# Eiropas Savienības L 94/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 94 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 1. aprīlis |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 94

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 1. aprīlis

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 531/2006 (2006. gada 31. marts), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 532/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē, kuru piemēro no 2006. gada 1. aprila | 3 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 533/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu | 6 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 534/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko nosaka korektīvo summu kompensācijai par labību | 8 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 535/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko nosaka iesala eksportam piemērojamās kompensācijas | 10 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 536/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko nosaka kompensācijai par iesalu piemērojamu korekciju | 12 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 537/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko nosaka kompensācijas, kuras piemērojamas labības un rīsa nozares produktiem, kurus piegādā Kopienas un valstu pārtikas palīdzības pasākumos | 14 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 538/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko nosaka minimālās pārdošanas cenas 6. individuālajam uzaicinājumam uz konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1898/2005 | 16 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 539/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko nosaka maksimālo atbalsta apjomu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu sakarā ar 6. individuālo uzaicinājumu uz saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1898/2005 paredzēto pastāvīgo konkursu | 18 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 540/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko nosaka maksimālo atbalstu par koncentrētu sviestu pirmajā individuālajā uzaicinājumā uz 6. konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1898/2005 | 20 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 541/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 343/2006, ar kuru sāk sviesta iepirkšanu dažās dalībvalstīs laika posmam no 2006. gada 1. marta līdz 31. augustam | 21 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 542/2006 (2006. gada 31. marts), ar kuru nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu attiecībā uz 38. atsevišķo konkursa uzaicinājumu, kas izsludināts saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2771/1999 minēto pastāvīgo konkursu | 22 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 543/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko nosaka vājpiena pulvera minimālo pārdošanas cenu 37. individuālajam uzaicinājumam uz konkursu, kas izplatīts saskaņā ar spēkā esošajiem konkursu izziņošanas noteikumiem (EK) Nr. 214/2001 | 23 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 544/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I Pielikumā, un šādu kompensāciju apjomu noteikšanas kritērijus | 24 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 545/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1464/2004 attiecībā uz atļaujas nosacījumiem par dzīvnieku barības piedevu Monteban, kas pieder kokcidiostatu un citu zāļu grupai (
  1
  ) | 26 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 546/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz skrepi slimības valsts kontroles programmām un papildu garantijām, nosaka dažas atkāpes no Lēmumā 2003/100/EK noteiktajām prasībām un atceļ Regulu (EK) Nr. 1874/2003 | 28 |
| | * | Komisijas Direktīva 2006/37/EK (2006. gada 30. marts), ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2002/46/EK attiecībā uz dažu vielu iekļaušanu (
  1
  ) | 32 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 531/2006 (2006. gada 31. marts), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 532/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē, kuru piemēro no 2006. gada 1. aprila

3

Komisijas Regula (EK) Nr. 533/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

6

Komisijas Regula (EK) Nr. 534/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko nosaka korektīvo summu kompensācijai par labību

8

Komisijas Regula (EK) Nr. 535/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko nosaka iesala eksportam piemērojamās kompensācijas

10

Komisijas Regula (EK) Nr. 536/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko nosaka kompensācijai par iesalu piemērojamu korekciju

12

Komisijas Regula (EK) Nr. 537/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko nosaka kompensācijas, kuras piemērojamas labības un rīsa nozares produktiem, kurus piegādā Kopienas un valstu pārtikas palīdzības pasākumos

14

Komisijas Regula (EK) Nr. 538/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko nosaka minimālās pārdošanas cenas 6. individuālajam uzaicinājumam uz konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1898/2005

16

Komisijas Regula (EK) Nr. 539/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko nosaka maksimālo atbalsta apjomu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu sakarā ar 6. individuālo uzaicinājumu uz saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1898/2005 paredzēto pastāvīgo konkursu

18

Komisijas Regula (EK) Nr. 540/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko nosaka maksimālo atbalstu par koncentrētu sviestu pirmajā individuālajā uzaicinājumā uz 6. konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1898/2005

20

Komisijas Regula (EK) Nr. 541/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 343/2006, ar kuru sāk sviesta iepirkšanu dažās dalībvalstīs laika posmam no 2006. gada 1. marta līdz 31. augustam

21

Komisijas Regula (EK) Nr. 542/2006 (2006. gada 31. marts), ar kuru nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu attiecībā uz 38. atsevišķo konkursa uzaicinājumu, kas izsludināts saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2771/1999 minēto pastāvīgo konkursu

22

Komisijas Regula (EK) Nr. 543/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko nosaka vājpiena pulvera minimālo pārdošanas cenu 37. individuālajam uzaicinājumam uz konkursu, kas izplatīts saskaņā ar spēkā esošajiem konkursu izziņošanas noteikumiem (EK) Nr. 214/2001

23

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 544/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I Pielikumā, un šādu kompensāciju apjomu noteikšanas kritērijus

24

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 545/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1464/2004 attiecībā uz atļaujas nosacījumiem par dzīvnieku barības piedevu Monteban, kas pieder kokcidiostatu un citu zāļu grupai (
  1
  )

Monteban

1

26

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 546/2006 (2006. gada 31. marts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz skrepi slimības valsts kontroles programmām un papildu garantijām, nosaka dažas atkāpes no Lēmumā 2003/100/EK noteiktajām prasībām un atceļ Regulu (EK) Nr. 1874/2003

28

*

Komisijas Direktīva 2006/37/EK (2006. gada 30. marts), ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2002/46/EK attiecībā uz dažu vielu iekļaušanu (
  1
  )

1

32

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 19. janvāris) par valsts atbalstu, ko Itālija plāno īstenot attiecībā uz uzņēmumiem Società Consortile De Tomaso srl un UAZ Europa srl, abas no kurām pieder De Tomaso grupai
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 40)

   (
  1
  ) | 34 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 16. marts) par atbalsta shēmu C 8/2004 (ex NN 164/2003) nodokļu atvieglojumu veidā, ko Itālija īstenojusi biržas sarakstā jauniekļauto uzņēmējsabiedrību labā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 591)

   (
  1
  ) | 42 |
| | * | Komisijas Lēmuma projekts (2005. gada 21. septembris) par valsts atbalstu Nr. C 5/2004 (ex N 609/2003), ko Vācija gatavojas piešķirt Kronoply

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 3497)

   (
  1
  ) | 50 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 19. janvāris) par valsts atbalstu, ko Itālija plāno īstenot attiecībā uz uzņēmumiem Società Consortile De Tomaso srl un UAZ Europa srl, abas no kurām pieder De Tomaso grupai
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 40)

   (
  1
  )

Società Consortile De Tomaso srl

UAZ Europa srl

De Tomaso

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 40)

1

34

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 16. marts) par atbalsta shēmu C 8/2004 (ex NN 164/2003) nodokļu atvieglojumu veidā, ko Itālija īstenojusi biržas sarakstā jauniekļauto uzņēmējsabiedrību labā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 591)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 591)

1

42

*

Komisijas Lēmuma projekts (2005. gada 21. septembris) par valsts atbalstu Nr. C 5/2004 (ex N 609/2003), ko Vācija gatavojas piešķirt Kronoply

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 3497)

   (
  1
  )

Kronoply

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 3497)

1

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 1.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 531/2006

(2006. gada 31. marts),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 1. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 31. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 31. martā Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 97,5 |
| 204 | 47,9 |
| 212 | 102,0 |
| 999 | 82,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 137,9 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 146,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 118,3 |
| 204 | 47,5 |
| 999 | 82,9 |
| 0805 10 20 | 052 | 67,6 |
| 204 | 39,5 |
| 212 | 50,7 |
| 220 | 43,3 |
| 400 | 58,7 |
| 624 | 65,4 |
| 999 | 54,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 41,3 |
| 624 | 59,3 |
| 999 | 50,3 |
| 0808 10 80 | 388 | 84,7 |
| 400 | 127,4 |
| 404 | 101,5 |
| 508 | 81,6 |
| 512 | 72,3 |
| 524 | 73,0 |
| 528 | 84,2 |
| 720 | 83,9 |
| 804 | 133,3 |
| 999 | 93,5 |
| 0808 20 50 | 388 | 88,9 |
| 512 | 76,8 |
| 528 | 57,1 |
| 720 | 44,1 |
| 999 | 66,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

97,5

204

47,9

212

102,0

999

82,5

0707 00 05

052

137,9

628

155,5

999

146,7

0709 90 70

052

118,3

204

47,5

999

82,9

0805 10 20

052

67,6

204

39,5

212

50,7

220

43,3

400

58,7

624

65,4

999

54,2

0805 50 10

052

41,3

624

59,3

999

50,3

0808 10 80

388

84,7

400

127,4

404

101,5

508

81,6

512

72,3

524

73,0

528

84,2

720

83,9

804

133,3

999

93,5

0808 20 50

388

88,9

512

76,8

528

57,1

720

44,1

999

66,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 1.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 532/2006

(2006. gada 31. marts),

ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē, kuru piemēro no 2006. gada 1. aprila

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003, ar ko izveido labības tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96, ar ko izstrādā Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumus attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē (2), un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. pantā paredzēts, ka, ievedot minētās Regulas 1. pantā uzskaitītos produktus, tiek iekasētas kopējā muitas tarifa nodevu likmes. Taču šā panta 2. punktā minētajiem produktiem ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šiem produktiem, tos ievedot, palielinot to par 55 % un atskaitot CIF importa cenu, kas piemērojama attiecīgajai kravai. Taču šī nodeva nedrīkst pārsniegt muitas tarifa nodevu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. pantā paredzēts, ka, ievedot minētās Regulas 1. pantā uzskaitītos produktus, tiek iekasētas kopējā muitas tarifa nodevu likmes. Taču šā panta 2. punktā minētajiem produktiem ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šiem produktiem, tos ievedot, palielinot to par 55 % un atskaitot CIF importa cenu, kas piemērojama attiecīgajai kravai. Taču šī nodeva nedrīkst pārsniegt muitas tarifa nodevu likmi.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 3. punktu CIF importēšanas cenas aprēķina, par pamatu ņemot attiecīgā produkta raksturīgās cenas pasaules tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 3. punktu CIF importēšanas cenas aprēķina, par pamatu ņemot attiecīgā produkta raksturīgās cenas pasaules tirgū.

| (3) | Regulā (EK) Nr. 1249/96 ir sīki izstrādāti noteikumi, lai piemērotu Regulu (EK) Nr. 1784/2003 attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (EK) Nr. 1249/96 ir sīki izstrādāti noteikumi, lai piemērotu Regulu (EK) Nr. 1784/2003 attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē.

| (4) | Ievedmuitas nodokli piemēro, kamēr nosaka jaunu nodokli un tas stājas spēkā. |
| --- | --- |

(4)

Ievedmuitas nodokli piemēro, kamēr nosaka jaunu nodokli un tas stājas spēkā.

| (5) | Lai nodrošinātu ievedmuitas režīma normālu funkcionēšanu, ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai jāņem reprezentatīvā tirgus likmes, kas konstatētas atsauces perioda laikā. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu ievedmuitas režīma normālu funkcionēšanu, ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai jāņem reprezentatīvā tirgus likmes, kas konstatētas atsauces perioda laikā.

| (6) | Piemērojot Regulu (EK) Nr. 1249/96, jānosaka ievedmuitas nodoklis saskaņā ar šās Regulas pielikumu, |
| --- | --- |

(6)

Piemērojot Regulu (EK) Nr. 1249/96, jānosaka ievedmuitas nodoklis saskaņā ar šās Regulas pielikumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minētie labības nozares ievedmuitas nodokļi ir noteikti šās Regulas I pielikumā, pamatojoties uz II pielikumā minēto informāciju.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 1. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 31. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1110/2003 (OV L 158, 27.6.2003., 12. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2006. gada 1. aprīļa

| KN kods | Preču nosaukums | Ievedmuita (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Augstas kvalitātes cietie kvieši | 0,00 |
| vidējas kvalitātes | 0,00 |
| zemas kvalitātes | 0,00 |
| 1001 90 91 | Parastas kviešu sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Parasti augstas kvalitātes kvieši, izņemot sēklu | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rudzi | 40,21 |
| 1005 10 90 | Kukurūzas sēklas, izņemot hibrīdu | 58,86 |
| 1005 90 00 | Kukurūza, izņemot sēklas (2) | 58,86 |
| 1007 00 90 | Graudu sorgo, izņemot hibrīdu sēšanai | 40,21 |

KN kods

Preču nosaukums

Ievedmuita (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Augstas kvalitātes cietie kvieši

0,00

vidējas kvalitātes

0,00

zemas kvalitātes

0,00

1001 90 91

Parastas kviešu sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Parasti augstas kvalitātes kvieši, izņemot sēklu

0,00

1002 00 00

Rudzi

40,21

1005 10 90

Kukurūzas sēklas, izņemot hibrīdu

58,86

1005 90 00

Kukurūza, izņemot sēklas (2)

58,86

1007 00 90

Graudu sorgo, izņemot hibrīdu sēšanai

40,21

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu (Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkts), importētājs var saņemt nodevu samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūrā, vai |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūrā, vai

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Īrijā, Apvienotajā Karalistē, Dānijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Īrijā, Apvienotajā Karalistē, Dānijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs saņem vienotas likmes samazinājumu 24 EUR/t, ja tiek pildīti nosacījumi, kas izstrādāti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā.

---

II PIELIKUMS

Muitas nodokļu aprēķināšanas elementi

laika posmam no 17.3.2006–30.3.2006

| 1) | Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:











  Biržas kotējumi | Mineapole | Čikāga | Mineapole | Mineapole | Mineapole | Mineapole |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkti (% proteīnu 12 % mitrumā) | HRS2 | YC3 | HAD2 | vidējā kvalitāte (1) | zema kvalitāte (2) | ASV mieži 2 |
| Kotējums (EUR/t) | 135,05 (3) | 72,34 | 177,97 | 167,97 | 147,97 | 104,21 |
| Subsīdija par Persijas līča reģionu (EUR/t) | 41,14 | 13,22 | — | | | — |
| Subsīdija par Lielo Ezeru reģionu (EUR/t) | — | — | — | | | — |

1)

Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:

Biržas kotējumi

Mineapole

Čikāga

Mineapole

Mineapole

Mineapole

Mineapole

Produkti (% proteīnu 12 % mitrumā)

HRS2

YC3

HAD2

vidējā kvalitāte (1)

zema kvalitāte (2)

ASV mieži 2

Kotējums (EUR/t)

135,05 (3)

72,34

177,97

167,97

147,97

104,21

Subsīdija par Persijas līča reģionu (EUR/t)

41,14

13,22

—

—

Subsīdija par Lielo Ezeru reģionu (EUR/t)

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:
  Frakts/izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama 16,89 EUR/t; Lielo Ezeru reģions–Roterdama — EUR/t. |
| --- | --- |

2)

Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:

Frakts/izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama 16,89 EUR/t; Lielo Ezeru reģions–Roterdama — EUR/t.

| 3) | Subsīdijas Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3)

Subsīdijas Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Atskaitījums 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 1. punkts)

(2)  Atskaitījums 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 3. pants)

(3)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts)

---

| 1.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/6

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 533/2006

(2006. gada 31. marts),

ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembris Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp Regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp Regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2). |
| --- | --- |

(2)

Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2).

| (3) | Attiecībā uz kviešu un rudzu miltiem, putraimiem un rupja maluma miltiem, šiem produktiem piemērojamo kompensāciju aprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz kviešu un rudzu miltiem, putraimiem un rupja maluma miltiem, šiem produktiem piemērojamo kompensāciju aprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95.

| (4) | Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa. |
| --- | --- |

(4)

Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa.

| (5) | Kompensāciju nosaka reizi mēnesī. To starplaikā var mainīt. |
| --- | --- |

(5)

Kompensāciju nosaka reizi mēnesī. To starplaikā var mainīt.

| (6) | Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju kā norādīts pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju kā norādīts pielikumā.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem produktiem, kurus izved dabīgā veidā, izņemot iesalu, ir norādītas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 1. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 31. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 31. marta Regulai, ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).







  C01 | : | Visas trešās valstis, izņemot Albāniju, Bulgāriju, Rumāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Lihtenšteinu un Šveici. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

C01

:

Visas trešās valstis, izņemot Albāniju, Bulgāriju, Rumāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Lihtenšteinu un Šveici.

---

| 1.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/8

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 534/2006

(2006. gada 31. marts),

ar ko nosaka korektīvo summu kompensācijai par labību

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 15. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 14. panta 2. punktu kompensācija, ko labības eksportam piemēro izvešanas atļaujas pieprasījuma iesniegšanas dienā, pēc lūguma ir jāpiemēro eksportam visā atļaujas derīguma laikposmā. Šajā gadījumā kompensāciju var koriģēt. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 14. panta 2. punktu kompensācija, ko labības eksportam piemēro izvešanas atļaujas pieprasījuma iesniegšanas dienā, pēc lūguma ir jāpiemēro eksportam visā atļaujas derīguma laikposmā. Šajā gadījumā kompensāciju var koriģēt.

| (2) | Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1501/95, ar ko nosaka Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas dažus nosacījumus jautājumā par eksporta kompensāciju piešķiršanu un pasākumiem, kas jāveic traucējumu gadījumā labības nozarē (2), ļauj noteikt korektīvo summu attiecībā uz produktiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. pauta a), b) un c) punktā. Šo korekciju aprēķina, ņemot vērā faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1501/95, ar ko nosaka Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas dažus nosacījumus jautājumā par eksporta kompensāciju piešķiršanu un pasākumiem, kas jāveic traucējumu gadījumā labības nozarē (2), ļauj noteikt korektīvo summu attiecībā uz produktiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. pauta a), b) un c) punktā. Šo korekciju aprēķina, ņemot vērā faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā.

| (3) | Situācija pasaules tirgū vai noteiktu tirgu īpašas prasības var likt noteikt dažādu korektīvo summu atkarībā no galamērķa. |
| --- | --- |

(3)

Situācija pasaules tirgū vai noteiktu tirgu īpašas prasības var likt noteikt dažādu korektīvo summu atkarībā no galamērķa.

| (4) | Korektīvā summa jānosaka vienlaicīgi ar kompensāciju un saskaņā ar tādu pašu procedūru. To var mainīt laikposmā starp divām noteikšanām. |
| --- | --- |

(4)

Korektīvā summa jānosaka vienlaicīgi ar kompensāciju un saskaņā ar tādu pašu procedūru. To var mainīt laikposmā starp divām noteikšanām.

| (5) | Saskaņā ar minētajiem punktiem korektīvā summa jānosaka atbilstīgi šīs regulas pielikumam. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar minētajiem punktiem korektīvā summa jānosaka atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Korektīvā summa iepriekš noteiktajām kompensācijām to produktu eksportam, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. pauta a), b) un c) punktā, izņemot iesalu, ir noteikta šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 1. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 31. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 31. marta Regulai, ar ko nosaka korektīvo summu kompensācijai par labību

| (EUR/t) |
| --- |
| Produkta kods | Galamērķis | Laikposms
  4 | 1. termiņš
  5 | 2. termiņš
  6 | 3. termiņš
  7 | 4. termiņš
  8 | 5. termiņš
  9 | 6. termiņš
  10 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | –0,46 | –0,46 | –15,00 | –15,00 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | –0,46 | –0,46 | –15,00 | –15,00 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | –0,46 | –0,46 | –15,00 | –15,00 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | –0,63 | –0,63 | –20,00 | –20,00 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | –0,59 | –0,59 | –19,00 | –19,00 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | –0,54 | –0,54 | –18,00 | –18,00 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | –0,50 | –0,50 | –17,00 | –17,00 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | –0,47 | –0,47 | –15,00 | –15,00 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| N.B. Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Skaitliskie galamērķu kodi ir Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).







  C01 | : | Visas trešās valstis, izņemot Albāniju, Bulgāriju, Rumāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Lihtenšteinu un Šveici. |
| C02 | : | Alžīrija, Saūda Arābija, Bahreina, Ēgipte, Apvienotie Arābu Emirāti, Irāna, Irāka, Izraēla, Jordānija, Kuveita, Libāna, Lībija, Maroka, Mauritānija, Omāna, Katara, Sīrija, Tunisija un Jemena. |
| C03 | : | Visas trešās valstis, izņemot Bulgāriju, Norvēġiju, Rumāniju, Šveici un Lihtenšteinu. |

(EUR/t)

Produkta kods

Galamērķis

Laikposms

4

1. termiņš

5

2. termiņš

6

3. termiņš

7

4. termiņš

8

5. termiņš

9

6. termiņš

10

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

–0,46

–0,46

–15,00

–15,00

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

–0,46

–0,46

–15,00

–15,00

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

–0,46

–0,46

–15,00

–15,00

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

–0,63

–0,63

–20,00

–20,00

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

–0,59

–0,59

–19,00

–19,00

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

–0,54

–0,54

–18,00

–18,00

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

–0,50

–0,50

–17,00

–17,00

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

–0,47

–0,47

–15,00

–15,00

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

N.B. Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi ir Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

C01

:

Visas trešās valstis, izņemot Albāniju, Bulgāriju, Rumāniju, Horvātiju, Bosniju-Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Lihtenšteinu un Šveici.

C02

:

Alžīrija, Saūda Arābija, Bahreina, Ēgipte, Apvienotie Arābu Emirāti, Irāna, Irāka, Izraēla, Jordānija, Kuveita, Libāna, Lībija, Maroka, Mauritānija, Omāna, Katara, Sīrija, Tunisija un Jemena.

C03

:

Visas trešās valstis, izņemot Bulgāriju, Norvēġiju, Rumāniju, Šveici un Lihtenšteinu.

