈRES |
| --- | --- |

TREILLIÈRES

| | TRIGNAC |
| --- | --- |

TRIGNAC

| | TURBALLE (LA) |
| --- | --- |

TURBALLE (LA)

| | VAY |
| --- | --- |

VAY

| | VERTOU |
| --- | --- |

VERTOU

| | VIGNEUX-DE-BRETAGNE |
| --- | --- |

VIGNEUX-DE-BRETAGNE

| | VUE |
| --- | --- |

VUE

VANDĖJOS DEPARTAMENTAS

| | AIGUILLON-SUR-MER (L') |
| --- | --- |

AIGUILLON-SUR-MER (L')

| | AIGUILLON-SUR-VIE (L') |
| --- | --- |

AIGUILLON-SUR-VIE (L')

| | ANGLES |
| --- | --- |

ANGLES

| | AUZAY |
| --- | --- |

AUZAY

| | AVRILLÉ |
| --- | --- |

AVRILLÉ

| | BARBÂTRE |
| --- | --- |

BARBÂTRE

| | BARRE-DE-MONTS (LA) |
| --- | --- |

BARRE-DE-MONTS (LA)

| | BEAUVOIR-SUR-MER |
| --- | --- |

BEAUVOIR-SUR-MER

| | BENET |
| --- | --- |

BENET

| | BERNARD (LE) |
| --- | --- |

BERNARD (LE)

| | BESSAY |
| --- | --- |

BESSAY

| | BOIS-DE-CÉNÉ |
| --- | --- |

BOIS-DE-CÉNÉ

| | BOISSIÈRE-DES-LANDES (LA) |
| --- | --- |

BOISSIÈRE-DES-LANDES (LA)

| | BOUILLÉ-COURDAULT |
| --- | --- |

BOUILLÉ-COURDAULT

| | BOUIN |
| --- | --- |

BOUIN

| | BREM-SUR-MER |
| --- | --- |

BREM-SUR-MER

| | BRÉTIGNOLLES-SUR-MER |
| --- | --- |

BRÉTIGNOLLES-SUR-MER

| | BRETONNIÈRE (LA) |
| --- | --- |

BRETONNIÈRE (LA)

| | CHAILLÉ-LES-MARAIS |
| --- | --- |

CHAILLÉ-LES-MARAIS

| | CHAILLÉ-SOUS-LES-ORMEAUX |
| --- | --- |

CHAILLÉ-SOUS-LES-ORMEAUX

| | CHAIX |
| --- | --- |

CHAIX

| | CHAIZE-GIRAUD (LA) |
| --- | --- |

CHAIZE-GIRAUD (LA)

| | CHAPELLE-ACHARD (LA) |
| --- | --- |

CHAPELLE-ACHARD (LA)

| | CHAMPAGNÉ-LES-MARAIS |
| --- | --- |

CHAMPAGNÉ-LES-MARAIS

| | CHAMP-SAINT-PÈRE (LE) |
| --- | --- |

CHAMP-SAINT-PÈRE (LE)

| | CHASNAIS |
| --- | --- |

CHASNAIS

| | CHÂTEAU-D'OLONNE |
| --- | --- |

CHÂTEAU-D'OLONNE

| | CHÂTEAU-GUIBERT |
| --- | --- |

CHÂTEAU-GUIBERT

| | CHÂTEAUNEUF |
| --- | --- |

CHÂTEAUNEUF

| | CLAYE (LA) |
| --- | --- |

CLAYE (LA)

| | CORPE |
| --- | --- |

CORPE

| | COUTURE (LA) |
| --- | --- |

COUTURE (LA)

| | CURZON |
| --- | --- |

CURZON

| | DAMVIX |
| --- | --- |

DAMVIX

| | DOIX |
| --- | --- |

DOIX

| | ÉPINE (L') |
| --- | --- |

ÉPINE (L')

| | FAUTE-SUR-MER (LA) |
| --- | --- |

FAUTE-SUR-MER (LA)

| | FENOUILLER (LE) |
| --- | --- |

FENOUILLER (LE)

| | FONTAINES |
| --- | --- |

FONTAINES

| | FONTENAY-LE-COMTE |
| --- | --- |

FONTENAY-LE-COMTE

| | GIROUARD (LE) |
| --- | --- |

GIROUARD (LE)