---

| 1.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/10

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 535/2006

(2006. gada 31. marts),

ar ko nosaka iesala eksportam piemērojamās kompensācijas

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp minētās regulas 1. pantā uzskaitīto produktu cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp minētās regulas 1. pantā uzskaitīto produktu cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2). |
| --- | --- |

(2)

Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2).

| (3) | Iesalam piemērojamā kompensācija jāaprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Iesalam piemērojamā kompensācija jāaprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95.

| (4) | Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa. |
| --- | --- |

(4)

Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa.

| (5) | Kompensācija jānosaka reizi mēnesī. Tā var tikt mainīta starplaikā. |
| --- | --- |

(5)

Kompensācija jānosaka reizi mēnesī. Tā var tikt mainīta starplaikā.

| (6) | Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju, kā norādīts pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju, kā norādīts pielikumā.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas par iesalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta c) punktā, ir noteiktas kā norādīts, pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 1. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 31. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 31. marta Regulai, ar ko nosaka iesala eksportam piemērojamās kompensācijas

| Produktu kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Galamērķu skaitliskie kodi ir Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). |

Produktu kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Galamērķu skaitliskie kodi ir Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

---

| 1.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/12

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 536/2006

(2006. gada 31. marts),

ar ko nosaka kompensācijai par iesalu piemērojamu korekciju

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 15. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 14. panta 2. punktu, kompensācija, ko labības eksportam piemēro izvešanas atļaujas pieprasījuma iesniegšanas dienā, pēc lūguma ir jāpiemēro eksportam visā atļaujas derīguma laikposmā. Šajā gadījumā kompensāciju var koriģēt. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 14. panta 2. punktu, kompensācija, ko labības eksportam piemēro izvešanas atļaujas pieprasījuma iesniegšanas dienā, pēc lūguma ir jāpiemēro eksportam visā atļaujas derīguma laikposmā. Šajā gadījumā kompensāciju var koriģēt.

| (2) | Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2), ļauj noteikt korekcijas summu attiecībā uz iesalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Šo korekciju aprēķina, ņemot vērā faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2), ļauj noteikt korekcijas summu attiecībā uz iesalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Šo korekciju aprēķina, ņemot vērā faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā.

| (3) | Atbilstīgi minētajiem noteikumiem jānosaka korekcija saskaņā ar šās regulas pielikumu. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstīgi minētajiem noteikumiem jānosaka korekcija saskaņā ar šās regulas pielikumu.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 15. panta 3. punktā minētā korekcija, kas piemērojama iepriekš noteiktajām eksporta kompensācijām par iesalu, ir noteikta pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 1. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 31. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 31. marta Regulai, ar ko nosaka kompensācijai par iesalu piemērojamu korekciju

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Galamērķu skaitliskie kodi ir Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

| (EUR/t) |
| --- |
| Produktu kods | Galamērķis | Laika posms
  4 | 1. termiņš
  5 | 2. termiņš
  6 | 3. termiņš
  7 | 4. termiņš
  8 | 5. termiņš
  9 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Produktu kods

Galamērķis

Laika posms

4

1. termiņš

5

2. termiņš

6

3. termiņš

7

4. termiņš

8

5. termiņš

9

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Produktu kods | Galamērķis | 6. termiņš
  10 | 7. termiņš
  11 | 8. termiņš
  12 | 9. termiņš
  1 | 10. termiņš
  2 | 11. termiņš
  3 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Produktu kods

Galamērķis

6. termiņš

10

7. termiņš

11

8. termiņš

12

9. termiņš

1

10. termiņš

2

11. termiņš

3

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 1.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 537/2006

(2006. gada 31. marts),

ar ko nosaka kompensācijas, kuras piemērojamas labības un rīsa nozares produktiem, kurus piegādā Kopienas un valstu pārtikas palīdzības pasākumos

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembris Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punkta,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3072/95 par rīsu tirgus kopējo organizāciju (2), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 1974. gada 21. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2681/74 par Kopienas finansējumu izdevumiem, kas saistīti ar lauksaimniecības produktu piegādi pārtikas palīdzībā (3), 2. pantā paredzēts, ka Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa sedz to izdevumu daļu, kas atbilst eksporta kompensācijām, kādas attiecīgajā jomā noteiktas saskaņā ar Kopienas noteikumiem. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 1974. gada 21. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2681/74 par Kopienas finansējumu izdevumiem, kas saistīti ar lauksaimniecības produktu piegādi pārtikas palīdzībā (3), 2. pantā paredzēts, ka Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa sedz to izdevumu daļu, kas atbilst eksporta kompensācijām, kādas attiecīgajā jomā noteiktas saskaņā ar Kopienas noteikumiem.

| (2) | Lai vienkāršotu budžeta izstrādi un pārvaldīšanu attiecībā uz Kopienas darbībām pārtikas palīdzībā un ļautu dalībvalstīm būt informētām par Kopienas iesaistes līmeni valsts darbībās pārtikas palīdzības jomā, ir jānosaka par šīm darbībām piešķiramo kompensāciju apjoms. |
| --- | --- |

(2)

Lai vienkāršotu budžeta izstrādi un pārvaldīšanu attiecībā uz Kopienas darbībām pārtikas palīdzībā un ļautu dalībvalstīm būt informētām par Kopienas iesaistes līmeni valsts darbībās pārtikas palīdzības jomā, ir jānosaka par šīm darbībām piešķiramo kompensāciju apjoms.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantā un Regulas (EK) Nr. 3072/95 13. pantā paredzētos vispārējos noteikumus un piemērošanas noteikumus attiecībā uz eksporta kompensācijām minētajās operācijās piemēro mutatis mutandis. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantā un Regulas (EK) Nr. 3072/95 13. pantā paredzētos vispārējos noteikumus un piemērošanas noteikumus attiecībā uz eksporta kompensācijām minētajās operācijās piemēro mutatis mutandis.

| (4) | Īpašie kritēriji, kas jāņem vērā rīsu eksporta kompensācijas aprēķināšanā, ir definēti Regulas (EK) Nr. 3072/95 13. pantā. |
| --- | --- |

(4)

Īpašie kritēriji, kas jāņem vērā rīsu eksporta kompensācijas aprēķināšanā, ir definēti Regulas (EK) Nr. 3072/95 13. pantā.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecībā uz Kopienas un valstu pārtikas palīdzības pasākumiem, kas paredzēti starptautisku konvenciju vai citu papildu programmu, kā arī citu Kopienas bezmaksas piegāžu ietvaros, labības un rīsu nozares produktiem piemērojamās kompensācijas ir noteiktas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 1. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 31. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 329, 30.12.1995., 18. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 411/2002 (OV L 62, 5.3.2002., 27. lpp.).

2

(3)  OV L 288, 25.10.1974., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 31. marta Regulai, ar ko nosaka kompensācijas, kuras piemērojamas labības un rīsa nozares produktiem, kurus piegādā Kopienas un valstu pārtikas palīdzības pasākumos

| (EUR/t) |
| --- |
| Produkta kods | Kompensāciju summa |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 54,70 |
| 1102 20 10 9400 | 46,88 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 70,33 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| NB: Produktu kodi ir definēti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.). |

(EUR/t)

Produkta kods

Kompensāciju summa

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

54,70

1102 20 10 9400

46,88

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

70,33

1104 12 90 9100

0,00

NB: Produktu kodi ir definēti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

---

| 1.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/16

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 538/2006

(2006. gada 31. marts),

ar ko nosaka minimālās pārdošanas cenas 6. individuālajam uzaicinājumam uz konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1898/2005

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 9. novembra Regulu (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/99 ieviešanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (2), intervences aģentūras ar pastāvīga uzaicinājuma uz konkursu palīdzību var pārdot zināmus to rīcībā esošus sviesta intervences krājumus un var piešķirt atbalstu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu. Šīs regulas 25. pantā noteikts, ka, ņemot vērā saņemtos piedāvājumus konkursam atbildē uz katru individuālo uzaicinājumu, nosaka minimālo pārdošanas cenu sviestam un maksimālo atbalsta apmēru krējumam, sviestam un koncentrētam sviestam. Tālāk tiek noteikts, ka cena vai atbalsts var atšķirties sakarā ar iecerēto sviesta izmantošanas veidu, tā tauku saturu un pārstrādes procedūrām. Atbilstīgi jānosaka Regulas (EK) Nr. 1898/2005 28. pantā paredzētais pārstrādes garantiju apjoms. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 9. novembra Regulu (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/99 ieviešanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (2), intervences aģentūras ar pastāvīga uzaicinājuma uz konkursu palīdzību var pārdot zināmus to rīcībā esošus sviesta intervences krājumus un var piešķirt atbalstu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu. Šīs regulas 25. pantā noteikts, ka, ņemot vērā saņemtos piedāvājumus konkursam atbildē uz katru individuālo uzaicinājumu, nosaka minimālo pārdošanas cenu sviestam un maksimālo atbalsta apmēru krējumam, sviestam un koncentrētam sviestam. Tālāk tiek noteikts, ka cena vai atbalsts var atšķirties sakarā ar iecerēto sviesta izmantošanas veidu, tā tauku saturu un pārstrādes procedūrām. Atbilstīgi jānosaka Regulas (EK) Nr. 1898/2005 28. pantā paredzētais pārstrādes garantiju apjoms.

| (2) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(2)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

6. individuālajam uzaicinājumam saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1898/2005, tiek noteiktas minimālās pārdošanas cenas sviestam un intervences krājumiem un tā pārstrādes garantiju apjoms, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 1. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 31. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 308, 25.11.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2107/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 20. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Minimālās pārdošanas cenas sviestam un pārstrādes garantijas 6. individuālajā uzaicinājumā uz pastāvīgo konkursu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1898/2005

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formula | A | B |
| Iekļaušanas procedūra | Ar marķieri | Bez marķiera | Ar marķieri | Bez marķiera |
| Minimālā pārdošanas cena | Sviests ≥ 82 % | Nepārveidots | — | 210 | — | 210 |
| Koncentrēts | — | — | — | — |
| Pārstrādes garantijas | Nepārveidots | — | 79 | — | 79 |
| Koncentrēts | — | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Formula

A

B

Iekļaušanas procedūra

Ar marķieri

Bez marķiera

Ar marķieri

Bez marķiera

Minimālā pārdošanas cena

Sviests ≥ 82 %

Nepārveidots

—

210

—

210

Koncentrēts

—

—

—

—

Pārstrādes garantijas

Nepārveidots

—

79

—

79

Koncentrēts

—

—

—

—

---

| 1.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/18

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 539/2006

(2006. gada 31. marts),

ar ko nosaka maksimālo atbalsta apjomu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu sakarā ar 6. individuālo uzaicinājumu uz saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1898/2005 paredzēto pastāvīgo konkursu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 9. novembra Regulu (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 ieviešanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (2), intervences aģentūras pastāvīgos konkursos var pārdot zināmus to rīcībā esošus sviesta intervences krājumus, un var piešķirt atbalstu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu. Šīs regulas 25. pantā noteikts, ka, ņemot vērā saņemtos piedāvājumus, atbildot uz katru individuālo uzaicinājumu, nosaka minimālo pārdošanas cenu sviestam un maksimālo atbalsta apmēru par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu. Tālāk tiek noteikts, ka cena vai atbalsts var atšķirties sakarā ar iecerēto sviesta izmantošanas veidu, tā tauku saturu un pārstrādes procedūrām. Atbilstīgi jānosaka Regulā (EK) Nr. 1898/2005 paredzētais pārstrādes garantiju apmērs. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 9. novembra Regulu (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 ieviešanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (2), intervences aģentūras pastāvīgos konkursos var pārdot zināmus to rīcībā esošus sviesta intervences krājumus, un var piešķirt atbalstu par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu. Šīs regulas 25. pantā noteikts, ka, ņemot vērā saņemtos piedāvājumus, atbildot uz katru individuālo uzaicinājumu, nosaka minimālo pārdošanas cenu sviestam un maksimālo atbalsta apmēru par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu. Tālāk tiek noteikts, ka cena vai atbalsts var atšķirties sakarā ar iecerēto sviesta izmantošanas veidu, tā tauku saturu un pārstrādes procedūrām. Atbilstīgi jānosaka Regulā (EK) Nr. 1898/2005 paredzētais pārstrādes garantiju apmērs.

| (2) | Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(2)

Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

6. individuālajam uzaicinājumam saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1898/2005, šīs regulas pielikumā tiek noteikti maksimālā atbalsta apjomi par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu, kā arī 25. un 28. pantā minētais pārstrādes garantiju apjoms.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 1. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 31. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 308, 25.11.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2107/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 20. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Maksimālais atbalsta apjoms par krējumu, sviestu un koncentrētu sviestu, kā arī pārstrādes garantijas 6. individuālajam uzaicinājumam uz saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1898/2005 paredzēto pastāvīgo konkursu

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formula | A | B |
| Iekļaušanas procedūra | Ar marķieri | Bez marķiera | Ar marķieri | Bez marķiera |
| Maksimālais atbalsts | Sviests ≥ 82 % | 33,5 | 30 | — | — |
| Sviests < 82 % | — | 29,2 | — | — |
| Koncentrēts sviests | 40 | 36,5 | 40 | — |
| Krējums | — | — | 16,3 | — |
| Pārstrādes garantijas | Sviests | 37 | — | — | — |
| Koncentrēts sviests | 44 | — | 44 | — |
| Krējums | — | — | 18 | — |

(EUR/100 kg)

Formula

A

B

Iekļaušanas procedūra

Ar marķieri

Bez marķiera

Ar marķieri

Bez marķiera

Maksimālais atbalsts

Sviests ≥ 82 %

33,5

30

—

—

Sviests < 82 %

—

29,2

—

—

Koncentrēts sviests

40

36,5

40

—

Krējums

—

—

16,3

—

Pārstrādes garantijas

Sviests

37

—

—

—

Koncentrēts sviests

44

—

44

—

Krējums

—

—

18

—

---

| 1.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/20

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 540/2006

(2006. gada 31. marts),

ar ko nosaka maksimālo atbalstu par koncentrētu sviestu pirmajā individuālajā uzaicinājumā uz 6. konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1898/2005

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 9. novembra Regulu (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1255/1999 ieviešanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (2) intervences aģentūras ar pastāvīga uzaicinājuma uz konkursu palīdzību uzsāk konkursu par atbalsta piešķiršanu koncentrētam sviestam. Šīs regulas 54. pantā paredzēts, ka, ņemot vērā piedāvājumus konkursam, kas saņemti atbildē uz katru individuālo uzaicinājumu, nosaka maksimālo atbalstu koncentrētam sviestam, kurā minimālais tauku saturs sasniedz 96 %. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 9. novembra Regulu (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1255/1999 ieviešanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (2) intervences aģentūras ar pastāvīga uzaicinājuma uz konkursu palīdzību uzsāk konkursu par atbalsta piešķiršanu koncentrētam sviestam. Šīs regulas 54. pantā paredzēts, ka, ņemot vērā piedāvājumus konkursam, kas saņemti atbildē uz katru individuālo uzaicinājumu, nosaka maksimālo atbalstu koncentrētam sviestam, kurā minimālais tauku saturs sasniedz 96 %.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1898/2005 53. panta 4. punktā paredzētā gala lietotāju drošība ir jāizvirza, lai nodrošinātu, ka koncentrēto sviestu pārņem mazumtirdzniecības tirgotāji. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1898/2005 53. panta 4. punktā paredzētā gala lietotāju drošība ir jāizvirza, lai nodrošinātu, ka koncentrēto sviestu pārņem mazumtirdzniecības tirgotāji.

| (3) | Atbilstīgi saņemtiem piedāvājumiem attiecīgā līmenī jānosaka maksimālais atbalsta apjoms, kā arī tādā pašā veidā jānosaka garantijas gala lietotājiem. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstīgi saņemtiem piedāvājumiem attiecīgā līmenī jānosaka maksimālais atbalsta apjoms, kā arī tādā pašā veidā jānosaka garantijas gala lietotājiem.

| (4) | Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(4)

Piena un piena produktu pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

6. individuālajam piedāvājumam saskaņā ar pastāvīgo konkursu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1898/2005, maksimālais atbalsts, kas sniedzams par koncentrētu sviestu, kurā minimālais tauku saturs ir 96 %, kā noteikts šīs regulas 47. panta 1. apakšpunktā, sasniedz 38,8 EUR/100 kg.

Regulas (EK) Nr. 1898/2005 53. panta 4. punktā paredzēto gala patērētāju garantiju maksu nosaka 43 EUR/100 kg apmērā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 1. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 31. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 308, 25.11.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2107/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 20. lpp.).

2

---

| 1.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/21

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 541/2006

(2006. gada 31. marts),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 343/2006, ar kuru sāk sviesta iepirkšanu dažās dalībvalstīs laika posmam no 2006. gada 1. marta līdz 31. augustam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2771/1999, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (2), un jo īpaši tās 2. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 343/2006 (3) ir noteikts to dalībvalstu saraksts, kurās sāk sviesta iepirkšanu, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 343/2006 (3) ir noteikts to dalībvalstu saraksts, kurās sāk sviesta iepirkšanu, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 1. punktā.

| (2) | Pamatojoties uz jaunāko informāciju, kuru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2771/1999 8. pantu sniegusi Čehija, Komisija konstatēja, ka cenas sviesta tirgū bija zemākas par 92 % no intervences cenas divas nedēļas pēc kārtas. Tāpēc šajā dalībvalstī jāsāk sviesta iepirkšana intervencē. Tādēļ Čehija jāiekļauj sarakstā, kas noteikts Regulā (EK) Nr. 343/2006. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz jaunāko informāciju, kuru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2771/1999 8. pantu sniegusi Čehija, Komisija konstatēja, ka cenas sviesta tirgū bija zemākas par 92 % no intervences cenas divas nedēļas pēc kārtas. Tāpēc šajā dalībvalstī jāsāk sviesta iepirkšana intervencē. Tādēļ Čehija jāiekļauj sarakstā, kas noteikts Regulā (EK) Nr. 343/2006.

| (3) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 343/2006, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 343/2006,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 343/2006 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Ar šo paziņo par Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 1. punktā paredzēto sviesta iepirkšanu šādās dalībvalstīs:

| — | Čehijā, |
| --- | --- |

—

Čehijā,

| — | Vācijā, |
| --- | --- |

—

Vācijā,

| — | Igaunijā, |
| --- | --- |

—

Igaunijā,

| — | Spānijā, |
| --- | --- |

—

Spānijā,

| — | Francijā, |
| --- | --- |

—

Francijā,

| — | Itālijā, |
| --- | --- |

—

Itālijā,

| — | Īrijā, |
| --- | --- |

—

Īrijā,

| — | Nīderlandē, |
| --- | --- |

—

Nīderlandē,

| — | Polijā, |
| --- | --- |

—

Polijā,

| — | Portugālē, |
| --- | --- |

—

Portugālē,

| — | Somijā, |
| --- | --- |

—

Somijā,

| — | Zviedrijā, |
| --- | --- |

—

Zviedrijā,

| — | Apvienotajā Karalistē.” |
| --- | --- |

—

Apvienotajā Karalistē.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 1. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 31. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 333, 24.12.1999., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2107/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 20. lpp.).

2

(3)  OV L 55, 25.2.2006., 17. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 387/2006 (OV L 63, 4.3.2006., 10. lpp.).

3

---

| 1.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/22

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 542/2006

(2006. gada 31. marts),

ar kuru nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu attiecībā uz 38. atsevišķo konkursa uzaicinājumu, kas izsludināts saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2771/1999 minēto pastāvīgo konkursu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 10. panta c) punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 21. pantu Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2771/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (2), intervences aģentūras, izmantojot pastāvīgu konkursu, ir laidušas pārdošanā noteiktu to glabāšanā esošā sviesta daudzumu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 21. pantu Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2771/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (2), intervences aģentūras, izmantojot pastāvīgu konkursu, ir laidušas pārdošanā noteiktu to glabāšanā esošā sviesta daudzumu.

| (2) | Ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti pēc katra atsevišķā konkursa uzaicinājuma, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2771/1999 24.a pantu nosaka minimālo pārdošanas cenu vai nolemj piedāvājumus noraidīt. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti pēc katra atsevišķā konkursa uzaicinājuma, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2771/1999 24.a pantu nosaka minimālo pārdošanas cenu vai nolemj piedāvājumus noraidīt.

| (3) | Ņemot vērā saņemtos piedāvājumus, nosaka minimālo pārdošanas cenu. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā saņemtos piedāvājumus, nosaka minimālo pārdošanas cenu.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

38. atsevišķajā konkursā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2771/1999, kurā termiņš konkursa piedāvājumu iesniegšanai beidzās 2006. gada 28. martā, minimālo sviesta pārdošanas cenu nosaka 255,00 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 1. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 31. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 333, 24.12.1999., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1802/2005 (OV L 290, 4.11.2005., 3. lpp.).

2

---

| 1.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/23

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 543/2006

(2006. gada 31. marts),

ar ko nosaka vājpiena pulvera minimālo pārdošanas cenu 37. individuālajam uzaicinājumam uz konkursu, kas izplatīts saskaņā ar spēkā esošajiem konkursu izziņošanas noteikumiem (EK) Nr. 214/2001

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par vienotu piena un piena produktu tirgus organizēšanu (1), un it īpaši tās 10. panta c) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 2001. gada 12. janvārī pieņemtās Komisijas Regulas (EK) Nr. 214/2001 21. pantu, kas nosaka detalizētus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 īstenošanai attiecībā uz intervenci vājpiena tirgū (2), intervences aģentūras pēc pastāvīga uzaicinājuma uz konkursu piedāvā pārdošanai noteiktu daudzumu to rīcībā esoša vājpiena pulvera. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 2001. gada 12. janvārī pieņemtās Komisijas Regulas (EK) Nr. 214/2001 21. pantu, kas nosaka detalizētus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 īstenošanai attiecībā uz intervenci vājpiena tirgū (2), intervences aģentūras pēc pastāvīga uzaicinājuma uz konkursu piedāvā pārdošanai noteiktu daudzumu to rīcībā esoša vājpiena pulvera.

| (2) | Vadoties pēc piedāvājumiem, kas saņemti, atbildot uz katru individuālu uzaicinājumu uz konkursu, tiek noteikta minimālā pārdošanas cena vai pieņemts lēmums neveikt piešķīrumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 214/2001 24.a pantu. |
| --- | --- |

(2)

Vadoties pēc piedāvājumiem, kas saņemti, atbildot uz katru individuālu uzaicinājumu uz konkursu, tiek noteikta minimālā pārdošanas cena vai pieņemts lēmums neveikt piešķīrumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 214/2001 24.a pantu.

| (3) | Vadoties pēc saņemtajiem piedāvājumiem, nosakāma minimālā pārdošanas cena. |
| --- | --- |

(3)

Vadoties pēc saņemtajiem piedāvājumiem, nosakāma minimālā pārdošanas cena.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

37. individuālam uzaicinājumam uz konkursu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 214/2001, kas nosaka, ka piedāvājumu iesniegšanas periods beidzās 2006. gada 28. martā, vājpiena minimālā pārdošanas cena tiek fiksēta 120,00 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 1. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 31. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 37, 7.2.2001., 100. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1195/2005 (OV L 194, 26.7.2005., 8. lpp.).

2

---

| 1.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/24

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 544/2006

(2006. gada 31. marts),

ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I Pielikumā, un šādu kompensāciju apjomu noteikšanas kritērijus

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 6. decembra Regulu (EK) Nr. 3448/93, ar ko nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm (1), un jo īpaši tās 8. panta 3. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1043/2005 (2) uz kompensācijas sertifikātiem, kurus izsniedz vienam budžeta periodam, var pieteikties sešos atsevišķos laikposmos. Iesniegšanas termiņu piemēro pieteikumiem attiecībā uz katru no šiem laikposmiem. Uzņēmēji var iesniegt pieteikumu kompensācijas sertifikātu saņemšanai tikai attiecībā uz laikposmu līdz pirmā pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām, kas ir pēc iesniegšanas datuma. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1043/2005 (2) uz kompensācijas sertifikātiem, kurus izsniedz vienam budžeta periodam, var pieteikties sešos atsevišķos laikposmos. Iesniegšanas termiņu piemēro pieteikumiem attiecībā uz katru no šiem laikposmiem. Uzņēmēji var iesniegt pieteikumu kompensācijas sertifikātu saņemšanai tikai attiecībā uz laikposmu līdz pirmā pieteikumu iesniegšanas termiņa beigām, kas ir pēc iesniegšanas datuma.

| (2) | Piešķiršanas sistēma, ievērojot laikposmus, ir izveidota, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja būtu saņemti pieteikumi par kompensāciju lielākā apmērā nekā iespējams piešķirt, sertifikāti būtu pieejami gan tiem uzņēmējiem, kuri preces izved budžeta perioda sākumā, gan tiem, kuri preces izved budžeta perioda beigās. |
| --- | --- |

(2)

Piešķiršanas sistēma, ievērojot laikposmus, ir izveidota, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja būtu saņemti pieteikumi par kompensāciju lielākā apmērā nekā iespējams piešķirt, sertifikāti būtu pieejami gan tiem uzņēmējiem, kuri preces izved budžeta perioda sākumā, gan tiem, kuri preces izved budžeta perioda beigās.

| (3) | Ja, noslēdzot piešķiršanas sistēmā paredzētos sešus laikposmus, budžeta perioda beigās paliek pāri, summas par kurām var izsniegt kompensācijas sertifikātus, Regulas (EK) Nr. 1043/2005 38. pants atļauj Komisijai izmantot iknedēļas pieteikumu sistēmu, lai piešķirtu atlikušās summas. |
| --- | --- |

(3)

Ja, noslēdzot piešķiršanas sistēmā paredzētos sešus laikposmus, budžeta perioda beigās paliek pāri, summas par kurām var izsniegt kompensācijas sertifikātus, Regulas (EK) Nr. 1043/2005 38. pants atļauj Komisijai izmantot iknedēļas pieteikumu sistēmu, lai piešķirtu atlikušās summas.

| (4) | Nesen veiktie kompensācijas likmju samazinājumi, kuras nosaka attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, ir samazinājuši summas, par kurām saskaņā ar laikposmu sistēmu ir pieprasīti kompensācijas sertifikāti. Tāpēc piešķiršanai rezervētās summas pēdējos atsevišķajos laikposmos netika piešķirtas pilnā apmērā. |
| --- | --- |

(4)

Nesen veiktie kompensācijas likmju samazinājumi, kuras nosaka attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, ir samazinājuši summas, par kurām saskaņā ar laikposmu sistēmu ir pieprasīti kompensācijas sertifikāti. Tāpēc piešķiršanai rezervētās summas pēdējos atsevišķajos laikposmos netika piešķirtas pilnā apmērā.

| (5) | Tādēļ ir nepieciešams palielināt eksporta pasākumu pielāgojamību. Gadījumā, ja atsevišķajā laikposmā saņemto pieteikumu apjoms kompensācijas sertifikātiem ir mazāks nekā minētajā laikposmā pieejamā summa, uzņēmējiem būtu jāatļauj iesniegt pieteikumus ik nedēļu, lai kompensācijas sertifikāti tiktu izsniegti par visu atlikušo summu, kas pieejama minētajā laikposmā, par kuru pieteikumi kompensācijas sertifikātu saņemšanai vēl nav iesniegti. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ ir nepieciešams palielināt eksporta pasākumu pielāgojamību. Gadījumā, ja atsevišķajā laikposmā saņemto pieteikumu apjoms kompensācijas sertifikātiem ir mazāks nekā minētajā laikposmā pieejamā summa, uzņēmējiem būtu jāatļauj iesniegt pieteikumus ik nedēļu, lai kompensācijas sertifikāti tiktu izsniegti par visu atlikušo summu, kas pieejama minētajā laikposmā, par kuru pieteikumi kompensācijas sertifikātu saņemšanai vēl nav iesniegti.

| (6) | Pastāvošā iknedēļas kompensācijas sertifikātu piešķiršanas sistēma attiecībā uz budžeta perioda beigās pieejamo summu tādēļ būtu jāpiemēro arī attiecībā uz atlikušās summas piešķiršanu, kura ir pieejama atsevišķam laikposmam. |
| --- | --- |

(6)

Pastāvošā iknedēļas kompensācijas sertifikātu piešķiršanas sistēma attiecībā uz budžeta perioda beigās pieejamo summu tādēļ būtu jāpiemēro arī attiecībā uz atlikušās summas piešķiršanu, kura ir pieejama atsevišķam laikposmam.

| (7) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1043/2005 ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1043/2005 ir attiecīgi jāgroza.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārvaldības komitejas sniegto atzinumu par tādu apstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecības horizontālajiem jautājumiem, kuri nav uzskaitīti Līguma I pielikumā, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārvaldības komitejas sniegto atzinumu par tādu apstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecības horizontālajiem jautājumiem, kuri nav uzskaitīti Līguma I pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1043/2005 groza šādi:

| 1) | Iekļauj šādu 38.a pantu:
  “38.a pants
  1.   Ja pēc termiņa beigām, kādā jāiesniedz pieteikumi kompensācijas sertifikātu saņemšanai attiecībā uz 33. panta pirmās daļas a) līdz f) punktā minēto atsevišķo laikposmu, saskaņā ar 37. panta 2. punktu nav publicēts samazinājuma koeficients, uzņēmēji drīkst iesniegt pieteikumu kompensācijas sertifikāta saņemšanai par jebkuru atlikušo vēl nepieprasīto summu, kas pieejama par minēto laikposmu.
  Pieteikums jāiesniedz laikposmā līdz nākamā 33. panta pirmās daļas a) līdz f) punktā minētā termiņa beigām.
  2.   Dalībvalstīm jāpaziņo Komisijai par katras nedēļas laikā iesniegtajiem pieteikumiem tai sekojošajā otrdienā. Atbilstošos sertifikātus var izsniegt sākot ar pirmdienu, kura seko paziņojumam, ja vien Komisija nenorāda citādi.
  3.   Ja konkrētajā pieteikumu nedēļā saņemto pieteikumu kopējais apjoms pārsniedz atlikušo pieejamo summu, kura minēta 1. punktā, Komisija veic vienu vai vairākus šādus pasākumus:






  a) | nosaka samazinājuma koeficientu, kas piemērojams tādiem pieteikumiem kompensācijas sertifikātu saņemšanai, kuri ir iesniegti konkrētajā pieteikumu nedēļā un par kuriem ir paziņots Komisijai, un par kuriem kompensācijas sertifikāti vēl nav izsniegti; |
| --- | --- | --- |

1)

Iekļauj šādu 38.a pantu:

“38.a pants

1.   Ja pēc termiņa beigām, kādā jāiesniedz pieteikumi kompensācijas sertifikātu saņemšanai attiecībā uz 33. panta pirmās daļas a) līdz f) punktā minēto atsevišķo laikposmu, saskaņā ar 37. panta 2. punktu nav publicēts samazinājuma koeficients, uzņēmēji drīkst iesniegt pieteikumu kompensācijas sertifikāta saņemšanai par jebkuru atlikušo vēl nepieprasīto summu, kas pieejama par minēto laikposmu.

Pieteikums jāiesniedz laikposmā līdz nākamā 33. panta pirmās daļas a) līdz f) punktā minētā termiņa beigām.

2.   Dalībvalstīm jāpaziņo Komisijai par katras nedēļas laikā iesniegtajiem pieteikumiem tai sekojošajā otrdienā. Atbilstošos sertifikātus var izsniegt sākot ar pirmdienu, kura seko paziņojumam, ja vien Komisija nenorāda citādi.

3.   Ja konkrētajā pieteikumu nedēļā saņemto pieteikumu kopējais apjoms pārsniedz atlikušo pieejamo summu, kura minēta 1. punktā, Komisija veic vienu vai vairākus šādus pasākumus:

a)

nosaka samazinājuma koeficientu, kas piemērojams tādiem pieteikumiem kompensācijas sertifikātu saņemšanai, kuri ir iesniegti konkrētajā pieteikumu nedēļā un par kuriem ir paziņots Komisijai, un par kuriem kompensācijas sertifikāti vēl nav izsniegti;

| b) | norāda dalībvalstīm uz to, ka jānoraida tādi konkrētajā nedēļā iesniegtie pieteikumi, par kuriem Komisijai vēl nav paziņots; |
| --- | --- |

b)

norāda dalībvalstīm uz to, ka jānoraida tādi konkrētajā nedēļā iesniegtie pieteikumi, par kuriem Komisijai vēl nav paziņots;

| c) | aptur pieteikumu iesniegšanu kompensācijas sertifikātu saņemšanai.” |
| --- | --- |

c)

aptur pieteikumu iesniegšanu kompensācijas sertifikātu saņemšanai.”

| 2) | Regulas VI pielikuma I iedaļas piekto daļu aizstāj ar šo:
  “Pieteikuma 20. ailē iesniedzējs ieraksta vienu no šādiem vārdu savienojumiem:






  — | vārdus “33. pants” vai citus vārdus atbilstoši kompetentās iestādes prasībām, ja pieteikums attiecas uz 33. pantā minēto sertifikātu, |
| --- | --- | --- |

2)

Regulas VI pielikuma I iedaļas piekto daļu aizstāj ar šo:

“Pieteikuma 20. ailē iesniedzējs ieraksta vienu no šādiem vārdu savienojumiem:

—

vārdus “33. pants” vai citus vārdus atbilstoši kompetentās iestādes prasībām, ja pieteikums attiecas uz 33. pantā minēto sertifikātu,

| — | vārdus “38. pants” vai citus vārdus atbilstoši kompetentās iestādes prasībām, ja pieteikums attiecas uz 38. pantā minēto sertifikātu, |
| --- | --- |

—

vārdus “38. pants” vai citus vārdus atbilstoši kompetentās iestādes prasībām, ja pieteikums attiecas uz 38. pantā minēto sertifikātu,

| — | vārdus “38.a pants” vai citus vārdus atbilstoši kompetentās iestādes prasībām, ja pieteikums attiecas uz 38.a pantā minēto sertifikātu.” |
| --- | --- |

—

vārdus “38.a pants” vai citus vārdus atbilstoši kompetentās iestādes prasībām, ja pieteikums attiecas uz 38.a pantā minēto sertifikātu.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 31. martā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 318, 20.12.1993., 18. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2580/2000 (OV L 298, 25.11.2000., 5. lpp.).

1

(2)  OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 322/2006 (OV L 54, 24.2.2006., 3. lpp.).

2

---

| 1.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/26

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 545/2006

(2006. gada 31. marts),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1464/2004 attiecībā uz atļaujas nosacījumiem par dzīvnieku barības piedevu “Monteban”, kas pieder kokcidiostatu un citu zāļu grupai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi Padomes Direktīvai 70/524/EEK (2) ar zināmiem nosacījumiem tika atļauts kā piedevu lietot narazīnu (Monteban, Monteban G 100), kas pieder kokcidiostatu un citu zāļu grupai. Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1464/2004 (3) atļāva uz desmit gadiem izmantot šo piedevu gaļas cāļu barībā, saistot atļauju ar personu, kas ir atbildīga par šīs piedevas laišanu apgrozībā. Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. pantu, tika paziņots, ka šī piedeva ir ražošanā. Tā kā visa šajā noteikumā prasītā informācija tika iesniegta, šo piedevu reģistrēja Kopienas Reģistrā par lopbarības piedevām. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi Padomes Direktīvai 70/524/EEK (2) ar zināmiem nosacījumiem tika atļauts kā piedevu lietot narazīnu (Monteban, Monteban G 100), kas pieder kokcidiostatu un citu zāļu grupai. Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1464/2004 (3) atļāva uz desmit gadiem izmantot šo piedevu gaļas cāļu barībā, saistot atļauju ar personu, kas ir atbildīga par šīs piedevas laišanu apgrozībā. Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. pantu, tika paziņots, ka šī piedeva ir ražošanā. Tā kā visa šajā noteikumā prasītā informācija tika iesniegta, šo piedevu reģistrēja Kopienas Reģistrā par lopbarības piedevām.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 ir paredzēta iespēja grozīt piedevas izmantošanas atļauju pēc atļaujas turētāja pieprasījuma un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (“Iestāde”) atzinuma saņemšanas. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 ir paredzēta iespēja grozīt piedevas izmantošanas atļauju pēc atļaujas turētāja pieprasījuma un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (“Iestāde”) atzinuma saņemšanas.

| (3) | Savā 2004. gada 27. jūlijā pieņemtajā atzinumā Iestāde ierosināja noteikt maksimālo atlieku līmeni (MAL) 50 μg/kg visos gaļas cāļu mīkstajos audos un tādējādi tika uzskatīts, ka ir pietiekami piedevu neizmantot vienu dienu pirms kaušanas. Var būt nepieciešams pārskatīt šīs regulas pielikumā noteikto maksimāli pieļaujamo atlieku līmeni, ņemot vērā šīs aktīvās vielas novērtēšanas rezultātus, ko ieguvusi Eiropas Zāļu aģentūra. |
| --- | --- |

(3)

Savā 2004. gada 27. jūlijā pieņemtajā atzinumā Iestāde ierosināja noteikt maksimālo atlieku līmeni (MAL) 50 μg/kg visos gaļas cāļu mīkstajos audos un tādējādi tika uzskatīts, ka ir pietiekami piedevu neizmantot vienu dienu pirms kaušanas. Var būt nepieciešams pārskatīt šīs regulas pielikumā noteikto maksimāli pieļaujamo atlieku līmeni, ņemot vērā šīs aktīvās vielas novērtēšanas rezultātus, ko ieguvusi Eiropas Zāļu aģentūra.

| (4) | Piedevas narazīns (Monteban, Monteban G 100) izmantošanas atļaujas turētājs ierosināja grozīt atļaujas nosacījumus, iesniedzot Komisijai lūgumu ieviest Iestādes noteikto MAL. |
| --- | --- |

(4)

Piedevas narazīns (Monteban, Monteban G 100) izmantošanas atļaujas turētājs ierosināja grozīt atļaujas nosacījumus, iesniedzot Komisijai lūgumu ieviest Iestādes noteikto MAL.

| (5) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1464/2004. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1464/2004.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1464/2004 pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 31. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 378/2005 (OV L 59, 5.3.2005., 8. lpp.).

1

(2)  OV L 270, 14.12.1970., 1. lpp. Direktīva atcelta ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003.

2

(3)  OV L 270, 18.8.2004., 8. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Piedevas reģistrācijas numurs | Personas vārds un reģistrācijas numurs, kas atbild par piedevas laišanu apgrozībā | Piedeva
  (Tirdzniecības nosaukums) | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš | Maksimālais atlieku līmenis (MAL) atbilstīgos dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktīvās vielas/kg kompleksās barības |
| Kokcidiostati un citas zāļu vielas |
| “E 765 | Eli Lilly and Company Limited | Narazīns 100 g/kg
  (Monteban, Monteban G 100) | | Piedevas sastāvs: | Narazīns: 100 g aktīvās vielas/kg |

Piedevas reģistrācijas numurs

Personas vārds un reģistrācijas numurs, kas atbild par piedevas laišanu apgrozībā

Piedeva

(Tirdzniecības nosaukums)

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

Maksimālais atlieku līmenis (MAL) atbilstīgos dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos

mg aktīvās vielas/kg kompleksās barības

Kokcidiostati un citas zāļu vielas

“E 765

Eli Lilly and Company Limited

Narazīns 100 g/kg

(Monteban, Monteban G 100)

Piedevas sastāvs:

Narazīns: 100 g aktīvās vielas/kg

| | Sojas eļļa vai minerāleļļa: 10–30 g/kg |
| --- | --- |

Sojas eļļa vai minerāleļļa: 10–30 g/kg

| | Vermikulīts: 0–20 g/kg |
| --- | --- |

Vermikulīts: 0–20 g/kg

| | Termiski apstrādātas sojas pākstis vai rīsu pelavas æbr –līdz 1 kg |
| --- | --- |

Termiski apstrādātas sojas pākstis vai rīsu pelavas æbr –līdz 1 kg

| | Aktīvā viela: | Narazīns, C43H72O11 |
| --- | --- | --- |

Aktīvā viela:

Narazīns, C43H72O11

| | CAS numurs: 55134-13-9 |
| --- | --- |

CAS numurs: 55134-13-9

| | poliētera monokarboksilskābe, ko iegūst no Streptomyces aureofaciens (NRRL 8092), granulu veidā, |
| --- | --- |

poliētera monokarboksilskābe, ko iegūst no Streptomyces aureofaciens (NRRL 8092), granulu veidā,

| | narazīna A aktivitāte: ≥ 90 % |
| --- | --- |

narazīna A aktivitāte: ≥ 90 %

Gaļas cāļi

—

60

70

Vismaz 1 dienu pirms kaušanas lietot aizliegts.

Lietošanas pamācībā jānorāda:

| | “Bīstams zirgu dzimtas dzīvniekiem, tītariem un trušiem.” |
| --- | --- |

“Bīstams zirgu dzimtas dzīvniekiem, tītariem un trušiem.”

| | “Šī lopbarība satur jonoforu: vienlaicīga lietošana ar dažām ārstnieciskām vielām (piem., tiamulīnu) var būt kontrindicēta.” |
| --- | --- |

“Šī lopbarība satur jonoforu: vienlaicīga lietošana ar dažām ārstnieciskām vielām (piem., tiamulīnu) var būt kontrindicēta.”

21.8.2014.

50 μg/kg narazīna visos gaļas cāļu mīkstajos audos”

---

| 1.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/28

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 546/2006

(2006. gada 31. marts),

ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz skrepi slimības valsts kontroles programmām un papildu garantijām, nosaka dažas atkāpes no Lēmumā 2003/100/EK noteiktajām prasībām un atceļ Regulu (EK) Nr. 1874/2003

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (1), un jo īpaši tās VIII pielikuma A nodaļas I punkta b) iedaļas ii) daļu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 999/2001 paredzēts, ka dalībvalstīm jāpieņem skrepi slimības valsts kontroles programmas, ja tās atbilst konkrētiem minētajā regulā noteiktiem kritērijiem. Regulā (EK) Nr. 999/2001 paredzēts arī, ka jānosaka papildu garantijas, ko saskaņā ar minēto regulu var pieprasīt attiecībā uz Kopienas iekšējo tirdzniecību un importu. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 999/2001 paredzēts, ka dalībvalstīm jāpieņem skrepi slimības valsts kontroles programmas, ja tās atbilst konkrētiem minētajā regulā noteiktiem kritērijiem. Regulā (EK) Nr. 999/2001 paredzēts arī, ka jānosaka papildu garantijas, ko saskaņā ar minēto regulu var pieprasīt attiecībā uz Kopienas iekšējo tirdzniecību un importu.

| (2) | Komisijas 2003. gada 13. februāra Lēmumā 2003/100/EK, ar ko nosaka prasību minimumu audzēšanas programmu izveidei rezistencei pret aitu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (2), paredzēts, ka katra dalībvalsts ievieš audzēšanas ciltsdarba programmu, lai savos aitu ganāmpulkos atlasītu pret TSE rezistentas šķirņu līnijas. Šis lēmums paredz arī iespēju dalībvalstīm izdarīt atkāpi no prasības izstrādāt audzēšanas programmu, pamatojoties uz valsts kontroles programmu attiecībā uz skrepi slimību, kas iesniegta un apstiprināta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 999/2001, ja tā nodrošina aitu un kazu nobeigšanās gadījumu pastāvīgu aktīvu uzraudzību visos šīs dalībvalsts saimniecību ganāmpulkos. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2003. gada 13. februāra Lēmumā 2003/100/EK, ar ko nosaka prasību minimumu audzēšanas programmu izveidei rezistencei pret aitu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (2), paredzēts, ka katra dalībvalsts ievieš audzēšanas ciltsdarba programmu, lai savos aitu ganāmpulkos atlasītu pret TSE rezistentas šķirņu līnijas. Šis lēmums paredz arī iespēju dalībvalstīm izdarīt atkāpi no prasības izstrādāt audzēšanas programmu, pamatojoties uz valsts kontroles programmu attiecībā uz skrepi slimību, kas iesniegta un apstiprināta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 999/2001, ja tā nodrošina aitu un kazu nobeigšanās gadījumu pastāvīgu aktīvu uzraudzību visos šīs dalībvalsts saimniecību ganāmpulkos.

| (3) | Ar Komisijas 2003. gada 24. oktobra Regulu (EK) Nr. 1874/2003, ar ko apstiprina dažu dalībvalstu valsts kontroles programmas attiecībā uz skrepi slimību un nosaka papildu garantijas, kā arī piešķir atkāpes audzēšanas programmām saistībā ar aitu rezistenci pret TSE saskaņā ar Lēmumu 2003/100/EK (3) apstiprinātas Dānijas, Somijas un Zviedrijas skrepi slimības valsts kontroles programmas. |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas 2003. gada 24. oktobra Regulu (EK) Nr. 1874/2003, ar ko apstiprina dažu dalībvalstu valsts kontroles programmas attiecībā uz skrepi slimību un nosaka papildu garantijas, kā arī piešķir atkāpes audzēšanas programmām saistībā ar aitu rezistenci pret TSE saskaņā ar Lēmumu 2003/100/EK (3) apstiprinātas Dānijas, Somijas un Zviedrijas skrepi slimības valsts kontroles programmas.

| (4) | Austrija 2005. gada 18. novembrī iesniegusi Komisijai apstiprināšanai skrepi slimības valsts kontroles programmu. Komisijai 2006. gada 5. janvārī iesniegti daži šīs programmas grozījumi. Minētā programma ar grozījumiem atbilst nepieciešamajiem kritērijiem, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 999/2001. Turklāt Austrijas teritorijā skrepi slimība nav izplatīta, vai arī tās teritorijā šīs slimības vispār nav. |
| --- | --- |

(4)

Austrija 2005. gada 18. novembrī iesniegusi Komisijai apstiprināšanai skrepi slimības valsts kontroles programmu. Komisijai 2006. gada 5. janvārī iesniegti daži šīs programmas grozījumi. Minētā programma ar grozījumiem atbilst nepieciešamajiem kritērijiem, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 999/2001. Turklāt Austrijas teritorijā skrepi slimība nav izplatīta, vai arī tās teritorijā šīs slimības vispār nav.

| (5) | Pamatojoties uz minēto skrepi slimības valsts kontroles programmu, Austrijai jāpiešķir atbrīvojums attiecībā uz Lēmumā 2003/100/EK paredzēto audzēšanas programmu. Bez tam šajā regulā jānosaka papildu tirdzniecības garantijas, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļā un IX pielikuma E nodaļā. |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz minēto skrepi slimības valsts kontroles programmu, Austrijai jāpiešķir atbrīvojums attiecībā uz Lēmumā 2003/100/EK paredzēto audzēšanas programmu. Bez tam šajā regulā jānosaka papildu tirdzniecības garantijas, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļā un IX pielikuma E nodaļā.

| (6) | Dānijai, Somijai un Zviedrijai Regulā (EK) Nr. 999/2001 noteiktas dažas papildu garantijas attiecībā uz saimniecībām. Tomēr šīs papildu tirdzniecības garantijas jāgroza, lai palielinātu minēto dalībvalstu un arī Austrijas subsidiaritāti, ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas un tirgus atšķirības šajās dalībvalstīs un to, ka šajās četrās dalībvalstīs sastopamie skrepi vīrusa celmi ir dažādi. |
| --- | --- |

(6)

Dānijai, Somijai un Zviedrijai Regulā (EK) Nr. 999/2001 noteiktas dažas papildu garantijas attiecībā uz saimniecībām. Tomēr šīs papildu tirdzniecības garantijas jāgroza, lai palielinātu minēto dalībvalstu un arī Austrijas subsidiaritāti, ņemot vērā epidemioloģiskās situācijas un tirgus atšķirības šajās dalībvalstīs un to, ka šajās četrās dalībvalstīs sastopamie skrepi vīrusa celmi ir dažādi.

| (7) | Tāpēc praktisku apsvērumu dēļ un Kopienas tiesību aktu skaidrības labad vēlams atcelt Regulu EK Nr. 1874/2003, to aizstājot ar šo regulu. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc praktisku apsvērumu dēļ un Kopienas tiesību aktu skaidrības labad vēlams atcelt Regulu EK Nr. 1874/2003, to aizstājot ar šo regulu.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Skrepi slimības valsts kontroles programmu apstiprināšana

Ar šo tiek apstiprinātas šīs regulas pielikumā uzskaitīto dalībvalstu skrepi slimības valsts kontroles programmas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 999/2001 VIII pielikuma A nodaļas I punkta b) iedaļā.

2. pants

Ar saimniecībām saistītās papildu garantijas

1.   Aitu vai kazu dzimtas dzīvniekiem, kas paredzēti nosūtīšanai uz kādu no pielikumā uzskaitītajām dalībvalstīm un ir no citas dalībvalsts, kas nav uzskaitīta pielikumā, vai no trešās valsts, un kopš dzimšanas jābūt nepārtraukti turētiem saimniecībās, kuras vismaz septiņus gadus pirms dzīvnieku nosūtīšanas ir atbildušas šādiem nosacījumiem:

| a) | nav apstiprināts neviens skrepi slimības gadījums; |
| --- | --- |

a)

nav apstiprināts neviens skrepi slimības gadījums;

| b) | nav veikti nekādi skrepi slimības apkarošanas pasākumi; |
| --- | --- |

b)

nav veikti nekādi skrepi slimības apkarošanas pasākumi;

| c) | saimniecībās nav dzīvnieku, kuri identificēti kā riska dzīvnieki saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 999/2001 13. panta 1. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

c)

saimniecībās nav dzīvnieku, kuri identificēti kā riska dzīvnieki saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 999/2001 13. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

2.   Aitu vai kazu dzimtas dzīvniekiem, kas paredzēti nosūtīšanai uz kādu no pielikumā uzskaitītajām dalībvalstīm un kuri ir no citas pielikumā minētas dalībvalsts, kopš dzimšanas jābūt nepārtraukti turētiem saimniecībās, kurās neviens aitu vai kazu dzimtas dzīvnieks nav ievietots pēc oficiālajiem TSE pārvietošanas ierobežojumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 999/2001 13. panta 2. punktu vismaz septiņus gadus pirms šādu dzīvnieku nosūtīšanas dienas.

3.   Aitu vai kazu dzimtas dzīvnieku spermai, embrijiem un olšūnām, kas paredzēti nosūtīšanai uz kādu no pielikumā uzskaitītajām dalībvalstīm, jābūt iegūtiem no donoriem, kuri kopš dzimšanas pastāvīgi turēti saimniecībās, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas:

| a) | šā panta 1. punktā, ja nāk no citām dalībvalstīm, kas nav uzskaitītas pielikumā, vai no trešām valstīm; vai |
| --- | --- |

a)

šā panta 1. punktā, ja nāk no citām dalībvalstīm, kas nav uzskaitītas pielikumā, vai no trešām valstīm; vai

| b) | šā panta 2. punktā, ja nāk no citām dalībvalstīm, kas uzskaitītas šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

b)

šā panta 2. punktā, ja nāk no citām dalībvalstīm, kas uzskaitītas šīs regulas pielikumā.