| | GIVRAND |
| --- | --- |

GIVRAND

| | GIVRE (LE) |
| --- | --- |

GIVRE (LE)

| | GROSBREUIL |
| --- | --- |

GROSBREUIL

| | GRUES |
| --- | --- |

GRUES

| | GUÉ-DE-VELLUIRE (LE) |
| --- | --- |

GUÉ-DE-VELLUIRE (LE)

| | GUÉRINIÈRE (LA) |
| --- | --- |

GUÉRINIÈRE (LA)

| | ÎLE-D'ELLE (L') |
| --- | --- |

ÎLE-D'ELLE (L')

| | ÎLE-D'OLONNE (L') |
| --- | --- |

ÎLE-D'OLONNE (L')

| | JARD-SUR-MER |
| --- | --- |

JARD-SUR-MER

| | JONCHÈRE (LA) |
| --- | --- |

JONCHÈRE (LA)

| | LAIROUX |
| --- | --- |

LAIROUX

| | LANDEVIEILLE |
| --- | --- |

LANDEVIEILLE

| | LANGON (LE) |
| --- | --- |

LANGON (LE)

| | LIEZ |
| --- | --- |

LIEZ

| | LONGÈVES |
| --- | --- |

LONGÈVES

| | LONGEVILLE-SUR-MER |
| --- | --- |

LONGEVILLE-SUR-MER

| | LUÇON |
| --- | --- |

LUÇON

| | MAGNILS-REIGNIERS (LES) |
| --- | --- |

MAGNILS-REIGNIERS (LES)

| | MAILLÉ |
| --- | --- |

MAILLÉ

| | MAILLEZAIS |
| --- | --- |

MAILLEZAIS

| | MAREUIL-SUR-LAY-DISSAIS |
| --- | --- |

MAREUIL-SUR-LAY-DISSAIS

| | MAZEAU (LE) |
| --- | --- |

MAZEAU (LE)

| | MONTREUIL |
| --- | --- |

MONTREUIL

| | MOREILLES |
| --- | --- |

MOREILLES

| | MOTHE-ACHARD (LA) |
| --- | --- |

MOTHE-ACHARD (LA)

| | MOUTIERS-LES-MAUXFAITS |
| --- | --- |

MOUTIERS-LES-MAUXFAITS

| | MOUTIERS-SUR-LE-LAY |
| --- | --- |

MOUTIERS-SUR-LE-LAY

| | MOUZEUIL-SAINT-MARTIN |
| --- | --- |

MOUZEUIL-SAINT-MARTIN

| | NALLIERS |
| --- | --- |

NALLIERS

| | NIEUL-LE-DOLENT |
| --- | --- |

NIEUL-LE-DOLENT

| | NIEUL-SUR-L'AUTISE |
| --- | --- |

NIEUL-SUR-L'AUTISE

| | NOIRMOUTIER-EN-L'ÎLE |
| --- | --- |

NOIRMOUTIER-EN-L'ÎLE

| | NOTRE-DAME-DE-MONTS |
| --- | --- |

NOTRE-DAME-DE-MONTS

| | OLONNE-SUR-MER |
| --- | --- |

OLONNE-SUR-MER

| | ORBRIE (L') |
| --- | --- |

ORBRIE (L')

| | OULMES |
| --- | --- |

OULMES

| | PÉAULT |
| --- | --- |

PÉAULT

| | PERRIER (LE) |
| --- | --- |

PERRIER (LE)

| | PETOSSE |
| --- | --- |

PETOSSE

| | PISSOTTE |
| --- | --- |

PISSOTTE

| | POIRÉ-SUR-VELLUIRE (LE) |
| --- | --- |

POIRÉ-SUR-VELLUIRE (LE)

| | POIROUX |
| --- | --- |

POIROUX

| | POUILLÉ |
| --- | --- |

POUILLÉ

| | PUYRAVAULT |
| --- | --- |

PUYRAVAULT

| | ROSNAY |
| --- | --- |

ROSNAY

| | SABLES-D'OLONNE (LES) |
| --- | --- |

SABLES-D'OLONNE (LES)