3. pants

Oficiāli pārvietošanas ierobežojumi

1.   Ar šo tiek apstiprināti pielikumā minēto dalībvalstu oficiāli noteiktie pārvietošanas ierobežojumi. Tie attiecas uz saimniecībām, kas saņem aitu vai kazu dzimtas dzīvniekus vai aitu vai kazu dzimtas dzīvnieku spermu, embrijus vai olšūnas, ja:

| a) | dzīvnieki, sperma, embriji vai olšūnas ir ievestas no dalībvalsts, kura nav minēta pielikumā, vai no trešās valsts; un |
| --- | --- |

a)

dzīvnieki, sperma, embriji vai olšūnas ir ievestas no dalībvalsts, kura nav minēta pielikumā, vai no trešās valsts; un

| b) | pēdējo triju gadu laikā pirms dzīvnieku, spermas, embriju vai olšūnu nosūtīšanas dalībvalstī vai trešā valstī ir apstiprināts skrepi slimības gadījums, kā minēts a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

pēdējo triju gadu laikā pirms dzīvnieku, spermas, embriju vai olšūnu nosūtīšanas dalībvalstī vai trešā valstī ir apstiprināts skrepi slimības gadījums, kā minēts a) apakšpunktā.

2.   Šā panta 2. punktā paredzētos pārvietošanas ierobežojumus nepiemēro gadījumos, kad ieved ARR/ARR prionu proteīnu genotipa aitas vai spermu, embrijus un olšūnas no ARR/ARR prionu proteīnu genotipa donora.

4. pants

Atkāpes no prasības par audzēšanas programmas izstrādāšanu

Saskaņā ar Lēmuma 2003/100/EK 3. panta 1. punkta pirmo ievilkumu šīs regulas pielikumā uzskaitītajām dalībvalstīm ar šo piešķir atkāpes no minētā lēmuma 2. panta 1. punktā noteiktās prasības par audzēšanas programmas izstrādāšanu.

5. pants

Atcelšana

Atceļ Regulu (EK) Nr. 1874/2003.

6. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 31. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 339/2006 (OV L 55, 25.2.2006., 5. lpp.).

1

(2)  OV L 41, 14.2.2003., 41. lpp.

2

(3)  OV L 275, 25.10.2003., 12. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1472/2004 (OV L 271, 19.8.2004., 26. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Regulas 1. līdz 4. pantā minētās dalībvalstis

Dānija

Austrija

Somija

Zviedrija

---

| 1.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/32

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2006/37/EK

(2006. gada 30. marts),

ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2002/46/EK attiecībā uz dažu vielu iekļaušanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Direktīvu 2002/46/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 5. punktu,

apspriedusies ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2002/46/EK noteikti vitamīni un minerālvielas, kā arī formas, kādās tos var izmantot uztura bagātinātāju ražošanai. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2002/46/EK noteikti vitamīni un minerālvielas, kā arī formas, kādās tos var izmantot uztura bagātinātāju ražošanai.

| (2) | Direktīvas 2002/46/EK pielikumos jāiekļauj vitamīni un minerālvielas, kurus ir novērtējusi Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk tekstā “iestāde”) un par kuriem ir saņemts labvēlīgs zinātniskais vērtējums. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2002/46/EK pielikumos jāiekļauj vitamīni un minerālvielas, kurus ir novērtējusi Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk tekstā “iestāde”) un par kuriem ir saņemts labvēlīgs zinātniskais vērtējums.

| (3) | Iestāde nesen sniegusi un publiskojusi labvēlīgu zinātnisko vērtējumu par vairākiem vitamīniem un minerālvielām. |
| --- | --- |

(3)

Iestāde nesen sniegusi un publiskojusi labvēlīgu zinātnisko vērtējumu par vairākiem vitamīniem un minerālvielām.

| (4) | Ņemot vērā citu folijskābes savienojumu iekļaušanu Direktīvas 2002/46/EK II pielikumā, vielu grupas nosaukumu “folijskābe” ir lietderīgi aizstāt ar nosaukumu “folāti”. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā citu folijskābes savienojumu iekļaušanu Direktīvas 2002/46/EK II pielikumā, vielu grupas nosaukumu “folijskābe” ir lietderīgi aizstāt ar nosaukumu “folāti”.

| (5) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 2002/46/EK. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 2002/46/EK.

| (6) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2002/46/EK II pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz 2007. gada 30. aprīlim. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2006. gada 30. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 183, 12.7.2002., 51. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Direktīvas 2002/46/EK II pielikumu groza šādi.

| 1. | Iedaļā “A. Vitamīni”:






  a) | virsrakstu “10. FOLIJSKĀBE” aizstāj ar “10. FOLĀTI”; |
| --- | --- | --- |

1.

Iedaļā “A. Vitamīni”:

a)

virsrakstu “10. FOLIJSKĀBE” aizstāj ar “10. FOLĀTI”;

| b) | zem virsraksta “10. FOLĀTI” pievieno šādu rindu:






  “b) | kalcija-L-metilfolāts”. |
| --- | --- | --- |

b)

zem virsraksta “10. FOLĀTI” pievieno šādu rindu:

“b)

kalcija-L-metilfolāts”.

| 2. | Iedaļā “B. Minerālvielas” pirms “vara(II) karbonāts” iekļauj šādu rindu:
  “dzelzs bisglicināts”. |
| --- | --- |

2.

Iedaļā “B. Minerālvielas” pirms “vara(II) karbonāts” iekļauj šādu rindu:

“dzelzs bisglicināts”.

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 1.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/34

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 19. janvāris)

par valsts atbalstu, ko Itālija plāno īstenot attiecībā uz uzņēmumiem Società Consortile De Tomaso srl un UAZ Europa srl, abas no kurām pieder De Tomaso grupai

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 40)

(Autentiska ir tikai versija itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/260/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

Ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo apakšpunktu,

Ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomisko zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

Uzaicinot ieinteresētās puses iesniegt savas atsauksmes attiecībā uz šiem noteikumiem (1),

Tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2002. gada 18. decembra vēstuli Itālijas iestādes paziņoja Komisijai par plānu sniegt reģionālo atbalstu uzņēmumiem Società Consortile De Tomaso srl un UAZ Europa srl. 2003. gada 4. februārī komisija pieprasīja sīkāku informāciju. Pēc atbildes galīgā termiņa pagarināšanas lūgumiem 2003. gada 12. martā un 23. aprīlī Itālijas iestādes sniedza informāciju 2003. gada 26. maija vēstulē. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2002. gada 18. decembra vēstuli Itālijas iestādes paziņoja Komisijai par plānu sniegt reģionālo atbalstu uzņēmumiem Società Consortile De Tomaso srl un UAZ Europa srl. 2003. gada 4. februārī komisija pieprasīja sīkāku informāciju. Pēc atbildes galīgā termiņa pagarināšanas lūgumiem 2003. gada 12. martā un 23. aprīlī Itālijas iestādes sniedza informāciju 2003. gada 26. maija vēstulē.

| (2) | Komisija 2003. gada 24. jūlija vēstulē informēja Itāliju, ka ir nolēmusi uzsākt procedūru, kas attiecībā uz atbalstu izklāstīta EK Līguma 88. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2003. gada 24. jūlija vēstulē informēja Itāliju, ka ir nolēmusi uzsākt procedūru, kas attiecībā uz atbalstu izklāstīta EK Līguma 88. panta 2. punktā.

| (3) | Komisijas lēmums uzsākt procedūru bija publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt atsauksmes. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums uzsākt procedūru bija publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt atsauksmes.

| (4) | Komisija nesaņēma nekādas atsauksmes no ieinteresētajām pusēm. |
| --- | --- |

(4)

Komisija nesaņēma nekādas atsauksmes no ieinteresētajām pusēm.

| (5) | Itālija iesniedza atsauksmes, atbildot uz lēmumu, ar ko uzsāka procedūru 2003. gada 13. oktobrī. Komisija 2004. gada 6. februārī lūdz Itālijai paskaidrojumus. Komisijas amatpersonu, Itālijas iestāžu un uzņēmumu pārstāvju tikšanās notika 2004. gada 17. februārī. Itālija nosūtīja papildu informāciju 2004. gada 23. aprīļa vēstulē. Itālijas rūpniecības ministrs 2004. gada 30. aprīlī nosūtīja vēstuli Komisijai, kurā lūdza pieņemt steidzamu lēmumu šajā jautājumā. Uz šo vēstuli Komisija atbildēja 2004. gada 18. jūnijā. |
| --- | --- |

(5)

Itālija iesniedza atsauksmes, atbildot uz lēmumu, ar ko uzsāka procedūru 2003. gada 13. oktobrī. Komisija 2004. gada 6. februārī lūdz Itālijai paskaidrojumus. Komisijas amatpersonu, Itālijas iestāžu un uzņēmumu pārstāvju tikšanās notika 2004. gada 17. februārī. Itālija nosūtīja papildu informāciju 2004. gada 23. aprīļa vēstulē. Itālijas rūpniecības ministrs 2004. gada 30. aprīlī nosūtīja vēstuli Komisijai, kurā lūdza pieņemt steidzamu lēmumu šajā jautājumā. Uz šo vēstuli Komisija atbildēja 2004. gada 18. jūnijā.

II.   SĪKS ATBALSTA APRAKSTS

| (6) | Plānoto atbalstu sniegs uzņēmumiem Società Consortile De Tomaso srl un UAZ Europa srl, kas veido De Tomaso grupas (“De Tomaso”) daļu. De Tomaso grupa pašlaik aktīvi nodarbojas ar augstas klases sporta automašīnu ražošanu ļoti ierobežotos daudzumos. Saskaņā ar Itāliju De Tomaso ir mazais vai vidējais uzņēmums pēc 2001. gada 12. janvāra Komisijas Regulā (EK) Nr. 70/2001 dotās definīcijas par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam maziem un vidējiem uzņēmumiem (3) (“MVU Regula”). |
| --- | --- |

(6)

Plānoto atbalstu sniegs uzņēmumiem Società Consortile De Tomaso srl un UAZ Europa srl, kas veido De Tomaso grupas (“De Tomaso”) daļu. De Tomaso grupa pašlaik aktīvi nodarbojas ar augstas klases sporta automašīnu ražošanu ļoti ierobežotos daudzumos. Saskaņā ar Itāliju De Tomaso ir mazais vai vidējais uzņēmums pēc 2001. gada 12. janvāra Komisijas Regulā (EK) Nr. 70/2001 dotās definīcijas par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam maziem un vidējiem uzņēmumiem (3) (“MVU Regula”).

| (7) | De Tomaso plāno izveidot pilnīgi jaunu ražošanas uzņēmumu, kura nodrošinātā jauda pēc pabeigšanas būs:






  (a) | apmēram 40 000 vienību gadā apvidus automašīnas modeļa Simbir galīgā montāža, ko ražo Krievijas automobiļu rūpnīca UAZ; |
| --- | --- | --- |

(7)

De Tomaso plāno izveidot pilnīgi jaunu ražošanas uzņēmumu, kura nodrošinātā jauda pēc pabeigšanas būs:

(a)

apmēram 40 000 vienību gadā apvidus automašīnas modeļa Simbir galīgā montāža, ko ražo Krievijas automobiļu rūpnīca UAZ;

| (b) | apmēram 8 000 vienību gadā sporta sedana modeļa Vallelunga un 300 vienību gadā luksa sporta modeļa Pantera ražošana. |
| --- | --- |

(b)

apmēram 8 000 vienību gadā sporta sedana modeļa Vallelunga un 300 vienību gadā luksa sporta modeļa Pantera ražošana.

Projektu plānots uzsākt, tiklīdz Komisija apstiprinās valsts atbalstu, un pabeigt 2006.gadā. Automobiļu ražošana sāksies 2005.gadā.

| (8) | Projektu īstenos Kutro, Kalabrijā. Kalabrija ir 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktā zona, kuras reģionālā atbalsta griesti ir 50% dotācijas bruto ekvivalents (4) laikposmam no 2000.līdz 2006. gadam. |
| --- | --- |

(8)

Projektu īstenos Kutro, Kalabrijā. Kalabrija ir 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktā zona, kuras reģionālā atbalsta griesti ir 50% dotācijas bruto ekvivalents (4) laikposmam no 2000.līdz 2006. gadam.

| (9) | Saskaņā ar Itālijas iestādēm projekts ir pārvietojams un De Tomaso apsver alternatīvās vietas Timišoarā (Rumānija) Simbir modelim un Modenā (Itālija) Vallelunga un Pantera modeļiem. Ieguldījumi Timišoarā notiktu pilnīgi jaunā vietā, bet Modenā tie būtu esošās De Tomaso rūpnīcas paplašināšanā, kas pašlaik ražo augstas klases sporta automašīnu Guara modeļus ļoti ierobežotā daudzumā. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Itālijas iestādēm projekts ir pārvietojams un De Tomaso apsver alternatīvās vietas Timišoarā (Rumānija) Simbir modelim un Modenā (Itālija) Vallelunga un Pantera modeļiem. Ieguldījumi Timišoarā notiktu pilnīgi jaunā vietā, bet Modenā tie būtu esošās De Tomaso rūpnīcas paplašināšanā, kas pašlaik ražo augstas klases sporta automašīnu Guara modeļus ļoti ierobežotā daudzumā.

| (10) | Saskaņā ar paziņojumu, De Tomaso plāno ieguldīt nominālo summu EUR 218 760 000 (EUR 206 912 337 pašreizējā vērtībā, kas aprēķināta, par pamatu izmantojot 2003.gadu un diskonta likmi 5.06% (5). Kopējo ieguldījumu summu Itālijas valdība uzskatīja par piemērotu. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar paziņojumu, De Tomaso plāno ieguldīt nominālo summu EUR 218 760 000 (EUR 206 912 337 pašreizējā vērtībā, kas aprēķināta, par pamatu izmantojot 2003.gadu un diskonta likmi 5.06% (5). Kopējo ieguldījumu summu Itālijas valdība uzskatīja par piemērotu.

| (11) | Paziņotais apjoms tika garantēts atkarībā no Komisijas apstiprinājuma divos posmos divām De Tomaso grupai piederošiem uzņēmumiem. 2001. gada aprīlī apstiprināja pirmo tiešo dotāciju uzņēmumam UAZ Europa srl nominālās summas EUR 9 518 817 apmērā. 2002. gada augustā apstiprināja otro tiešo dotāciju uzņēmumam Società Consortile De Tomaso srl nominālās summas EUR 168 490 000 apmērā. Dotācijas izmaksās laikposmā no 2004.-08. gadam. Atbalstu sniedz saskaņā ar Komisijas apstiprinātajiem grafikiem (6) un to paredz Likums par ražošanas aktivitātes veicināšanas pasākumiem depresīvajos rajonos (“Likums Nr. 488/1992”) un Likums par pasākumiem valsts finansējuma racionalizēšanai (“Likums Nr. 662/1996”). |
| --- | --- |

(11)

Paziņotais apjoms tika garantēts atkarībā no Komisijas apstiprinājuma divos posmos divām De Tomaso grupai piederošiem uzņēmumiem. 2001. gada aprīlī apstiprināja pirmo tiešo dotāciju uzņēmumam UAZ Europa srl nominālās summas EUR 9 518 817 apmērā. 2002. gada augustā apstiprināja otro tiešo dotāciju uzņēmumam Società Consortile De Tomaso srl nominālās summas EUR 168 490 000 apmērā. Dotācijas izmaksās laikposmā no 2004.-08. gadam. Atbalstu sniedz saskaņā ar Komisijas apstiprinātajiem grafikiem (6) un to paredz Likums par ražošanas aktivitātes veicināšanas pasākumiem depresīvajos rajonos (“Likums Nr. 488/1992”) un Likums par pasākumiem valsts finansējuma racionalizēšanai (“Likums Nr. 662/1996”).

| (12) | Tā kā abas dotācijas attiecas uz vienu un to pašu projektu, Itālijas iestādes par tām paziņoja kopā. Tādējādi kopējā palīdzība De Tomaso grupai sastāda nominālo summu EUR 178 008 817 (EUR 155 640 104 pašreizējās vērtībās, kas aprēķināta, par pamatu izmantojot 2003. gadu un diskonta likmi 5,06%). Itālijas iestāžu paziņotā atbalsta intensitāte ir 75,22% gge. |
| --- | --- |

(12)

Tā kā abas dotācijas attiecas uz vienu un to pašu projektu, Itālijas iestādes par tām paziņoja kopā. Tādējādi kopējā palīdzība De Tomaso grupai sastāda nominālo summu EUR 178 008 817 (EUR 155 640 104 pašreizējās vērtībās, kas aprēķināta, par pamatu izmantojot 2003. gadu un diskonta likmi 5,06%). Itālijas iestāžu paziņotā atbalsta intensitāte ir 75,22% gge.

| (13) | Saskaņā ar Itālijas iestādēm nekāds cits Kopienas atbalsts vai finansējums projektam nav piešķirts. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Itālijas iestādēm nekāds cits Kopienas atbalsts vai finansējums projektam nav piešķirts.

| (14) | Komisija 2003. gada 23. jūlija lēmumā uzsākt darbu izteica šaubas, vai De Tomaso grupa kvalificējam kā MVU. Tā izteica šaubas arī attiecībā uz virkni izmaksu un ieguvumu analīzes elementiem (CBA), konkrēti:






  (a) | projektu salīdzināmību izvēlētajās un alternatīvajās vietās; |
| --- | --- | --- |

(14)

Komisija 2003. gada 23. jūlija lēmumā uzsākt darbu izteica šaubas, vai De Tomaso grupa kvalificējam kā MVU. Tā izteica šaubas arī attiecībā uz virkni izmaksu un ieguvumu analīzes elementiem (CBA), konkrēti:

(a)

projektu salīdzināmību izvēlētajās un alternatīvajās vietās;

| (b) | ieguldījumu izmaksu salīdzinājums izmaksu un ieguvumu analīzē CBA; |
| --- | --- |

(b)

ieguldījumu izmaksu salīdzinājums izmaksu un ieguvumu analīzē CBA;

| (c) | darbības izmaksu salīdzinājums CBA, ar īpašu atsauci uz darbaspēka un ārējā transporta izmaksām. |
| --- | --- |

(c)

darbības izmaksu salīdzinājums CBA, ar īpašu atsauci uz darbaspēka un ārējā transporta izmaksām.

III.   ATSAUKSMES NO ITĀLIJAS

| (15) | Itālija 2003. gada 13. oktobrī nosūtīja savas atsauksmes, reaģējot uz lēmumu par procedūru uzsākšanu. Sīkāka informācija un dokumenti tika iesniegti Komisijai sanāksmes laikā, kas notika 2004. gada 17. februārī un 2004. gada 23. un 30. aprīļa vēstulēs. |
| --- | --- |

(15)

Itālija 2003. gada 13. oktobrī nosūtīja savas atsauksmes, reaģējot uz lēmumu par procedūru uzsākšanu. Sīkāka informācija un dokumenti tika iesniegti Komisijai sanāksmes laikā, kas notika 2004. gada 17. februārī un 2004. gada 23. un 30. aprīļa vēstulēs.

| (16) | Attiecībā uz De Tomaso grupas MVU statusu Itālija sniedza sīku informāciju par īpašumtiesību struktūru, kā arī uzņēmuma Alejandro S.A. finansu atskaites un fragmentu no De Tomaso kunga testamenta. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz De Tomaso grupas MVU statusu Itālija sniedza sīku informāciju par īpašumtiesību struktūru, kā arī uzņēmuma Alejandro S.A. finansu atskaites un fragmentu no De Tomaso kunga testamenta.

| (17) | Par projektu salīdzināmību izvēlētajās un alternatīvajās vietās, pirmkārt, Itālija apstiprināja, pirmkārt, ka projektos salīdzinātas vienādas ražotnes vienādos skaitļos, par tādu pašu produkcijas sastāvu un ar vienādām cenām. Nepieciešamo ieguldījumu atšķirību alternatīvajos variantos varētu izskaidrot ar izvēlētās vietas specifiskumu, kas bija līdzīgs Itālijas ziemeļu daļai no darbaspēka izmaksu un sociālās, drošības un vides likumdošanas aktu viedokļa, bet tam nebija kvalificēta darbaspēka un stabilu rūpniecības tradīciju. |
| --- | --- |

(17)

Par projektu salīdzināmību izvēlētajās un alternatīvajās vietās, pirmkārt, Itālija apstiprināja, pirmkārt, ka projektos salīdzinātas vienādas ražotnes vienādos skaitļos, par tādu pašu produkcijas sastāvu un ar vienādām cenām. Nepieciešamo ieguldījumu atšķirību alternatīvajos variantos varētu izskaidrot ar izvēlētās vietas specifiskumu, kas bija līdzīgs Itālijas ziemeļu daļai no darbaspēka izmaksu un sociālās, drošības un vides likumdošanas aktu viedokļa, bet tam nebija kvalificēta darbaspēka un stabilu rūpniecības tradīciju.

| (18) | Saskaņā ar Itālijas iestādēm situācija alternatīvajās vietās bija ļoti atšķirīga: augsti kvalificēts darbaspēks, kā arī blīvs automobiļu industrijas piegādātāju un ražotāju tīkls bija pieejams Modenā. Timišoarā bija pieejams kvalificēts darbaspēks, kura izmaksas veidoja daļu no darbaspēka izmaksām Kutro. Timišoarai bija arī izdevīgāka loģistika Simbir modeļa ražošanai. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar Itālijas iestādēm situācija alternatīvajās vietās bija ļoti atšķirīga: augsti kvalificēts darbaspēks, kā arī blīvs automobiļu industrijas piegādātāju un ražotāju tīkls bija pieejams Modenā. Timišoarā bija pieejams kvalificēts darbaspēks, kura izmaksas veidoja daļu no darbaspēka izmaksām Kutro. Timišoarai bija arī izdevīgāka loģistika Simbir modeļa ražošanai.

| (19) | Itālija apstiprināja Kutro projekta stratēģisko nozīmi reģiona industriālajā attīstībā. Šajā kontekstā tehnoloģiskās izvēles, kas vērstas uz progresīvas ražotnes izveidošanu, kas ietvertu visinovatīvāko tehnoloģijas un iekārtas un ļautu De Tomaso patstāvīgi īstenot pētījumus un izstrādi. Alternatīvajās vietās, tieši otrādi, izvēle bija par labu tradicionālākiem tehnoloģiskajiem risinājumiem. |
| --- | --- |

(19)

Itālija apstiprināja Kutro projekta stratēģisko nozīmi reģiona industriālajā attīstībā. Šajā kontekstā tehnoloģiskās izvēles, kas vērstas uz progresīvas ražotnes izveidošanu, kas ietvertu visinovatīvāko tehnoloģijas un iekārtas un ļautu De Tomaso patstāvīgi īstenot pētījumus un izstrādi. Alternatīvajās vietās, tieši otrādi, izvēle bija par labu tradicionālākiem tehnoloģiskajiem risinājumiem.

| (20) | Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Itālija apgalvoja, ka Komisijas prasība salīdzināt pilnīgi identiskus projektus bija nepareizs un maldīgs, jo tas uzspieda salīdzināt “hipotētiskus” risinājumus, kas nebija balstīti uz uzņēmuma, kas apgūst ieguldījumus, reālo nodomu. |
| --- | --- |

(20)

Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Itālija apgalvoja, ka Komisijas prasība salīdzināt pilnīgi identiskus projektus bija nepareizs un maldīgs, jo tas uzspieda salīdzināt “hipotētiskus” risinājumus, kas nebija balstīti uz uzņēmuma, kas apgūst ieguldījumus, reālo nodomu.

| (21) | Itālija apgalvoja, ka salīdzinājums “operācija aiz operācijas” attiecībā uz ieguldījumiem alternatīvajos risinājumos, kā to prasīja Komisija attiecībā uz MVU, nebija iespējams, jo tas prasītu pilnīgu alternatīvā projekta izstrādi, ko De Tomaso varētu atļauties tikai pēc vietas izvēles. |
| --- | --- |

(21)

Itālija apgalvoja, ka salīdzinājums “operācija aiz operācijas” attiecībā uz ieguldījumiem alternatīvajos risinājumos, kā to prasīja Komisija attiecībā uz MVU, nebija iespējams, jo tas prasītu pilnīgu alternatīvā projekta izstrādi, ko De Tomaso varētu atļauties tikai pēc vietas izvēles.

| (22) | Neraugoties uz to, Itālija sniedza jaunu, detalizētāku informāciju, salīdzinot ieguldījumus Kutro un alternatīvajās vietās attiecībā uz sporta automobiļu presēšanu, metināšanu un krāsošanu (Kutro pret Modenu) un attiecībā uz Simbir modeļa galīgo (Kutro pret Timišoaru). |
| --- | --- |

(22)

Neraugoties uz to, Itālija sniedza jaunu, detalizētāku informāciju, salīdzinot ieguldījumus Kutro un alternatīvajās vietās attiecībā uz sporta automobiļu presēšanu, metināšanu un krāsošanu (Kutro pret Modenu) un attiecībā uz Simbir modeļa galīgo (Kutro pret Timišoaru).

| (23) | Saskaņā ar Itālijas pusi vairāki ieguldījumi, kas plānoti Kutro, alternatīvajā risinājumā nebūtu nepieciešami sakarā ar iespēju attiecīgajās operācijās (krāsošana un motoru testēšana) piesaistīt līgumdarbus vai nomāt esošās ražotnes (testu treks Modenas apkaimē). Attiecībā uz sporta automobiļu krāsošanu, Itālija sniedza jauna krāsošanas ceha Modenā izmaksu vērtējumu, lai parādītu, ka vietējā krāsošana Modenā izmaksātu lētāk nekā līgumdarbu piesaistīšana un tādēļ nedaudz palielinātu handikapu Kutro. Attiecībā uz motoru testēšanas stendu, Itālija norādīja, ka Kutro ražotne ļautu De Tomaso izstrādāt īpašas motoru versijas ražošanai nākotnē. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar Itālijas pusi vairāki ieguldījumi, kas plānoti Kutro, alternatīvajā risinājumā nebūtu nepieciešami sakarā ar iespēju attiecīgajās operācijās (krāsošana un motoru testēšana) piesaistīt līgumdarbus vai nomāt esošās ražotnes (testu treks Modenas apkaimē). Attiecībā uz sporta automobiļu krāsošanu, Itālija sniedza jauna krāsošanas ceha Modenā izmaksu vērtējumu, lai parādītu, ka vietējā krāsošana Modenā izmaksātu lētāk nekā līgumdarbu piesaistīšana un tādēļ nedaudz palielinātu handikapu Kutro. Attiecībā uz motoru testēšanas stendu, Itālija norādīja, ka Kutro ražotne ļautu De Tomaso izstrādāt īpašas motoru versijas ražošanai nākotnē.

| (24) | Attiecībā uz izmaksu un ieguvumu analīzes aspektiem Itālija paskaidroja, ka ievērotās atšķirības darbinieku skaitā daļēji bija saistītas ar kļūdu izmaksu un ieguvumu analīzē, kurā vadības un inženiertehniskā personāla apjoms tika nepietiekami paredzēts, un daļēji ar faktu, ka Modenā būtu vajadzīgs mazāk darbaspēka, jo krāsošanu varētu veikt ārpus uzņēmuma. Ņemot vērā šos divus faktorus, Itālija nonāca pie līdzīga nepieciešamā darbaspēka apjoma alternatīvajos risinājumos. |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz izmaksu un ieguvumu analīzes aspektiem Itālija paskaidroja, ka ievērotās atšķirības darbinieku skaitā daļēji bija saistītas ar kļūdu izmaksu un ieguvumu analīzē, kurā vadības un inženiertehniskā personāla apjoms tika nepietiekami paredzēts, un daļēji ar faktu, ka Modenā būtu vajadzīgs mazāk darbaspēka, jo krāsošanu varētu veikt ārpus uzņēmuma. Ņemot vērā šos divus faktorus, Itālija nonāca pie līdzīga nepieciešamā darbaspēka apjoma alternatīvajos risinājumos.

| (25) | Attiecībā uz ārējā transporta izmaksām Itālija sniedza jaunāko informāciju un dokumentāciju par transporta izmaksām saistībā ar Simbir modeli Timišoaras ražotnē, saskaņā ar ko ārējā transporta izmaksas nebūtu augstākas nebūtu augstākas Kutro ražotnē salīdzinājumā ar Timišoaras alternatīvu. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz ārējā transporta izmaksām Itālija sniedza jaunāko informāciju un dokumentāciju par transporta izmaksām saistībā ar Simbir modeli Timišoaras ražotnē, saskaņā ar ko ārējā transporta izmaksas nebūtu augstākas nebūtu augstākas Kutro ražotnē salīdzinājumā ar Timišoaras alternatīvu.

| (26) | Nobeigumā Itālija atzīmēja, ka garās procedūras dēļ uzņēmums cieš zaudējumus. |
| --- | --- |

(26)

Nobeigumā Itālija atzīmēja, ka garās procedūras dēļ uzņēmums cieš zaudējumus.

IV.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

| (27) | Itālijas paziņotais pasākums De Tomaso grupai veido valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Tas tiks finansēts valsts vai caur valsts līdzekļiem. Turklāt, tā kā tas veido projekta finansējuma nozīmīgu daļu, sakarā ar atbalstu Kopienā tiks izjaukta konkurence, nodrošinot De Tomaso grupai izdevīgāku stāvokli salīdzinājumā ar konkurentiem, kas nesaņem atbalstu. Visbeidzot starp dalībvalstīm automobiļu tirgū notiek plaša tirdzniecība. To Itālijas puse nav apstrīdējusi. |
| --- | --- |

(27)

Itālijas paziņotais pasākums De Tomaso grupai veido valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Tas tiks finansēts valsts vai caur valsts līdzekļiem. Turklāt, tā kā tas veido projekta finansējuma nozīmīgu daļu, sakarā ar atbalstu Kopienā tiks izjaukta konkurence, nodrošinot De Tomaso grupai izdevīgāku stāvokli salīdzinājumā ar konkurentiem, kas nesaņem atbalstu. Visbeidzot starp dalībvalstīm automobiļu tirgū notiek plaša tirdzniecība. To Itālijas puse nav apstrīdējusi.

| (28) | EK Līguma 87. panta 2. punktā ir uzskaitīti daži atbalsta veidi, kas ir atbilstīgi kopējam tirgum. Ņemot vērā atbalsta raksturu un nolūku un firmas ģeogrāfisko izvietojumu, apakšpunkti a), b) un c) nav piemērojami apspriežamajam plānam. 87. panta 3. punktā norādītas citas atbalsta formas, ko var uzskatīt par atbilstīgām kopējam tirgum. Komisija atzīmē, ka projekts atrodas Kalabrijā, kas ir reģions, kam sniedzama palīdzība saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, kuras maksimālie reģionālie griesti ir 50% no neto dotācijas ekvivalenta (nge) lieliem uzņēmumiem (7). |
| --- | --- |

(28)

EK Līguma 87. panta 2. punktā ir uzskaitīti daži atbalsta veidi, kas ir atbilstīgi kopējam tirgum. Ņemot vērā atbalsta raksturu un nolūku un firmas ģeogrāfisko izvietojumu, apakšpunkti a), b) un c) nav piemērojami apspriežamajam plānam. 87. panta 3. punktā norādītas citas atbalsta formas, ko var uzskatīt par atbilstīgām kopējam tirgum. Komisija atzīmē, ka projekts atrodas Kalabrijā, kas ir reģions, kam sniedzama palīdzība saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, kuras maksimālie reģionālie griesti ir 50% no neto dotācijas ekvivalenta (nge) lieliem uzņēmumiem (7).

| (29) | Komisija uzskata, apspriežamā atbalsta saņēmēja ir De Tomaso grupa, kas ietver uzņēmumus Società Consortile De Tomaso srl un UAZ Europa srl, kas būs atbalsta saņēmējas. De Tomaso grupa plāno ražot un montēt automobiļus. Tādējādi firma ir automobiļu rūpniecības daļa valsts atbalsta nozīmē automobiļu rūpniecībai Kopienas ietvaros (8) (“automobiļu rūpniecības pamatnoteikumi”), ko piemēro apspriežamajam projektam, tā kā par atbalstu tika paziņots Komisijai pirms 2003. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(29)

Komisija uzskata, apspriežamā atbalsta saņēmēja ir De Tomaso grupa, kas ietver uzņēmumus Società Consortile De Tomaso srl un UAZ Europa srl, kas būs atbalsta saņēmējas. De Tomaso grupa plāno ražot un montēt automobiļus. Tādējādi firma ir automobiļu rūpniecības daļa valsts atbalsta nozīmē automobiļu rūpniecībai Kopienas ietvaros (8) (“automobiļu rūpniecības pamatnoteikumi”), ko piemēro apspriežamajam projektam, tā kā par atbalstu tika paziņots Komisijai pirms 2003. gada 1. janvāra.

| (30) | Gan kopējās projekta izmaksas, gan atbalsta apjoms pārsniedz paziņojuma slieksni automobiļu rūpniecības pamatnoteikumos. Šādi sliekšņi ir: (i) projekta kopējās izmaksas līdzinās EUR 50 miljoniem, (ii) kopējais bruto atbalsts projektam, vienalga valsts atbalsts vai no Kopienas instrumentiem, līdzinās EUR 5 miljoniem Paziņojot par piedāvāto palīdzību De Tomaso grupai, Itālijas iestādes ir ievērojušas Līguma 88. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(30)

Gan kopējās projekta izmaksas, gan atbalsta apjoms pārsniedz paziņojuma slieksni automobiļu rūpniecības pamatnoteikumos. Šādi sliekšņi ir: (i) projekta kopējās izmaksas līdzinās EUR 50 miljoniem, (ii) kopējais bruto atbalsts projektam, vienalga valsts atbalsts vai no Kopienas instrumentiem, līdzinās EUR 5 miljoniem Paziņojot par piedāvāto palīdzību De Tomaso grupai, Itālijas iestādes ir ievērojušas Līguma 88. panta 3. punktu.

| (31) | Atbilstoši automobiļu rūpniecības pamatnoteikumiem Komisijai jānodrošina tas, ka sniegtais atbalsts ir gan nepieciešams projekta īstenošanai, gan proporcionāls problēmu smagumam, kuras ar to ir paredzēts risināt. Gan nepieciešamības, gan proporcionalitātes pārbaudījumiem jābūt apmierinošiem, lai Komisija autorizētu valsts atbalstu automobiļu rūpniecībā. |
| --- | --- |

(31)

Atbilstoši automobiļu rūpniecības pamatnoteikumiem Komisijai jānodrošina tas, ka sniegtais atbalsts ir gan nepieciešams projekta īstenošanai, gan proporcionāls problēmu smagumam, kuras ar to ir paredzēts risināt. Gan nepieciešamības, gan proporcionalitātes pārbaudījumiem jābūt apmierinošiem, lai Komisija autorizētu valsts atbalstu automobiļu rūpniecībā.

| (32) | Saskaņā ar automobiļu rūpniecības pamatnoteikumu 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu, lai parādītu reģionālā atbalsta nepieciešamību, atbalsta saņēmējam skaidri jāpierāda, ka tam ir ekonomiski dzīvotspējīga alternatīva vieta šim projektam. Ja projekts paredz esošas rūpnīcas modernizāciju un racionalizāciju, vai, ja nav ne jaunas, ne esošas alternatīvas ražošanas vietas, kas spētu saņemt apspriežamos ieguldījumus grupas ietvaros, uzņēmums būtu spiests īstenot projektu izvēlētajā vietā, pat ja atbalsts netiktu sniegts. Tādēļ nekādu reģionālo atbalstu nevar atļaut projektam, kas nav ģeogrāfiski mobils. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar automobiļu rūpniecības pamatnoteikumu 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu, lai parādītu reģionālā atbalsta nepieciešamību, atbalsta saņēmējam skaidri jāpierāda, ka tam ir ekonomiski dzīvotspējīga alternatīva vieta šim projektam. Ja projekts paredz esošas rūpnīcas modernizāciju un racionalizāciju, vai, ja nav ne jaunas, ne esošas alternatīvas ražošanas vietas, kas spētu saņemt apspriežamos ieguldījumus grupas ietvaros, uzņēmums būtu spiests īstenot projektu izvēlētajā vietā, pat ja atbalsts netiktu sniegts. Tādēļ nekādu reģionālo atbalstu nevar atļaut projektam, kas nav ģeogrāfiski mobils.

| (33) | Šajā gadījumā projekta ģeogrāfiskā alternatīva Kutro būtu montēt Simbir modeli Timišoarā (Rumānija) un Vallelunga un Pantera modeļus ražot Modenā (Itālija). Komisija uzskata, ka Itālija ir iesniegusi pietiekamus dokumentālos pierādījumus, lai šādu prasību atbalstītu. Sniegtie pierādījumi ietver alternatīvo vietu, plānu un izvietojumu tehniski ekonomisko pamatojumu un potenciālo iekārtu piegādātāju piedāvājumus. |
| --- | --- |

(33)

Šajā gadījumā projekta ģeogrāfiskā alternatīva Kutro būtu montēt Simbir modeli Timišoarā (Rumānija) un Vallelunga un Pantera modeļus ražot Modenā (Itālija). Komisija uzskata, ka Itālija ir iesniegusi pietiekamus dokumentālos pierādījumus, lai šādu prasību atbalstītu. Sniegtie pierādījumi ietver alternatīvo vietu, plānu un izvietojumu tehniski ekonomisko pamatojumu un potenciālo iekārtu piegādātāju piedāvājumus.

| (34) | Ņemot vērā ieguldījumu raksturu (jauns projekts pilnīgi jaunā vietā) un pamatojoties uz saņemtajiem dokumentiem, Komisija secina, ka projekts ir mobils un ka tam pastāv dzīvotspējīga alternatīva vieta. |
| --- | --- |

(34)

Ņemot vērā ieguldījumu raksturu (jauns projekts pilnīgi jaunā vietā) un pamatojoties uz saņemtajiem dokumentiem, Komisija secina, ka projekts ir mobils un ka tam pastāv dzīvotspējīga alternatīva vieta.

| (35) | Saskaņā ar automobiļu rūpniecības pamatnoteikumu 3. panta 2. punkta b) apakšpunktu Komisija nosaka, vai izmaksas, kas saistītas ar projekta mobilitātes aspektiem, ir atbilstošas. Saskaņā ar automobiļu rūpniecības pamatnoteikumu 3. panta 2. punkta c) apakšpunktu Komisijai ir jānodrošina, ka plānotais atbalsts ir proporcionāls reģionālajai problēmai, kurasrisināšanai tas ir iecerēts. Šajā nolūkā izmanto izmaksu un ieguvumu analīzi. |
| --- | --- |

(35)

Saskaņā ar automobiļu rūpniecības pamatnoteikumu 3. panta 2. punkta b) apakšpunktu Komisija nosaka, vai izmaksas, kas saistītas ar projekta mobilitātes aspektiem, ir atbilstošas. Saskaņā ar automobiļu rūpniecības pamatnoteikumu 3. panta 2. punkta c) apakšpunktu Komisijai ir jānodrošina, ka plānotais atbalsts ir proporcionāls reģionālajai problēmai, kurasrisināšanai tas ir iecerēts. Šajā nolūkā izmanto izmaksu un ieguvumu analīzi.

| (36) | Ņemot vērā mobilitātes elementus, izmaksu un ieguvumu analīze salīdzina izmaksas, kas rastos investoram projekta īstenošanā apspriežamajā reģionā ar tām, kas rastos identiskam projektam citā vietā. Tas ļauj noteikt specifiskus trūkumus attiecīgajā atbalstāmajā reģionā. Komisija autorizē reģionālo atbalstu tādās reģionālā handikapa robežās, kas rodas ieguldījumu rezultātā salīdzinātajā rūpnīcā. |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā mobilitātes elementus, izmaksu un ieguvumu analīze salīdzina izmaksas, kas rastos investoram projekta īstenošanā apspriežamajā reģionā ar tām, kas rastos identiskam projektam citā vietā. Tas ļauj noteikt specifiskus trūkumus attiecīgajā atbalstāmajā reģionā. Komisija autorizē reģionālo atbalstu tādās reģionālā handikapa robežās, kas rodas ieguldījumu rezultātā salīdzinātajā rūpnīcā.

| (37) | Saskaņā ar automobiļu rūpniecības pamatnoteikumu 3. panta 2. punkta c) apakšpunktu darbības apgrūtinājumi Kutro salīdzinājumā ar Timišoaru un Modenu izmaksu un ieguvumu analīzē tiek vērtēti par piecu gadu periodu, jo projektu plānots īstenot jaunā vietā. Itālijas iestāžu izdevumu un ieguvumu analīzē ietvertais laika periods ir 2005.-09., tas ir trīs gadi (9) no ražošanas sākuma atbilstīgi automobiļu rūpniecības pamatnoteikumu I pielikuma 3. panta 3. punktam. Paziņotajā izdevumu un ieguvumu analīzē norādīts neto izmaksu handikaps EUR 158 248 977 apmērā pēc pašreizējās vērtības, rūpnīcas izvietojumā Kutro, salīdzinot ar alternatīvajām vietām. Līdz ar to projekta “reģionālā handikapa attiecība” būtu 76.48% (10). |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar automobiļu rūpniecības pamatnoteikumu 3. panta 2. punkta c) apakšpunktu darbības apgrūtinājumi Kutro salīdzinājumā ar Timišoaru un Modenu izmaksu un ieguvumu analīzē tiek vērtēti par piecu gadu periodu, jo projektu plānots īstenot jaunā vietā. Itālijas iestāžu izdevumu un ieguvumu analīzē ietvertais laika periods ir 2005.-09., tas ir trīs gadi (9) no ražošanas sākuma atbilstīgi automobiļu rūpniecības pamatnoteikumu I pielikuma 3. panta 3. punktam. Paziņotajā izdevumu un ieguvumu analīzē norādīts neto izmaksu handikaps EUR 158 248 977 apmērā pēc pašreizējās vērtības, rūpnīcas izvietojumā Kutro, salīdzinot ar alternatīvajām vietām. Līdz ar to projekta “reģionālā handikapa attiecība” būtu 76.48% (10).

| (38) | Komisija uzsver tādu iepriekšēju tehnisku iebildumu, ka Itālijas iesniegtajā izmaksu un ieguvumu analīzē attiecīgo skaitļu diskontēšanai par pamatu ņemts 2003.gads. Pareizais gads būtu 2002., kas ir paziņošanas gads Komisijai par plānoto atbalstu. Tomēr, tā kā piemērotā diskonta likme par 2002.gadu (5.06%) ir pareiza, references gada maiņa nekādā veidā neietekmē būtiskās attiecības un skaitļus un tādēļ to var saglabāt. |
| --- | --- |

(38)

Komisija uzsver tādu iepriekšēju tehnisku iebildumu, ka Itālijas iesniegtajā izmaksu un ieguvumu analīzē attiecīgo skaitļu diskontēšanai par pamatu ņemts 2003.gads. Pareizais gads būtu 2002., kas ir paziņošanas gads Komisijai par plānoto atbalstu. Tomēr, tā kā piemērotā diskonta likme par 2002.gadu (5.06%) ir pareiza, references gada maiņa nekādā veidā neietekmē būtiskās attiecības un skaitļus un tādēļ to var saglabāt.

| (39) | Pievēršoties izdevumu un ieguvumu analīzes būtībai, Komisija ir novērtējusi Itālijas sniegto informāciju, izmantojot ārējo automobiļu rūpniecības ekspertu palīdzību. Vērtējums ir apstiprinājis šaubas, kas izteiktas lēmumā uzsākt oficiālus procesus attiecībā uz projektu salīdzināmību Kutro un alternatīvajā vietā. Apsvērumi, kas noveda pie šādiem secinājumiem ir izklāstīti zemāk no 40.līdz 63. punktam. |
| --- | --- |

(39)

Pievēršoties izdevumu un ieguvumu analīzes būtībai, Komisija ir novērtējusi Itālijas sniegto informāciju, izmantojot ārējo automobiļu rūpniecības ekspertu palīdzību. Vērtējums ir apstiprinājis šaubas, kas izteiktas lēmumā uzsākt oficiālus procesus attiecībā uz projektu salīdzināmību Kutro un alternatīvajā vietā. Apsvērumi, kas noveda pie šādiem secinājumiem ir izklāstīti zemāk no 40.līdz 63. punktam.

| (40) | Kā norādīts lēmumā par oficiāla izpētes procesa uzsākšanu, Komisija ir konsekventi interpretējusi prasību par “identiskiem projektiem” automobiļu rūpniecības pamatnoteikumos, ka tā nozīmē projektus, kas attiecas uz salīdzināmu auto transportlīdzekļu ražošanu, salīdzināmos daudzumos, un kas ietver salīdzināmus ražošanas procesus. Komisija parasti pieņem, ka var būt atšķirības projektos, ko īsteno dažādās vietās, piemēram, attiecībā uz gala produkcijas kvalitātes līmeni vai dažādām ražotnes automatizācijas pakāpēm kā darbaspēka pašizmaksas funkciju. Tomēr Komisija nepieņem būtiski atšķirīgu projektu salīdzinājumu, kur vienā no vietām tiks veikti būtiski ieguldījumi iekārtās un mašīnās, kamēr salīdzināmajā vietā nekādi ieguldījumi attiecīgajā ražošanā netiks veiktas. |
| --- | --- |

(40)

Kā norādīts lēmumā par oficiāla izpētes procesa uzsākšanu, Komisija ir konsekventi interpretējusi prasību par “identiskiem projektiem” automobiļu rūpniecības pamatnoteikumos, ka tā nozīmē projektus, kas attiecas uz salīdzināmu auto transportlīdzekļu ražošanu, salīdzināmos daudzumos, un kas ietver salīdzināmus ražošanas procesus. Komisija parasti pieņem, ka var būt atšķirības projektos, ko īsteno dažādās vietās, piemēram, attiecībā uz gala produkcijas kvalitātes līmeni vai dažādām ražotnes automatizācijas pakāpēm kā darbaspēka pašizmaksas funkciju. Tomēr Komisija nepieņem būtiski atšķirīgu projektu salīdzinājumu, kur vienā no vietām tiks veikti būtiski ieguldījumi iekārtās un mašīnās, kamēr salīdzināmajā vietā nekādi ieguldījumi attiecīgajā ražošanā netiks veiktas.

| (41) | Šajā gadījumā Itālijas sniegtā informācija nav ļāvusi Komisijai pilnībā salīdzināt ieguldījumu izmaksas. Atbildot uz lēmumu uzsākt procedūras, Itālija savās atsauksmēs apgalvoja, ka salīdzinājums “operācija pret operāciju” attiecībā uz ieguldījumiem alternatīvajos risinājumos, kā to prasīja Komisija izmaksu un ieguvumu analīzē, nav īstenojams. Tiešām, saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju projekti izvēlētajā vietā Kutro un alternatīvajās vietās Modenā un Timišoarā ir būtiski atšķirīgi no ieguldījumu tehnoloģiskā satura un vertikālās diferenciācijas viedokļa. |
| --- | --- |

(41)

Šajā gadījumā Itālijas sniegtā informācija nav ļāvusi Komisijai pilnībā salīdzināt ieguldījumu izmaksas. Atbildot uz lēmumu uzsākt procedūras, Itālija savās atsauksmēs apgalvoja, ka salīdzinājums “operācija pret operāciju” attiecībā uz ieguldījumiem alternatīvajos risinājumos, kā to prasīja Komisija izmaksu un ieguvumu analīzē, nav īstenojams. Tiešām, saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju projekti izvēlētajā vietā Kutro un alternatīvajās vietās Modenā un Timišoarā ir būtiski atšķirīgi no ieguldījumu tehnoloģiskā satura un vertikālās diferenciācijas viedokļa.

| (42) | Ņemot vērā šo ierobežojumu, Komisija ir pārbaudījusi pieejamo informāciju ar mērķi izprast tos iemeslus, kas ir pamatā dažādiem ieguldījumu izvēles variantiem, un pārliecināties, vai būtiskā atšķirība ieguldījumu izmaksās ir pieņemama izmaksu un ieguvumu analīzes ietvaros. Veicot novērtējumu, Komisija neapstrīd faktu, ka dažādās vietās projekti var būt ļoti atšķirīgi, piemēram, dažādu rūpniecisko lēmumu rezultātā. Tomēr Komisijai ir jāpārliecinās par to, ka izmaksu un ieguvumu analīze ir nozīmīgs izvēlētās vietas specifiskā handikapa vērtēšanas līdzeklis. To var izdarīt tikai tad, ja alternatīvie projekti ir salīdzināmi. |
| --- | --- |