| | SAINT-AUBIN-LA-PLAINE |
| --- | --- |

SAINT-AUBIN-LA-PLAINE

| | SAINT-AVAUGOURD-DES-LANDES |
| --- | --- |

SAINT-AVAUGOURD-DES-LANDES

| | SAINT-BENOIST-SUR-MER |
| --- | --- |

SAINT-BENOIST-SUR-MER

| | SAINT-CYR-EN-TALMONDAIS |
| --- | --- |

SAINT-CYR-EN-TALMONDAIS

| | SAINT-DENIS-DU-PAYRÉ |
| --- | --- |

SAINT-DENIS-DU-PAYRÉ

| | SAINT-ÉTIENNE-DE-BRILLOUET |
| --- | --- |

SAINT-ÉTIENNE-DE-BRILLOUET

| | SAINTE-FOY |
| --- | --- |

SAINTE-FOY

| | SAINTE-GEMME-LA-PLAINE |
| --- | --- |

SAINTE-GEMME-LA-PLAINE

| | SAINT-GERVAIS |
| --- | --- |

SAINT-GERVAIS

| | SAINT-GILLES-CROIX-DE-VIE |
| --- | --- |

SAINT-GILLES-CROIX-DE-VIE

| | SAINTE-HERMINE |
| --- | --- |

SAINTE-HERMINE

| | SAINT-HILAIRE-DE-RIEZ |
| --- | --- |

SAINT-HILAIRE-DE-RIEZ

| | SAINT-HILAIRE-DES-LOGES |
| --- | --- |

SAINT-HILAIRE-DES-LOGES

| | SAINT-HILAIRE-LA-FORÊT |
| --- | --- |

SAINT-HILAIRE-LA-FORÊT

| | SAINT-JEAN-DE-BEUGNÉ |
| --- | --- |

SAINT-JEAN-DE-BEUGNÉ

| | SAINT-JEAN-DE-MONTS |
| --- | --- |

SAINT-JEAN-DE-MONTS

| | SAINT-JULIEN-DES-LANDES |
| --- | --- |

SAINT-JULIEN-DES-LANDES

| | SAINT-MARTIN-DE-FRAIGNEAU |
| --- | --- |

SAINT-MARTIN-DE-FRAIGNEAU

| | SAINT-MATHURIN |
| --- | --- |

SAINT-MATHURIN

| | SAINT-MICHEL-EN-L'HERM |
| --- | --- |

SAINT-MICHEL-EN-L'HERM

| | SAINT-MICHEL-LE-CLOUCQ |
| --- | --- |

SAINT-MICHEL-LE-CLOUCQ

| | SAINTE-PEXINE |
| --- | --- |

SAINTE-PEXINE

| | SAINT-PIERRE-LE-VIEUX |
| --- | --- |

SAINT-PIERRE-LE-VIEUX

| | SAINTE-RADEGONDE-DES-NOYERS |
| --- | --- |

SAINTE-RADEGONDE-DES-NOYERS

| | SAINT-RÉVÉREND |
| --- | --- |

SAINT-RÉVÉREND

| | SAINT-SIGISMOND |
| --- | --- |

SAINT-SIGISMOND

| | SAINT-URBAIN |
| --- | --- |

SAINT-URBAIN

| | SAINT-VINCENT-SUR-GRAON |
| --- | --- |

SAINT-VINCENT-SUR-GRAON

| | SAINT-VINCENT-SUR-JARD |
| --- | --- |

SAINT-VINCENT-SUR-JARD

| | SALLERTAINE |
| --- | --- |

SALLERTAINE

| | SÉRIGNÉ |
| --- | --- |

SÉRIGNÉ

| | TABLIER (LE) |
| --- | --- |

TABLIER (LE)

| | TAILLÉE (LA) |
| --- | --- |

TAILLÉE (LA)

| | TALMONT-SAINT-HILAIRE |
| --- | --- |

TALMONT-SAINT-HILAIRE

| | TRANCHE-SUR-MER (LA) |
| --- | --- |

TRANCHE-SUR-MER (LA)

| | TRIAIZE |
| --- | --- |

TRIAIZE

| | VAIRÉ |
| --- | --- |

VAIRÉ

| | VELLUIRE |
| --- | --- |

VELLUIRE

| | VIX |
| --- | --- |

VIX

| | VOUILLÉ-LES-MARAIS |
| --- | --- |

VOUILLÉ-LES-MARAIS

| | XANTON-CHASSENON |
| --- | --- |

XANTON-CHASSENON

---