(42)

Ņemot vērā šo ierobežojumu, Komisija ir pārbaudījusi pieejamo informāciju ar mērķi izprast tos iemeslus, kas ir pamatā dažādiem ieguldījumu izvēles variantiem, un pārliecināties, vai būtiskā atšķirība ieguldījumu izmaksās ir pieņemama izmaksu un ieguvumu analīzes ietvaros. Veicot novērtējumu, Komisija neapstrīd faktu, ka dažādās vietās projekti var būt ļoti atšķirīgi, piemēram, dažādu rūpniecisko lēmumu rezultātā. Tomēr Komisijai ir jāpārliecinās par to, ka izmaksu un ieguvumu analīze ir nozīmīgs izvēlētās vietas specifiskā handikapa vērtēšanas līdzeklis. To var izdarīt tikai tad, ja alternatīvie projekti ir salīdzināmi.

| (43) | Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka ieguldījumu izmaksas Kutro ir daudz augstākas, nekā alternatīvajās vietās attiecībā uz zemi, ēkām un celtniecību, mašīnām un iekārtām, instrumentiem un presformām un piegādātāju sniegto mehānisko apstrādi. Attiecībā uz zemes, ēku un celtniecības izmaksām Komisija uzskata, ka izmaksu un ieguvumu analīzē parādītā atšķirība (EUR 41 530 657 Kutro pret EUR 10 084 237 alternatīvā) var būt saistīta, no vienas puses, ar to, ka šie aktīvi ir daudz lētāki Rumānijā nekā Itālijā un, no otras puses, ar to, ka De Tomaso grupai Modenā jau pieder zeme un daļa no ēkām, kas varētu būt nepieciešamas projektam. |
| --- | --- |

(43)

Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka ieguldījumu izmaksas Kutro ir daudz augstākas, nekā alternatīvajās vietās attiecībā uz zemi, ēkām un celtniecību, mašīnām un iekārtām, instrumentiem un presformām un piegādātāju sniegto mehānisko apstrādi. Attiecībā uz zemes, ēku un celtniecības izmaksām Komisija uzskata, ka izmaksu un ieguvumu analīzē parādītā atšķirība (EUR 41 530 657 Kutro pret EUR 10 084 237 alternatīvā) var būt saistīta, no vienas puses, ar to, ka šie aktīvi ir daudz lētāki Rumānijā nekā Itālijā un, no otras puses, ar to, ka De Tomaso grupai Modenā jau pieder zeme un daļa no ēkām, kas varētu būt nepieciešamas projektam.

| (44) | Pretēji tam, attiecībā uz mašīnām un iekārtām, instrumentiem un presformām un piegādātāju sniegto mehānisko apstrādi De Tomaso tās būtu jāpērk lielākoties no jauna gan Kutro, gan alternatīvajās vietās. Attiecībā uz tiem aktīviem, ko parasti pērk starptautiskā mērogā, lielās atšķirības ieguldījumu izmaksās (EUR 165 381 681 Kutro pret EUR 75 624 552 alternatīvā) var izskaidrot tikai ar to faktu, ka projekts Kutro paredz augstāku automatizācijas līmeni un lielāku vertikālo integrāciju. |
| --- | --- |

(44)

Pretēji tam, attiecībā uz mašīnām un iekārtām, instrumentiem un presformām un piegādātāju sniegto mehānisko apstrādi De Tomaso tās būtu jāpērk lielākoties no jauna gan Kutro, gan alternatīvajās vietās. Attiecībā uz tiem aktīviem, ko parasti pērk starptautiskā mērogā, lielās atšķirības ieguldījumu izmaksās (EUR 165 381 681 Kutro pret EUR 75 624 552 alternatīvā) var izskaidrot tikai ar to faktu, ka projekts Kutro paredz augstāku automatizācijas līmeni un lielāku vertikālo integrāciju.

| (45) | Komisija ir novērtējusi pieejamo informāciju, lai pārliecinātos par to, vai šīs izmaksu atšķirības ir saistītas ar dažādo vietu īpašajiem apstākļiem un vai tās ir atbilstošas izmaksu un ieguvumu analīzes salīdzināmības prasībām. |
| --- | --- |

(45)

Komisija ir novērtējusi pieejamo informāciju, lai pārliecinātos par to, vai šīs izmaksu atšķirības ir saistītas ar dažādo vietu īpašajiem apstākļiem un vai tās ir atbilstošas izmaksu un ieguvumu analīzes salīdzināmības prasībām.

| (46) | Komisija atzīmē, ka Itālija izmaksu atšķirības starp Kutro un Timišoaru galvenokārt attiecina uz augstākām darbaspēka izmaksām (augstāks automatizācijas līmenis paredz darbinieku skaita samazinājumu) un stingrākām sociālajām, drošības un vides tiesībām (tiek prasīts, lai jaunākās un sarežģītākās iekārtas tam atbilstu). No Itālijas viedokļa izmaksu atšķirība starp Kutro un Modenu galvenokārt ir sakarā ar zemāk kvalificētu darbaspēku (manuālo prasmju trūkuma kompensācijai nepieciešams vairāk automatizācijas) un stabila piegādātāju tīkla trūkumu (nepieciešams vairāk vertikālās integrācijas). |
| --- | --- |

(46)

Komisija atzīmē, ka Itālija izmaksu atšķirības starp Kutro un Timišoaru galvenokārt attiecina uz augstākām darbaspēka izmaksām (augstāks automatizācijas līmenis paredz darbinieku skaita samazinājumu) un stingrākām sociālajām, drošības un vides tiesībām (tiek prasīts, lai jaunākās un sarežģītākās iekārtas tam atbilstu). No Itālijas viedokļa izmaksu atšķirība starp Kutro un Modenu galvenokārt ir sakarā ar zemāk kvalificētu darbaspēku (manuālo prasmju trūkuma kompensācijai nepieciešams vairāk automatizācijas) un stabila piegādātāju tīkla trūkumu (nepieciešams vairāk vertikālās integrācijas).

| (47) | Komisija pieņem, ka šie faktori var izraisīt ieguldījumu izmaksu palielinājumu. Tomēr tā neuzskata, ka ar to nav izskaidrojama ļoti lielās izmaksu atšķirības apspriežamajā gadījumā. |
| --- | --- |

(47)

Komisija pieņem, ka šie faktori var izraisīt ieguldījumu izmaksu palielinājumu. Tomēr tā neuzskata, ka ar to nav izskaidrojama ļoti lielās izmaksu atšķirības apspriežamajā gadījumā.

| (48) | Pirmkārt, tādam maza apjoma ražotājam kā De Tomaso līmenis, līdz kuram automatizācija var palīdzēt samazināt darbinieku skaitu, ir ierobežots: ieguldījumi automatizācijā atmaksājas tikai liela vai ļoti liela apjoma ražošanā. Tiešām, salīdzinājumā ar alternatīvām, Kutro risinājums nedos nekādus darbaspēka ietaupījumus. Saskaņā ar izmaksu un ieguvumu analīzes skaitļiem, 2009.gadā Kutro strādājošo skaits būtu 786 salīdzinājumā ar 685 kopā Modenā un Timišoarā. Pat ņemot vērā augsto vertikālās integrācijas līmeni Kutro (sakarā ar ko nepieciešams vairāk darbaspēka operācijām, ko veic uz vietas), ir acīm redzami, ka augstāks automatizācijas līmenis nedod nekādus ietaupījumus saistībā ar nodarbināto strādnieku skaitu. |
| --- | --- |

(48)

Pirmkārt, tādam maza apjoma ražotājam kā De Tomaso līmenis, līdz kuram automatizācija var palīdzēt samazināt darbinieku skaitu, ir ierobežots: ieguldījumi automatizācijā atmaksājas tikai liela vai ļoti liela apjoma ražošanā. Tiešām, salīdzinājumā ar alternatīvām, Kutro risinājums nedos nekādus darbaspēka ietaupījumus. Saskaņā ar izmaksu un ieguvumu analīzes skaitļiem, 2009.gadā Kutro strādājošo skaits būtu 786 salīdzinājumā ar 685 kopā Modenā un Timišoarā. Pat ņemot vērā augsto vertikālās integrācijas līmeni Kutro (sakarā ar ko nepieciešams vairāk darbaspēka operācijām, ko veic uz vietas), ir acīm redzami, ka augstāks automatizācijas līmenis nedod nekādus ietaupījumus saistībā ar nodarbināto strādnieku skaitu.

| (49) | Otrkārt, lai gan ir sociālās, darba drošības un vides aizsardzības tiesības Itālijā ir daudz stingrākas nekā Rumānijā un tādēļ var prasīt lielākus ieguldījumius, šo faktoru nevajadzētu novērtēt pārāk augstu. Pieņemot lēmumus par vidēja līdz ilgtermiņa ieguldījumiem, automobiļu ražotāji ņem vērā gan perspektīvās tiesības, gan pastāvošos likumus. Rumānijas gadījumā standartu tuvināšanās Eiropas līmenim izskatās pietiekama vidējā laikposmā, ņemot vērā arī paredzamo valsts iestāšanos Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(49)

Otrkārt, lai gan ir sociālās, darba drošības un vides aizsardzības tiesības Itālijā ir daudz stingrākas nekā Rumānijā un tādēļ var prasīt lielākus ieguldījumius, šo faktoru nevajadzētu novērtēt pārāk augstu. Pieņemot lēmumus par vidēja līdz ilgtermiņa ieguldījumiem, automobiļu ražotāji ņem vērā gan perspektīvās tiesības, gan pastāvošos likumus. Rumānijas gadījumā standartu tuvināšanās Eiropas līmenim izskatās pietiekama vidējā laikposmā, ņemot vērā arī paredzamo valsts iestāšanos Eiropas Savienībā.

| (50) | Treškārt, ne vienmēr ir nepieciešams vairāk automatizācijas, lai kompensētu zemāku darbaspēka kvalifikāciju. Tiešām, bieži notiek pretējais: automātiskajām iekārtām nepieciešams augsti kvalificēts darbaspēks to darbināšanai un tehniskajai apkopei, kamēr zemākas kvalifikācijas darbaspēks spēj viegli darbināt vienkāršākas iekārtas. |
| --- | --- |

(50)

Treškārt, ne vienmēr ir nepieciešams vairāk automatizācijas, lai kompensētu zemāku darbaspēka kvalifikāciju. Tiešām, bieži notiek pretējais: automātiskajām iekārtām nepieciešams augsti kvalificēts darbaspēks to darbināšanai un tehniskajai apkopei, kamēr zemākas kvalifikācijas darbaspēks spēj viegli darbināt vienkāršākas iekārtas.

| (51) | Visbeidzot, stabila piegādātāju tīkla trūkums var novest pie augstākas vertikālās integrācijas pakāpes un tādēļ pie lielāku ieguldījumu nepieciešamības. Tomēr jebkuri papildu ieguldījumi, kas pamatojas uz šiem apsvērumiem, būtu tieši jāsaista ar esošo vai perspektīvo piegādātāju trūkumu specifiskām operācijām. Bieži vien tas tā nav apspriežamajā gadījumā. |
| --- | --- |

(51)

Visbeidzot, stabila piegādātāju tīkla trūkums var novest pie augstākas vertikālās integrācijas pakāpes un tādēļ pie lielāku ieguldījumu nepieciešamības. Tomēr jebkuri papildu ieguldījumi, kas pamatojas uz šiem apsvērumiem, būtu tieši jāsaista ar esošo vai perspektīvo piegādātāju trūkumu specifiskām operācijām. Bieži vien tas tā nav apspriežamajā gadījumā.

| (52) | Piemēram, atbildot uz lēmumu sākt oficiālas procedūras, Itālija savās atsauksmēs argumentēja, ka sporta automobiļu krāsošanas operācijas ārpus rūpnīcas Modenā mākslīgi nepalielina handikapu Kutro. Lai pierādītu šo apgalvojumu, Itālija sniedza ieguldījumu un krāsošanas operāciju pašu rūpnīcā izmaksu vērtējumu Modenā, parādot, ka šādu izmaiņu ietekme uz izmaksu un ieguvumu analīzi ir ļoti maza un ir vērsta Kutro handikapa palielinājuma virzienā. Tomēr ieguldījumu izmaksas krāsošanas cehā Modenā būtu ievērojami zemākas, nekā paredzēts attiecībā uz Kutro (EUR 4.5 miljoni pret EUR 6.3 miljoni), sakarā ar zemāku automatizācijas saturu. Tas parāda to, ka lielāki ieguldījumui krāsošanas cehā Kutro nevar saistīt stabila piegādātāju tīkla handikapu, bet gan ar atšķirīgu tehnoloģisko lēmumu sekām alternatīvajās vietās. |
| --- | --- |

(52)

Piemēram, atbildot uz lēmumu sākt oficiālas procedūras, Itālija savās atsauksmēs argumentēja, ka sporta automobiļu krāsošanas operācijas ārpus rūpnīcas Modenā mākslīgi nepalielina handikapu Kutro. Lai pierādītu šo apgalvojumu, Itālija sniedza ieguldījumu un krāsošanas operāciju pašu rūpnīcā izmaksu vērtējumu Modenā, parādot, ka šādu izmaiņu ietekme uz izmaksu un ieguvumu analīzi ir ļoti maza un ir vērsta Kutro handikapa palielinājuma virzienā. Tomēr ieguldījumu izmaksas krāsošanas cehā Modenā būtu ievērojami zemākas, nekā paredzēts attiecībā uz Kutro (EUR 4.5 miljoni pret EUR 6.3 miljoni), sakarā ar zemāku automatizācijas saturu. Tas parāda to, ka lielāki ieguldījumui krāsošanas cehā Kutro nevar saistīt stabila piegādātāju tīkla handikapu, bet gan ar atšķirīgu tehnoloģisko lēmumu sekām alternatīvajās vietās.

| (53) | Līdzīgs pamatojums attiecas uz testa treku Kutro. Ja Modenas variantā De Tomaso grupa varētu nomāt esošās ierīces sporta automobiļu testēšanai, tad šādas ierīces nebūtu pieejamas Simbir modelim Timišoarā. Tiešām, Itālija apstiprina, ka Simbir modelis tiktu testēts uz parastajiem ceļiem Rumānijas rūpnīcas apkārtnē. Taču Kutro ir paredzēti īpaši ieguldījumi specializētajos trekos Simbir modeļa testēšanai. |
| --- | --- |

(53)

Līdzīgs pamatojums attiecas uz testa treku Kutro. Ja Modenas variantā De Tomaso grupa varētu nomāt esošās ierīces sporta automobiļu testēšanai, tad šādas ierīces nebūtu pieejamas Simbir modelim Timišoarā. Tiešām, Itālija apstiprina, ka Simbir modelis tiktu testēts uz parastajiem ceļiem Rumānijas rūpnīcas apkārtnē. Taču Kutro ir paredzēti īpaši ieguldījumi specializētajos trekos Simbir modeļa testēšanai.

| (54) | Komisija turklāt atzīmē, ka uz šo gadījumu neattiecas citi faktori, kas varētu motivēt augstāku automatizācijas līmeni dažādās vietās. Bieži ieguldījumus automatizācijā motivē liels ražošanas apjoms, bet tas tā nav De Tomaso gadījumā, kas būs ražotājs mazos apjomos gan Kutro, gan alternatīvajās vietās. Līdzīgi arī kvalitātes līmenis alternatīvajās vietās būtu vienāds. |
| --- | --- |

(54)

Komisija turklāt atzīmē, ka uz šo gadījumu neattiecas citi faktori, kas varētu motivēt augstāku automatizācijas līmeni dažādās vietās. Bieži ieguldījumus automatizācijā motivē liels ražošanas apjoms, bet tas tā nav De Tomaso gadījumā, kas būs ražotājs mazos apjomos gan Kutro, gan alternatīvajās vietās. Līdzīgi arī kvalitātes līmenis alternatīvajās vietās būtu vienāds.

| (55) | Saskaņā ar iepriekš izklāstītajiem apsvērumiem Komisija secina, ka ļoti lielās ieguldījumu izmaksu atšķirības Kutro un alternatīvajās vietās var izskaidrot tikai ar to faktu, ka salīdzinātie projekti pēc rakstura ir ļoti atšķirīgi. Šo secinājumu apstiprina sīks ieguldījumu apraksts, ko Itālija ir sniegusi par dažām operācijām. |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar iepriekš izklāstītajiem apsvērumiem Komisija secina, ka ļoti lielās ieguldījumu izmaksu atšķirības Kutro un alternatīvajās vietās var izskaidrot tikai ar to faktu, ka salīdzinātie projekti pēc rakstura ir ļoti atšķirīgi. Šo secinājumu apstiprina sīks ieguldījumu apraksts, ko Itālija ir sniegusi par dažām operācijām.

| (56) | Jaunākā informācija parāda, projekts Kutro ir mūsdienīga, pilnīgi automatizēta ražošanas sistēma, kas domāta liela apjoma ražošanai, kamēr alternatīvais projekts balstās uz zemu automatizācijas līmeni un maza ražošanas apjoma koncepciju. Par salīdzināto projektu atšķirīgo raksturu liecina šādi piemēri:






  (a) | Kutro rūpnīcā Simbir modeļa montāžai ir paredzēti ieguldījumi vairāk nekā EUR 2 miljonu apjomā ļoti izsmalcinātai un pilnībā robotizētai līnijai priekšējo stiklu uzstādīšanai. Šādām iekārtām salīdzinājumā manuālo instalācijas procesu parasti dod priekšroku tikai ļoti liela apjoma ražotnēs, aptuveni vairāk nekā 50 000 vienību ir paredzēts šajā projektā. Šādi ieguldījumi nav paredzēti Timišoarā; |
| --- | --- | --- |

(56)

Jaunākā informācija parāda, projekts Kutro ir mūsdienīga, pilnīgi automatizēta ražošanas sistēma, kas domāta liela apjoma ražošanai, kamēr alternatīvais projekts balstās uz zemu automatizācijas līmeni un maza ražošanas apjoma koncepciju. Par salīdzināto projektu atšķirīgo raksturu liecina šādi piemēri:

(a)

Kutro rūpnīcā Simbir modeļa montāžai ir paredzēti ieguldījumi vairāk nekā EUR 2 miljonu apjomā ļoti izsmalcinātai un pilnībā robotizētai līnijai priekšējo stiklu uzstādīšanai. Šādām iekārtām salīdzinājumā manuālo instalācijas procesu parasti dod priekšroku tikai ļoti liela apjoma ražotnēs, aptuveni vairāk nekā 50 000 vienību ir paredzēts šajā projektā. Šādi ieguldījumi nav paredzēti Timišoarā;

| (b) | līdzīgi Kutro rūpnīcā Simbir modeļa montāžā izmantotu robotus vadības pults, priekšējās piekares, jumta paneļu uzstādīšanai un sēdekļu un durvju aprīkošanai. Šādas iekārtas nav paredzētas Timišoarā; |
| --- | --- |

(b)

līdzīgi Kutro rūpnīcā Simbir modeļa montāžā izmantotu robotus vadības pults, priekšējās piekares, jumta paneļu uzstādīšanai un sēdekļu un durvju aprīkošanai. Šādas iekārtas nav paredzētas Timišoarā;

| (c) | Kutro rūpnīcā sporta automobiļu detaļu presēšanai un metināšanai ir ieplānota dārga lāzergriešanas līnija, bet Modenā tamlīdzīgi ieguldījumi nav paredzēti; |
| --- | --- |

(c)

Kutro rūpnīcā sporta automobiļu detaļu presēšanai un metināšanai ir ieplānota dārga lāzergriešanas līnija, bet Modenā tamlīdzīgi ieguldījumi nav paredzēti;

| (d) | ieguldījumi Kutro rūpnīcā ietver dārgu, pilnībā nodrošinātu metroloģisko aparātu ar koordinātu bāzētu mērīšanas sistēmu gan pilnībā nokomplektētai automašīnai, gan tās subkomponentēm. Alternatīvajā variantā nav paredzētas līdzīgi ieguldījumi; |
| --- | --- |

(d)

ieguldījumi Kutro rūpnīcā ietver dārgu, pilnībā nodrošinātu metroloģisko aparātu ar koordinātu bāzētu mērīšanas sistēmu gan pilnībā nokomplektētai automašīnai, gan tās subkomponentēm. Alternatīvajā variantā nav paredzētas līdzīgi ieguldījumi;

| (e) | Kutro rūpnīcas projektā ir ietvertas izsmalcinātas ienākošo preču kvalitātes kontroles sistēmas. Tas ir pretēji pašreizējai praksei, kad piegādātājs atbild par kvalitātes kontroli. Alternatīvajā risinājumā šāda iespēja nav paredzēta; |
| --- | --- |

(e)

Kutro rūpnīcas projektā ir ietvertas izsmalcinātas ienākošo preču kvalitātes kontroles sistēmas. Tas ir pretēji pašreizējai praksei, kad piegādātājs atbild par kvalitātes kontroli. Alternatīvajā risinājumā šāda iespēja nav paredzēta;

| (f) | Kutro ieguldījumu plānos ir ietvertas centralizētas montāžas līniju IT uzraudzības un diagnostikas sistēmas. Alternatīvajā risinājumā šāda sistēma nav paredzēta, lai gan ir paredzēts, ka gala produkcija sasniegs tādas pašas kvalitātes līmeni; |
| --- | --- |

(f)

Kutro ieguldījumu plānos ir ietvertas centralizētas montāžas līniju IT uzraudzības un diagnostikas sistēmas. Alternatīvajā risinājumā šāda sistēma nav paredzēta, lai gan ir paredzēts, ka gala produkcija sasniegs tādas pašas kvalitātes līmeni;

| (g) | Kutro risinājumā ietverti ieguldījumi pastāvīga mācību centra izveidei ar multimediju iespējām, kas būs pieejams arī piegādātāju darbiniekiem. Alternatīvajā risinājumā šāda centra nav; |
| --- | --- |

(g)

Kutro risinājumā ietverti ieguldījumi pastāvīga mācību centra izveidei ar multimediju iespējām, kas būs pieejams arī piegādātāju darbiniekiem. Alternatīvajā risinājumā šāda centra nav;

| (h) | Ieguldījumos Kutro ražotnē ietverts motoru testa stends. Šī iekārta ļaus De Tomaso veikt gan standarta produkcijas testēšanu un precīzu ieregulēšanu, gan motoru pētījumus un izstrādi (benzīna motori sporta automobiļiem un dīzeļmotori Simbir modelim), ko iepērk no ārējiem piegādātājiem un montē automobiļos Kutro. Alternatīvajā risinājumā standarta testus un precīzo ieregulēšanu De Tomaso veiktu ārpus rūpnīcas vai nu neatkarīgos uzņēmumos (Modenā), vai pie motoru piegādātāja (Timišoarā). Pētījumi un izstrāde netiktu veikti. |
| --- | --- |

(h)

Ieguldījumos Kutro ražotnē ietverts motoru testa stends. Šī iekārta ļaus De Tomaso veikt gan standarta produkcijas testēšanu un precīzu ieregulēšanu, gan motoru pētījumus un izstrādi (benzīna motori sporta automobiļiem un dīzeļmotori Simbir modelim), ko iepērk no ārējiem piegādātājiem un montē automobiļos Kutro. Alternatīvajā risinājumā standarta testus un precīzo ieregulēšanu De Tomaso veiktu ārpus rūpnīcas vai nu neatkarīgos uzņēmumos (Modenā), vai pie motoru piegādātāja (Timišoarā). Pētījumi un izstrāde netiktu veikti.

| (57) | Ņemot vērā visus šos faktorus, Komisija secināja, ka ieguldījumu izmaksas mašīnām un iekārtām, instrumentiem un presformām un piegādātāju sniegtai mehāniskai apstrādei Kutro rūpnīcā ir pārmērīgas un nav salīdzināmas ar ieguldījumu izmaksām alternatīvajos risinājumā. Uz pieejamās informācijas pamata, ar ārējo automobiļu rūpniecības ekspertu palīdzību Komisija ir novērtējusi to, ka alternatīvo vietu objektīvās atšķirības piegādātāju tīkla esamības, darbaspēka izmaksu, likumdošanas prasību un darbaspēka kvalifikācijas izteiksmē varētu attaisnot trūkumu 25% apmērā Kutro projektā attiecībā pret alternatīvo risinājumu. Tādējādi Komisija secina, ka ieguldījumu izmaksas mašīnām un iekārtām, instrumentiem un presformām un piegādātāju sniegtai mehāniskai apstrādei, ko var uzskatīt atbalstu, uz ko ir tiesības, Kutro sastāda EUR 94 530 690 (11), pretēji Itālijas noteiktajai summai EUR 165 381 681 apmērā. |
| --- | --- |

(57)

Ņemot vērā visus šos faktorus, Komisija secināja, ka ieguldījumu izmaksas mašīnām un iekārtām, instrumentiem un presformām un piegādātāju sniegtai mehāniskai apstrādei Kutro rūpnīcā ir pārmērīgas un nav salīdzināmas ar ieguldījumu izmaksām alternatīvajos risinājumā. Uz pieejamās informācijas pamata, ar ārējo automobiļu rūpniecības ekspertu palīdzību Komisija ir novērtējusi to, ka alternatīvo vietu objektīvās atšķirības piegādātāju tīkla esamības, darbaspēka izmaksu, likumdošanas prasību un darbaspēka kvalifikācijas izteiksmē varētu attaisnot trūkumu 25% apmērā Kutro projektā attiecībā pret alternatīvo risinājumu. Tādējādi Komisija secina, ka ieguldījumu izmaksas mašīnām un iekārtām, instrumentiem un presformām un piegādātāju sniegtai mehāniskai apstrādei, ko var uzskatīt atbalstu, uz ko ir tiesības, Kutro sastāda EUR 94 530 690 (11), pretēji Itālijas noteiktajai summai EUR 165 381 681 apmērā.

| (58) | Attiecībā uz augstāk izklāstīto piemēroto izmaksu novērtējumu Komisija, pirmkārt, atzīmē to, ka tās mērķis nav izlemt, kādus ieguldījumus vajadzētu vai nevajadzētu īstenot Kutro, bet noteikt to, kuras no De Tomaso plānotajiem ieguldījumiem automobiļu rūpniecības pamatnoteikumu izpratnē ir salīdzināmas ar alternatīvajām vietām un tādējādi tām būtu tiesības uz atbalstu. Otrkārt, Komisija atzīmē, ka tai nav bijis iespēju veikt detalizētāku alternatīvo projektu salīdzinājumu sakarā ar Itālijas apgalvojumu, ka šāds detalizētāks salīdzinājums nav īstenojams. Tādēļ Komisijai bija jāpaļaujas uz informāciju, kas tai bija pieejama. |
| --- | --- |

(58)

Attiecībā uz augstāk izklāstīto piemēroto izmaksu novērtējumu Komisija, pirmkārt, atzīmē to, ka tās mērķis nav izlemt, kādus ieguldījumus vajadzētu vai nevajadzētu īstenot Kutro, bet noteikt to, kuras no De Tomaso plānotajiem ieguldījumiem automobiļu rūpniecības pamatnoteikumu izpratnē ir salīdzināmas ar alternatīvajām vietām un tādējādi tām būtu tiesības uz atbalstu. Otrkārt, Komisija atzīmē, ka tai nav bijis iespēju veikt detalizētāku alternatīvo projektu salīdzinājumu sakarā ar Itālijas apgalvojumu, ka šāds detalizētāks salīdzinājums nav īstenojams. Tādēļ Komisijai bija jāpaļaujas uz informāciju, kas tai bija pieejama.

| (59) | Tādēļ Komisija secina, ka projekta kopējās attaisnojamās izmaksas sasniedz EUR 136 061 346 (12) pēc pašreizējās vērtības. Tādējādi, aprēķinot reģionālo handikapu Kutro, ir ņemti vērā tikai šādi ieguldījumi. Šī modifikācija ir pamatā ieguldījumu izmaksu handikapa un citu attaisnojamo izdevumu samazinājumam no EUR 89 757 129 uz EUR 18 906 138 (13). |
| --- | --- |

(59)

Tādēļ Komisija secina, ka projekta kopējās attaisnojamās izmaksas sasniedz EUR 136 061 346 (12) pēc pašreizējās vērtības. Tādējādi, aprēķinot reģionālo handikapu Kutro, ir ņemti vērā tikai šādi ieguldījumi. Šī modifikācija ir pamatā ieguldījumu izmaksu handikapa un citu attaisnojamo izdevumu samazinājumam no EUR 89 757 129 uz EUR 18 906 138 (13).

| (60) | Komisija ir novērtējusi arī darbības izmaksu salīdzinājumu Itālijas iesniegtajā izmaksu un ieguvumu analīzē ar tās atsauksmēm, atbildot uz lēmumu par procedūru uzsākšanu. Kas attiecas uz darbaspēka vajadzībām, Komisija pieņem Itālijas veiktās administratīvo un inženiertehnisko darbinieku skaita korekcijas alternatīvajā risinājumā. Tomēr Komisija atzīmē, ka darbaspēka palielinājums nav pareizi iekļauts izmaksu un ieguvumu analīzē saistībā ar darbaspēka izmaksu aprēķinu. Izmaksu un ieguvumu analīzē norādītais strādnieku skaits 2009.gadā ir 642, kamēr pierādījumu dokumentācija sniedz skaitli 685. Komisija uzskata, ka pēdējais skaitlis ir pareizais un attiecīgi ir grozījusi izmaksu un ieguvumu analīzi. Līdz ar to alternatīvajā risinājumā kopējās darbaspēka izmaksas palielinās EUR 23 448 521 līdz EUR 28 526 739, un šai pozīcijai trūkums samazinās par EUR 5 078 218 (EUR 67 736 925 vietā EUR 62 658 707 ). |
| --- | --- |

(60)

Komisija ir novērtējusi arī darbības izmaksu salīdzinājumu Itālijas iesniegtajā izmaksu un ieguvumu analīzē ar tās atsauksmēm, atbildot uz lēmumu par procedūru uzsākšanu. Kas attiecas uz darbaspēka vajadzībām, Komisija pieņem Itālijas veiktās administratīvo un inženiertehnisko darbinieku skaita korekcijas alternatīvajā risinājumā. Tomēr Komisija atzīmē, ka darbaspēka palielinājums nav pareizi iekļauts izmaksu un ieguvumu analīzē saistībā ar darbaspēka izmaksu aprēķinu. Izmaksu un ieguvumu analīzē norādītais strādnieku skaits 2009.gadā ir 642, kamēr pierādījumu dokumentācija sniedz skaitli 685. Komisija uzskata, ka pēdējais skaitlis ir pareizais un attiecīgi ir grozījusi izmaksu un ieguvumu analīzi. Līdz ar to alternatīvajā risinājumā kopējās darbaspēka izmaksas palielinās EUR 23 448 521 līdz EUR 28 526 739, un šai pozīcijai trūkums samazinās par EUR 5 078 218 (EUR 67 736 925 vietā EUR 62 658 707 ).

| (61) | Attiecībā uz ārējā transporta izmaksām, Komisija akceptēja Itālijas veiktās korekcijas, kas samazināja kopējā ārējā transporta izmaksu handikapu līdz EUR 745 269 (Itālijas iestādes sākotnēji bija aprēķinājušas EUR 754 916). |
| --- | --- |

(61)

Attiecībā uz ārējā transporta izmaksām, Komisija akceptēja Itālijas veiktās korekcijas, kas samazināja kopējā ārējā transporta izmaksu handikapu līdz EUR 745 269 (Itālijas iestādes sākotnēji bija aprēķinājušas EUR 754 916).

| (62) | Analīzes izmaiņas dod tādus izmaksu-ieguvumu rezultātus, kas atšķiras no Itālijas paziņojumā sniegtajiem. Grozītā izmaksu un ieguvumu analīze norāda uz neto izmaksu handikapu Kutro EUR 82 310 114 apmērā (14) 2003. gada vērtībās (salīdzinājumā ar EUR 158 248 977 ziņojumā). Rezultātā projekta handikapa attiecība ir 60,49% (15) (76,48% vietā, par ko sākotnēji ziņots). |
| --- | --- |

(62)

Analīzes izmaiņas dod tādus izmaksu-ieguvumu rezultātus, kas atšķiras no Itālijas paziņojumā sniegtajiem. Grozītā izmaksu un ieguvumu analīze norāda uz neto izmaksu handikapu Kutro EUR 82 310 114 apmērā (14) 2003. gada vērtībās (salīdzinājumā ar EUR 158 248 977 ziņojumā). Rezultātā projekta handikapa attiecība ir 60,49% (15) (76,48% vietā, par ko sākotnēji ziņots).

| (63) | Visbeidzot, saskaņā ar automobiļu rūpniecības pamatnoteikumu 3. panta 2. punkta d) apakšpunktu Komisija uzskatīja “piepildīšanas” jautājumu, kas ir pieļaujamā atbalsta intensitātes palielinājums, kas paredzēts kā turpmākais motivējums investoriem ieguldīt apspriežamajā reģionā. Ir skaidrs, ka ieguldījumu rezultātā De Tomaso grupa krasi palielinās jaudu, jo tās ražošanas līmenis pašlaik ir ārkārtīgi zems. Tādējādi saskaņā ar automobiļu rūpniecības pamatnoteikumiem “reģionālā handikapa attiecība”, kas izriet no izmaksu un ieguvumu analīzes, ir samazināta par vienu procenta punktu (“liela” ietekme uz konkurenci sakarā ar ieguldījumu projektu reģionā, kas ietverts 87.panta 3.punkta a) apakšpunktā), kas rezultātā dod galīgo attiecību 59,49% no gge, kas ir mazāk nekā reģionālie griesti 50% apmērā no nge lielajiem uzņēmumiem Kalabrijā (kas apspriežamajā projektā atbilst 73,83% no dotācijas bruto ekvivalenta) un, a fortiori, attiecībā uz MVU. Tā kā “reģionālā handikapa attiecība” jebkurā gadījumā šajā projektā paliek zem reģionālajiem griestiem 73,83% apmērā no dotācijas bruto ekvivalenta vairs nav nepieciešams noteikt, vai De Tomaso grupa pieder pie MVU. |
| --- | --- |

(63)

Visbeidzot, saskaņā ar automobiļu rūpniecības pamatnoteikumu 3. panta 2. punkta d) apakšpunktu Komisija uzskatīja “piepildīšanas” jautājumu, kas ir pieļaujamā atbalsta intensitātes palielinājums, kas paredzēts kā turpmākais motivējums investoriem ieguldīt apspriežamajā reģionā. Ir skaidrs, ka ieguldījumu rezultātā De Tomaso grupa krasi palielinās jaudu, jo tās ražošanas līmenis pašlaik ir ārkārtīgi zems. Tādējādi saskaņā ar automobiļu rūpniecības pamatnoteikumiem “reģionālā handikapa attiecība”, kas izriet no izmaksu un ieguvumu analīzes, ir samazināta par vienu procenta punktu (“liela” ietekme uz konkurenci sakarā ar ieguldījumu projektu reģionā, kas ietverts 87.panta 3.punkta a) apakšpunktā), kas rezultātā dod galīgo attiecību 59,49% no gge, kas ir mazāk nekā reģionālie griesti 50% apmērā no nge lielajiem uzņēmumiem Kalabrijā (kas apspriežamajā projektā atbilst 73,83% no dotācijas bruto ekvivalenta) un, a fortiori, attiecībā uz MVU. Tā kā “reģionālā handikapa attiecība” jebkurā gadījumā šajā projektā paliek zem reģionālajiem griestiem 73,83% apmērā no dotācijas bruto ekvivalenta vairs nav nepieciešams noteikt, vai De Tomaso grupa pieder pie MVU.

V.   NOBEIGUMS

| (64) | Komisija uzskata, ka reģionālais atbalsts, ko Itālija plāno sniegt apspriežamajam De Tomaso grupas projektam, ir atbilstošs kopējam tirgum, ciktāl tas nepārsniedz atbalsta intensitāti 59,49% apmērā no dotācijas bruto ekvivalenta no attaisnojamām izmaksām. Komisija uzskata, ka šī projekta attaisnojamās izmaksas sasniedz EUR 136 061 346 2003. gada vērtībās (diskota likme 5,06%). Tādējādi Komisija uzskata, ka reģionālais atbalsts, ko Itālija plāno sniegt apspriežamajam De Tomaso grupas projektam ir atbilstošs kopējam tirgum, ciktāl tas nepārsniedz EUR 80 949 501 dotācijas bruto ekvivalentu (2003. gada vērtībās, pazeminātā likme 5,06%). |
| --- | --- |

(64)

Komisija uzskata, ka reģionālais atbalsts, ko Itālija plāno sniegt apspriežamajam De Tomaso grupas projektam, ir atbilstošs kopējam tirgum, ciktāl tas nepārsniedz atbalsta intensitāti 59,49% apmērā no dotācijas bruto ekvivalenta no attaisnojamām izmaksām. Komisija uzskata, ka šī projekta attaisnojamās izmaksas sasniedz EUR 136 061 346 2003. gada vērtībās (diskota likme 5,06%). Tādējādi Komisija uzskata, ka reģionālais atbalsts, ko Itālija plāno sniegt apspriežamajam De Tomaso grupas projektam ir atbilstošs kopējam tirgum, ciktāl tas nepārsniedz EUR 80 949 501 dotācijas bruto ekvivalentu (2003. gada vērtībās, pazeminātā likme 5,06%).

| (65) | Jebkurš papildu valsts atbalsts apspriežamajam ieguldījumu projektam neatbilst kopējam tirgum. |
| --- | --- |

(65)

Jebkurš papildu valsts atbalsts apspriežamajam ieguldījumu projektam neatbilst kopējam tirgum.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:

1. pants

Valsts atbalsts, ko Itālija plāno sniegt uzņēmumam Società Consortile De Tomaso srl un UAZ Europa srl ir atbilstošs kopējam tirgum Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē līdz maksimālajai summai EUR 80 949 501 no dotācijas bruto ekvivalenta 2003. gada vērtībās (diskonta likme 5,06%).

2. pants

Jebkurš valsts atbalsts papildus 1. pantā norādītajai atbalsta summai, ko Itālija plāno sniegt uzņēmumam Società Consortile De Tomaso srl un UAZ Europa srl apspriežamā projekta ietvaros, nav atbilstošs kopējam tirgum.

3. pants

Šis Lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2005. gada 19. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 227, 23.9.2003, 2. lpp.

1

(2)  Skatīt 1. atsauci

2

(3)  OV L 10, 13.1.2001, 33. lpp. Regula, kuras jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 364/2004 (OV L 63, 28.2.2004, 22. lpp.).

3

(4)  Faktiska kļūda: jābūt “ neto dotācijas ekvivalenta nevis dotācijas bruto ekvivalents”.

4

(5)  Likme 5.06% ir ņemta no tabulas “Valsts atbalsts – reference un diskonta likmes (%) kopš 01.08.1997” (skatīt http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/others/reference_rates.html) un atbilst 2002. gada likmei, kas bija paziņošanas gads.

5

(6)  Komisijas 2000. gada 12. jūlija Lēmums necelt iebildumus lietā N 715/99, kas publicēts OV C 278, 30.9.2000, 26. lpp.

6

(7)  Saskaņā ar MVU Regulas 4. panta 3. punktu, ja MVUi uzņemas ieguldījumu projektus zonās, kas kvalificējas reģionālajam atbalstam saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, maksimālā reģionālo ieguldījumu atbalsta intensitāti, kas noteikta Komisijas apstiprinātā kartē, var palielināt līdz 15 procentu punktiem no dotācijas bruto ekvivalenta, ja kopējā neto atbalsta intensitāte projektam nepārsniedz 75%.

7

(8)  OV C 279, 15.9.1997, 1. lpp. un OV C 368, 22.12.2001, 10. lpp.

8

(9)  Faktiska kļūda: jābūt “pieci gadi nevis trīs”.

9

(10)  Formula (abi pašreizējās vērtībās).

10

Pašreizējā gadījumā, ieguldījumi sasniedz līdz EUR 206 912 337 [skatīt iepriekš 10. punktu].

Formula.

(11)  (Ieguldījumi mašīnās un iekārtās, instrumentos un presformās un piegādātāju sniegtajā mehāniskajā apstrādē alternatīvā) x (1+handikapa likme Kutro) = 75 624 552 [skatīt augstāk 46. punktu] x 1.25 = 94 530 690.

11

(12)  Zemes, ēku un celtniecības attaisnojamās izmaksas (41 530 657) [skatīt augstāk 45. punktu] + attaisnojamās izmaksas mašīnām un iekārtām, instrumentiem un presformām un piegādātāju sniegtai mehāniskai apstrādei (94 530 690) [skatīt augstāk 59. punktu] = 136 061 346.

12

(13)  Jebkura handikapa atsvars ieguldījumu izmaksu izteiksmē mašīnām un iekārtām, instrumentiem un presformām un piegādātāju sniegtai mehāniskai apstrādei ir vienāds ar šo pozīciju attaisnojamām izmaksām , kas aprēķinātas (94 530 690) [skatīt augstāk 59. punktu] – šo pozīciju izmaksas alternatīvā (75 624 552) [skatīt augstāk 46. punktu] = 18 906 138.

13

(14)  18 906 138 (ieguldījumu izmaksas [skatīt augstāk 61. punktu]) + 62 658 707 (darbības izmaksas [skatīt augstāk 62. punktu]) + 745 269 (transporta izmaksas [skatīt augstāk 63. punktu]) = 82 310 114.

14

(15)  Formula [skatīt 61. punktu par jaunajām ieguldījumu izmaksām pēc korekcijas].

15

---

| 1.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/42 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/42

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 16. marts)

par atbalsta shēmu C 8/2004 (ex NN 164/2003) nodokļu atvieglojumu veidā, ko Itālija īstenojusi biržas sarakstā jauniekļauto uzņēmējsabiedrību labā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 591)

(Autentisks ir tikai teksts itāliešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/261/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta, 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētajām personām ir lūgts iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar minētajiem pantiem (1),

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| 1. | Itālijas izsludinātais valdības dekrēts par “Neatliekamiem pasākumiem valsts budžeta attīstības un tā korekcijas veicināšanā” (“Disposizioni urgenti per favorire lo sviluppo e la correzione dell'andamento dei conti pubblici”) (DL 269/2003) ir stājies spēkā 2003. gada 2. oktobrī, tā publicēšanas dienā Itālijas Republikas Oficiālā vēstneša2003. gada 2. oktobra Nr. 229. Valdības dekrēta DL 269/2003 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā un 11. pantā paredzēti īpaši nodokļu atvieglojumi uzņēmējsabiedrībām, kas reģistrētas oficiālā Eiropas Savienības reglamentētas biržas sarakstā laikā no 2003. gada 2. oktobra līdz 2004. gada 31. decembrim. Šā dekrēta 1. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 11. pantu bez grozījumiem iekļāva 2003. gada 24. novembra likumā Nr. 326 (L 326/2003), kas publicēts Itālijas Republikas Oficiālā vēstneša2003. gada 25. novembra Nr. 274. |
| --- | --- |

1.

Itālijas izsludinātais valdības dekrēts par “Neatliekamiem pasākumiem valsts budžeta attīstības un tā korekcijas veicināšanā” (“Disposizioni urgenti per favorire lo sviluppo e la correzione dell'andamento dei conti pubblici”) (DL 269/2003) ir stājies spēkā 2003. gada 2. oktobrī, tā publicēšanas dienā Itālijas Republikas Oficiālā vēstneša2003. gada 2. oktobra Nr. 229. Valdības dekrēta DL 269/2003 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā un 11. pantā paredzēti īpaši nodokļu atvieglojumi uzņēmējsabiedrībām, kas reģistrētas oficiālā Eiropas Savienības reglamentētas biržas sarakstā laikā no 2003. gada 2. oktobra līdz 2004. gada 31. decembrim. Šā dekrēta 1. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 11. pantu bez grozījumiem iekļāva 2003. gada 24. novembra likumā Nr. 326 (L 326/2003), kas publicēts Itālijas Republikas Oficiālā vēstneša2003. gada 25. novembra Nr. 274.

| 2. | Lai noteiktu, vai attiecīgie nodokļu atvieglojumi uzskatāmi par atbalstu Līguma 87. panta nozīmē, Komisija ar 2003. gada 22. oktobra vēstuli (D/56756) aicināja Itālijas iestādes sniegt ziņas par šiem atvieglojumiem un par to stāšanos spēkā. Savā vēstulē Komisija arī atgādināja Itālijai, ka tai ir pienākums pirms pasākumu īstenošanas paziņot Komisijai par katru pasākumu, kas uzskatāms par atbalstu Līguma 88. panta 3. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

2.

Lai noteiktu, vai attiecīgie nodokļu atvieglojumi uzskatāmi par atbalstu Līguma 87. panta nozīmē, Komisija ar 2003. gada 22. oktobra vēstuli (D/56756) aicināja Itālijas iestādes sniegt ziņas par šiem atvieglojumiem un par to stāšanos spēkā. Savā vēstulē Komisija arī atgādināja Itālijai, ka tai ir pienākums pirms pasākumu īstenošanas paziņot Komisijai par katru pasākumu, kas uzskatāms par atbalstu Līguma 88. panta 3. punkta nozīmē.

| 3. | Itālijas iestādes ar 2003. gada 11. novembra (A/37737) un 2003. gada 26. novembra vēstuli (A/38138) sniedza prasītās ziņas. Komisija 2003. gada 19. decembrī atkārtoti atgādināja Itālijai tās pienākumu, kas tai jāpilda saskaņā ar EK dibināšanas līguma 88. panta 3. punktu, un aicināja Itālijas iestādes informēt iespējamos nodokļu atvieglojumu saņēmējus par sekām, kas paredzētas Līgumā un 14. pantā Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (2), gadījumam, ja minētie atvieglojumi būtu nelikumīga atbalsta īstenošana bez Komisijas iepriekšējas atļaujas. |
| --- | --- |

3.

Itālijas iestādes ar 2003. gada 11. novembra (A/37737) un 2003. gada 26. novembra vēstuli (A/38138) sniedza prasītās ziņas. Komisija 2003. gada 19. decembrī atkārtoti atgādināja Itālijai tās pienākumu, kas tai jāpilda saskaņā ar EK dibināšanas līguma 88. panta 3. punktu, un aicināja Itālijas iestādes informēt iespējamos nodokļu atvieglojumu saņēmējus par sekām, kas paredzētas Līgumā un 14. pantā Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (2), gadījumam, ja minētie atvieglojumi būtu nelikumīga atbalsta īstenošana bez Komisijas iepriekšējas atļaujas.

| 4. | Ar 2004. gada 18. februāra vēstuli (SG 2004 D/200644) Komisija informēja Itāliju par savu nodomu sākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz nodokļu atvieglojumiem, ko Itālija piešķīrusi uzņēmējsabiedrībām, kas nesen iekļautas biržas sarakstā. |
| --- | --- |

4.

Ar 2004. gada 18. februāra vēstuli (SG 2004 D/200644) Komisija informēja Itāliju par savu nodomu sākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz nodokļu atvieglojumiem, ko Itālija piešķīrusi uzņēmējsabiedrībām, kas nesen iekļautas biržas sarakstā.

| 5. | Ar 2004. gada 22. aprīļa vēstuli (A/32918) Itālijas iestādes iesniedza savus apsvērumus. |
| --- | --- |

5.

Ar 2004. gada 22. aprīļa vēstuli (A/32918) Itālijas iestādes iesniedza savus apsvērumus.

| 6. | Komisijas lēmumu sākt oficiālu pārbaudes procedūru publicēja Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī2004. gada 3. septembrī (3). |
| --- | --- |

6.

Komisijas lēmumu sākt oficiālu pārbaudes procedūru publicēja Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī2004. gada 3. septembrī (3).

| 7. | Lai izskatītu dažus šā pasākuma aspektus, 2004. gada 16. un 27. septembrī notika divas īpašas sanāksmes starp Komisijas un Itālijas nodokļu iestādes pārstāvjiem. |
| --- | --- |

7.

Lai izskatītu dažus šā pasākuma aspektus, 2004. gada 16. un 27. septembrī notika divas īpašas sanāksmes starp Komisijas un Itālijas nodokļu iestādes pārstāvjiem.

| 8. | Ar 2004. gada 4. oktobra faksu (A/37459) savus apsvērumus iesniedza sabiedrība Borsa Italiana SpA. Ar 2004. gada 28. oktobra vēstuli (D/57697) Komisija nosūtīja šos apsvērumus Itālijas iestādēm. Ar 2004. gada 2. decembra vēstuli (A/39473) Itālijas iestādes iesniedza komentārus par saņemtajiem apsvērumiem. |
| --- | --- |

8.

Ar 2004. gada 4. oktobra faksu (A/37459) savus apsvērumus iesniedza sabiedrība Borsa Italiana SpA. Ar 2004. gada 28. oktobra vēstuli (D/57697) Komisija nosūtīja šos apsvērumus Itālijas iestādēm. Ar 2004. gada 2. decembra vēstuli (A/39473) Itālijas iestādes iesniedza komentārus par saņemtajiem apsvērumiem.

II.   PASĀKUMA APRAKSTS

| 9. | Ar minēto pasākumu paredzētas divas nodokļu atvieglojumu virknes attiecībā uz to uzņēmējsabiedrību reģistrēšanu biržas sarakstā, kuras Itālijā maksā uzņēmuma peļņas nodokli |
| --- | --- |

9.

Ar minēto pasākumu paredzētas divas nodokļu atvieglojumu virknes attiecībā uz to uzņēmējsabiedrību reģistrēšanu biržas sarakstā, kuras Itālijā maksā uzņēmuma peļņas nodokli

| 10. | Valdības dekrēta DL 269/2003 11. panta nozīmē uzņēmējsabiedrības, kas reģistrētas kādā Eiropas Savienības dalībvalsts reglamentētas biržas sarakstā laikposmā no 2003. gada 2. oktobra līdz 2004. gada 31. decembrim, trīs gadus var saņemt uzņēmumu ienākumu nodokļa samazinājumu par 20 % (parastās likmes vietā, kas 2003. gadā bija 35 % un 2004. gadā — 33 %). Šādu nodokļu prēmiju piemēro tikai tad, ja nesen biržas sarakstā reģistrētās uzņēmējsabiedrības palielina savu tīro kapitālu ne mazāk kā par 15 % savu akciju sākotnējā publiskā piedāvājuma (IPO) rezultātā un ar nosacījumu, ka šīs saņēmējsabiedrības nav jau reģistrētas kādā Eiropas biržas sarakstā. Maksimālā ieņēmumu summa, par kuru var saņemt pazeminātu likmi, ir 30 miljonu euro gadā, un tātad atbalsta summa sasniedz 4,5 miljonus euro (35 – 20 = 15 % no 30 miljoniem) 2003. gadā, taču 2004. gadā tā nevar pārsniegt 3,9 miljonu euro (33 – 20 = 13 % no 30 miljoniem). |
| --- | --- |

10.

Valdības dekrēta DL 269/2003 11. panta nozīmē uzņēmējsabiedrības, kas reģistrētas kādā Eiropas Savienības dalībvalsts reglamentētas biržas sarakstā laikposmā no 2003. gada 2. oktobra līdz 2004. gada 31. decembrim, trīs gadus var saņemt uzņēmumu ienākumu nodokļa samazinājumu par 20 % (parastās likmes vietā, kas 2003. gadā bija 35 % un 2004. gadā — 33 %). Šādu nodokļu prēmiju piemēro tikai tad, ja nesen biržas sarakstā reģistrētās uzņēmējsabiedrības palielina savu tīro kapitālu ne mazāk kā par 15 % savu akciju sākotnējā publiskā piedāvājuma (IPO) rezultātā un ar nosacījumu, ka šīs saņēmējsabiedrības nav jau reģistrētas kādā Eiropas biržas sarakstā. Maksimālā ieņēmumu summa, par kuru var saņemt pazeminātu likmi, ir 30 miljonu euro gadā, un tātad atbalsta summa sasniedz 4,5 miljonus euro (35 – 20 = 15 % no 30 miljoniem) 2003. gadā, taču 2004. gadā tā nevar pārsniegt 3,9 miljonu euro (33 – 20 = 13 % no 30 miljoniem).

| 11. | Ja uzņēmējsabiedrību, kas biržas sarakstā ir iekļauta minētajā laikposmā, vēlāk no šā saraksta svītro, tad nodokļu atvieglojumu var saņemt tikai par to laikposmu vai laikposmiem, kuros šī sabiedrība faktiski ir bijusi reģistrēta biržā. Atvieglojumu joprojām var saņemt ar tiem pašiem noteikumiem, ja sabiedrība turpmāk tiek iekļauta citā Eiropas biržas sarakstā, kura garantē ieguldītājiem tādu pašu aizsardzības līmeni, kādu tiem nodrošināja Itālijas birža. |
| --- | --- |

11.

Ja uzņēmējsabiedrību, kas biržas sarakstā ir iekļauta minētajā laikposmā, vēlāk no šā saraksta svītro, tad nodokļu atvieglojumu var saņemt tikai par to laikposmu vai laikposmiem, kuros šī sabiedrība faktiski ir bijusi reģistrēta biržā. Atvieglojumu joprojām var saņemt ar tiem pašiem noteikumiem, ja sabiedrība turpmāk tiek iekļauta citā Eiropas biržas sarakstā, kura garantē ieguldītājiem tādu pašu aizsardzības līmeni, kādu tiem nodrošināja Itālijas birža.

| 12. | Biržas sarakstā jauniekļautajām sabiedrībām, kas atbilst Itālijas valdības dekrēta DL 269/2003 11. pantā izklāstītajām prasībām, DL 269/2003 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzēts, ka no apliekamajiem ienākumiem jāatskaita summa, kas vienāda ar izdevumiem par akciju sākotnējo publisko piedāvājumu (IPO) 2004. gadā. Šis apliekamo ienākumu nodokļu nastas atvieglojums ir papildus parastajai atskaitīšanai, kas saistīta ar IPO izdevumiem, kurus nodokļu sistēmā uzskata par parastiem uzņēmējdarbības izdevumiem. Izdevumi, kas radušies saistībā ar IPO darījumiem, ietver īpaši “uzticības pārbaudes” (“due diligence”) izmaksas, kas saistītas ar attiecīgās uzņēmējsabiedrības padziļinātu analīzi, izmaksas par ārējo padomdevēju pakalpojumiem, kā arī darījuma administratīvie izdevumi, kuri Itālijas biržā kopsummā sasniedz 3,5 % līdz 7 % no tā darījuma summas, kas saistīta ar iekļaušanu biržas sarakstā. Lai saņemtu šo nodokļu atvieglojumu attiecībā uz apliekamajiem ienākumiem, sabiedrībām no neatkarīga revidenta jāsaņem apliecinājums par faktiskajiem izdevumiem, kas tām radušies. |
| --- | --- |

12.

Biržas sarakstā jauniekļautajām sabiedrībām, kas atbilst Itālijas valdības dekrēta DL 269/2003 11. pantā izklāstītajām prasībām, DL 269/2003 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzēts, ka no apliekamajiem ienākumiem jāatskaita summa, kas vienāda ar izdevumiem par akciju sākotnējo publisko piedāvājumu (IPO) 2004. gadā. Šis apliekamo ienākumu nodokļu nastas atvieglojums ir papildus parastajai atskaitīšanai, kas saistīta ar IPO izdevumiem, kurus nodokļu sistēmā uzskata par parastiem uzņēmējdarbības izdevumiem. Izdevumi, kas radušies saistībā ar IPO darījumiem, ietver īpaši “uzticības pārbaudes” (“due diligence”) izmaksas, kas saistītas ar attiecīgās uzņēmējsabiedrības padziļinātu analīzi, izmaksas par ārējo padomdevēju pakalpojumiem, kā arī darījuma administratīvie izdevumi, kuri Itālijas biržā kopsummā sasniedz 3,5 % līdz 7 % no tā darījuma summas, kas saistīta ar iekļaušanu biržas sarakstā. Lai saņemtu šo nodokļu atvieglojumu attiecībā uz apliekamajiem ienākumiem, sabiedrībām no neatkarīga revidenta jāsaņem apliecinājums par faktiskajiem izdevumiem, kas tām radušies.

| 13. | Nodokļu atvieglojums attiecībā uz apliekamajiem ienākumiem, kas paredzēts DL 269/2003 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā, samazina faktisko 2004. gada nodokļu nastu, jo nodokļos samaksājamā summa ir samazināta par 33 % (jeb likme, kas vienāda ar 2004. gadam noteikto uzņēmumu ienākuma nodokli, ja neņem vērā par 20 % samazināto nominālo likmi, ko piemēro iepriekšminētās taksācijas prēmijas dēļ) no attaisnotajiem izdevumiem par iekļaušanu biržas sarakstā. Saskaņā ar Itālijas sistēmu, kur uzņēmuma peļņas nodokli maksā avansā, saņēmējsabiedrībām nodoklis par 2004. taksācijas gadu jāmaksā divās reizēs, pamatojoties uz maksājamo nodokļu aprēķinu 2004. gadam, ņemot vērā minētās atbalsta shēmas dēļ paredzēto nodokļu atvieglojumu. Lai novērstu to, ka šo atvieglojumu piemēro arī attiecībā uz nodokļa avansa maksājumiem par 2005. gadu (tā tas notiktu, ja šos maksājumus aprēķinātu, pamatojoties uz 2004. gadā samaksātajiem — atvieglotajiem — nodokļiem), DL 269/2003 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzēts, ka nodokļu aprēķinu par 2005. gadu izdara, pamatojoties uz 2004. gadā maksājamajiem nodokļiem, neņemot vērā minētās nodokļu priekšrocības. |
| --- | --- |

13.

Nodokļu atvieglojums attiecībā uz apliekamajiem ienākumiem, kas paredzēts DL 269/2003 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā, samazina faktisko 2004. gada nodokļu nastu, jo nodokļos samaksājamā summa ir samazināta par 33 % (jeb likme, kas vienāda ar 2004. gadam noteikto uzņēmumu ienākuma nodokli, ja neņem vērā par 20 % samazināto nominālo likmi, ko piemēro iepriekšminētās taksācijas prēmijas dēļ) no attaisnotajiem izdevumiem par iekļaušanu biržas sarakstā. Saskaņā ar Itālijas sistēmu, kur uzņēmuma peļņas nodokli maksā avansā, saņēmējsabiedrībām nodoklis par 2004. taksācijas gadu jāmaksā divās reizēs, pamatojoties uz maksājamo nodokļu aprēķinu 2004. gadam, ņemot vērā minētās atbalsta shēmas dēļ paredzēto nodokļu atvieglojumu. Lai novērstu to, ka šo atvieglojumu piemēro arī attiecībā uz nodokļa avansa maksājumiem par 2005. gadu (tā tas notiktu, ja šos maksājumus aprēķinātu, pamatojoties uz 2004. gadā samaksātajiem — atvieglotajiem — nodokļiem), DL 269/2003 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzēts, ka nodokļu aprēķinu par 2005. gadu izdara, pamatojoties uz 2004. gadā maksājamajiem nodokļiem, neņemot vērā minētās nodokļu priekšrocības.

| 14. | Abu DL 269/2003 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā un DL 269/2003 11. pantā paredzēto nodokļu atvieglojumu spēkā esības laiks, tātad, ir dažāds. Ja nodokļu atvieglojums, kura pamatā ir apliekamo ienākumu samazināšana, ir piemērojams tikai 2004. gadā, tad nodokļu atvieglojums saistībā ar taksācijas prēmiju ir piemērojams ar biržas sarakstā iekļaušanas dienu uz trīs gadu laikposmu. Itālijas iestādes apstiprināja, ka nodokļu atvieglojumi nekādi neietekmē 2003. gadā maksājamo nodokļu aprēķinu un ka tie ir pieejami tikai 2004. gadā, kā arī, ja raugās īpaši uz DL 269/2003 11. pantu, trīs gadu laikā, skaitot no iekļaušanas biržas sarakstā. |
| --- | --- |

14.

Abu DL 269/2003 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā un DL 269/2003 11. pantā paredzēto nodokļu atvieglojumu spēkā esības laiks, tātad, ir dažāds. Ja nodokļu atvieglojums, kura pamatā ir apliekamo ienākumu samazināšana, ir piemērojams tikai 2004. gadā, tad nodokļu atvieglojums saistībā ar taksācijas prēmiju ir piemērojams ar biržas sarakstā iekļaušanas dienu uz trīs gadu laikposmu. Itālijas iestādes apstiprināja, ka nodokļu atvieglojumi nekādi neietekmē 2003. gadā maksājamo nodokļu aprēķinu un ka tie ir pieejami tikai 2004. gadā, kā arī, ja raugās īpaši uz DL 269/2003 11. pantu, trīs gadu laikā, skaitot no iekļaušanas biržas sarakstā.

| 15. | Iesniedzot dekrētu par šo nodokļu atvieglojumu noteikšanu, Itālijas valdība prognozēja, ka 2003. gadā šis pasākums attieksies uz 10 potenciāliem saņēmējiem un 2004. gadā — uz 25 un ka tam būs negatīva ietekme nodokļu ieņēmumu izteiksmē, proti, 2003. gadā tie veidotu 7,2 miljonus euro un 2004. gadā — 27,7 miljonus euro. Par diviem nākamajiem gadiem nav iesniegtas nekādas prognozes attiecībā uz šās atbalsta shēmas darbību. |
| --- | --- |

15.

Iesniedzot dekrētu par šo nodokļu atvieglojumu noteikšanu, Itālijas valdība prognozēja, ka 2003. gadā šis pasākums attieksies uz 10 potenciāliem saņēmējiem un 2004. gadā — uz 25 un ka tam būs negatīva ietekme nodokļu ieņēmumu izteiksmē, proti, 2003. gadā tie veidotu 7,2 miljonus euro un 2004. gadā — 27,7 miljonus euro. Par diviem nākamajiem gadiem nav iesniegtas nekādas prognozes attiecībā uz šās atbalsta shēmas darbību.

III.   PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

| 16. | Uzsākot oficiālo procedūru, Komisija uzskatīja, ka minētais pasākums atbilda visiem izvirzītajiem kritērijiem, lai to uzskatītu par valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Komisija īpaši norādīja, ka ar šo pasākumu tiek piešķirtas divas ekonomiskās priekšrocības. Pirmkārt, ar to uzņēmējsabiedrībām, kas iekļautas kādā Eiropas reglamentētas biržas sarakstā, par 20 % samazina uzņēmuma peļņas nodokli, tā uz trijiem gadiem palielinot tīros ienākumus, ko tās gūst ar jebkuru ekonomisku darbību. Pateicoties nominālās likmes samazinājumam, saņēmējuzņēmumi tiešām iegūst maksājamo nodokļu atvieglojumu gan tajā gadā, kad tie iekļauti biržas sarakstā, gan arī divos nākamajos gados. Otrkārt, pateicoties tam, ka no maksājamajiem nodokļiem izslēdz summu, kas vienāda ar izdevumiem par IPO, šī atbalsta shēma samazina apliekamos ienākumus tajā taksācijas gadā, kad uzņēmējsabiedrība iekļauta biržas sarakstā. Šī negatīvā korekcija samazina arī faktisko nodokļu likmi par 2004. gada ieņēmumiem. |
| --- | --- |

16.

Uzsākot oficiālo procedūru, Komisija uzskatīja, ka minētais pasākums atbilda visiem izvirzītajiem kritērijiem, lai to uzskatītu par valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Komisija īpaši norādīja, ka ar šo pasākumu tiek piešķirtas divas ekonomiskās priekšrocības. Pirmkārt, ar to uzņēmējsabiedrībām, kas iekļautas kādā Eiropas reglamentētas biržas sarakstā, par 20 % samazina uzņēmuma peļņas nodokli, tā uz trijiem gadiem palielinot tīros ienākumus, ko tās gūst ar jebkuru ekonomisku darbību. Pateicoties nominālās likmes samazinājumam, saņēmējuzņēmumi tiešām iegūst maksājamo nodokļu atvieglojumu gan tajā gadā, kad tie iekļauti biržas sarakstā, gan arī divos nākamajos gados. Otrkārt, pateicoties tam, ka no maksājamajiem nodokļiem izslēdz summu, kas vienāda ar izdevumiem par IPO, šī atbalsta shēma samazina apliekamos ienākumus tajā taksācijas gadā, kad uzņēmējsabiedrība iekļauta biržas sarakstā. Šī negatīvā korekcija samazina arī faktisko nodokļu likmi par 2004. gada ieņēmumiem.

| 17. | Komisija konstatēja, ka iepriekšminētie atvieglojumi šķiet atbalstām atsevišķus uzņēmumus. Tā jo īpaši konstatēja, ka minētie nodokļu atvieglojumi atbalsta sevišķi tos uzņēmumus, kuru juridiskā adrese ir Itālijā. Ārvalstu uzņēmējsabiedrība, kas Itālijā darbojas ar pastāvīgu uzņēmumu vai ar uzņēmuma pārstāvniecību, nodaļu vai filiāli EK Līguma 43. panta nozīmē, saņem faktisku nodokļu likmes samazinājumu tikai par to savas darbības daļu, kas attiecināma uz šiem Itālijas uzņēmumiem; taču šāda diferencēšana, kuru no nodokļu maksāšanas viedokļa var attaisnot, ja ievēro nodokļu sistēmas teritoriālo principu, atbalsta shēmas gadījumā nav pieņemama, jo tā rada neizdevīgus konkurences apstākļus tām ārvalstu uzņēmējsabiedrībām, kas darbojas Itālijā. |
| --- | --- |

17.

Komisija konstatēja, ka iepriekšminētie atvieglojumi šķiet atbalstām atsevišķus uzņēmumus. Tā jo īpaši konstatēja, ka minētie nodokļu atvieglojumi atbalsta sevišķi tos uzņēmumus, kuru juridiskā adrese ir Itālijā. Ārvalstu uzņēmējsabiedrība, kas Itālijā darbojas ar pastāvīgu uzņēmumu vai ar uzņēmuma pārstāvniecību, nodaļu vai filiāli EK Līguma 43. panta nozīmē, saņem faktisku nodokļu likmes samazinājumu tikai par to savas darbības daļu, kas attiecināma uz šiem Itālijas uzņēmumiem; taču šāda diferencēšana, kuru no nodokļu maksāšanas viedokļa var attaisnot, ja ievēro nodokļu sistēmas teritoriālo principu, atbalsta shēmas gadījumā nav pieņemama, jo tā rada neizdevīgus konkurences apstākļus tām ārvalstu uzņēmējsabiedrībām, kas darbojas Itālijā.

| 18. | Komisija konstatēja arī, ka, neraugoties uz to, ka šās atbalsta shēmas priekšrocības formāli ir pieejamas visām uzņēmējsabiedrībām, kas iekļautas Eiropas reglamentētas biržas sarakstā, un ka rezultātā šī shēma šķietami nerada diskrimināciju starp sabiedrībām, kas iekļautas Itālijas biržas sarakstā, un tām, kas iekļautas kādas citas Eiropas valsts biržas sarakstā, faktiski šis pasākums atbalsta vienīgi tās uzņēmējsabiedrības, kuras pirmoreiz iekļautas biržas sarakstā un uz iepriekš norādīto īso laika posmu. Šajā ziņā Komisija uzsvēra, ka noteikumos par iekļaušanu biržas sarakstā paredzēta virkne stingru noteikumu, kas ietver īpašu prasību pierādīt mantiskā un finansiālā stāvokļa stabilitāti, ko attiecīgi apliecina grāmatvedības dokumenti un neatkarīgo revidentu atzinums. Uzņēmējsabiedrībām, kas piesakās iekļaušanai biržas sarakstā, jābūt veidotām kā akciju sabiedrībām, lai tās varētu nodrošināt savu akciju brīvu pārvedamību, un tām jāatbilst zināmām minimālām kapitalizācijas prasībām. Saskaņā ar Komisijas viedokli minētajā atbalsta shēmā noteiktie termiņi ir tādi, ka daudzi potenciālie saņēmēji faktiski negūst šās shēmas sniegtās priekšrocības. |
| --- | --- |

18.

Komisija konstatēja arī, ka, neraugoties uz to, ka šās atbalsta shēmas priekšrocības formāli ir pieejamas visām uzņēmējsabiedrībām, kas iekļautas Eiropas reglamentētas biržas sarakstā, un ka rezultātā šī shēma šķietami nerada diskrimināciju starp sabiedrībām, kas iekļautas Itālijas biržas sarakstā, un tām, kas iekļautas kādas citas Eiropas valsts biržas sarakstā, faktiski šis pasākums atbalsta vienīgi tās uzņēmējsabiedrības, kuras pirmoreiz iekļautas biržas sarakstā un uz iepriekš norādīto īso laika posmu. Šajā ziņā Komisija uzsvēra, ka noteikumos par iekļaušanu biržas sarakstā paredzēta virkne stingru noteikumu, kas ietver īpašu prasību pierādīt mantiskā un finansiālā stāvokļa stabilitāti, ko attiecīgi apliecina grāmatvedības dokumenti un neatkarīgo revidentu atzinums. Uzņēmējsabiedrībām, kas piesakās iekļaušanai biržas sarakstā, jābūt veidotām kā akciju sabiedrībām, lai tās varētu nodrošināt savu akciju brīvu pārvedamību, un tām jāatbilst zināmām minimālām kapitalizācijas prasībām. Saskaņā ar Komisijas viedokli minētajā atbalsta shēmā noteiktie termiņi ir tādi, ka daudzi potenciālie saņēmēji faktiski negūst šās shēmas sniegtās priekšrocības.

| 19. | Savā lēmumā par oficiālās procedūras sākšanu Komisija uzsvēra, ka šis pasākums ietver valsts resursu izmantošanu, atsakoties no ienākumiem no nodokļu maksājumiem, un ka tādēļ tas var traucēt konkurenci uzņēmumu starpā un tirdzniecību Kopējā tirgus ietvaros, jo biržas sarakstā iekļautās saņēmējsabiedrības darbojas tirgos, kur notiek ļoti dinamiska konkurence un Kopienas iekšējā tirdzniecība. |
| --- | --- |

19.

Savā lēmumā par oficiālās procedūras sākšanu Komisija uzsvēra, ka šis pasākums ietver valsts resursu izmantošanu, atsakoties no ienākumiem no nodokļu maksājumiem, un ka tādēļ tas var traucēt konkurenci uzņēmumu starpā un tirdzniecību Kopējā tirgus ietvaros, jo biržas sarakstā iekļautās saņēmējsabiedrības darbojas tirgos, kur notiek ļoti dinamiska konkurence un Kopienas iekšējā tirdzniecība.

| 20. | Visbeidzot Komisija uzskata, ka minēto nodokļu atvieglojumu selektīvo raksturu nevarētu attaisnot ar Itālijas nodokļu sistēmas būtību un vispārējo struktūru un ka šā shēma nešķiet vērsta uz to, lai atlīdzinātu iespējamos izdevumus, jo atbalsta summa nav proporcionāla īpašajiem izdevumiem, kas radušies par iekļaušanu biržas sarakstā. Turklāt nešķiet, ka varētu piemērot kādu no EK Līguma 87. panta 2. un 3. punktā paredzētajiem izņēmumiem. |
| --- | --- |

20.

Visbeidzot Komisija uzskata, ka minēto nodokļu atvieglojumu selektīvo raksturu nevarētu attaisnot ar Itālijas nodokļu sistēmas būtību un vispārējo struktūru un ka šā shēma nešķiet vērsta uz to, lai atlīdzinātu iespējamos izdevumus, jo atbalsta summa nav proporcionāla īpašajiem izdevumiem, kas radušies par iekļaušanu biržas sarakstā. Turklāt nešķiet, ka varētu piemērot kādu no EK Līguma 87. panta 2. un 3. punktā paredzētajiem izņēmumiem.

IV.   ITĀLIJAS UN IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

| 21. | Itālijas iestādes un Borsa Italiana SpA, vienīgā ieinteresētā trešā puse, kas iesniegusi apsvērumus, izteikušas trīs būtiskus iebildumus. |
| --- | --- |

21.

Itālijas iestādes un Borsa Italiana SpA, vienīgā ieinteresētā trešā puse, kas iesniegusi apsvērumus, izteikušas trīs būtiskus iebildumus.

| 22. | Pirmkārt, saskaņā ar Itālijas iestādēm un Borsa Italiana SpA minētā atbalsta shēma jāuzskata par vispārēju nodokļu politikas pasākumu ar nolūku veicināt Itālijas uzņēmējsabiedrību iekļaušanu biržas sarakstā, lai apturētu un vērstu par labu pēdējos gados novērojamo negatīvo attīstības tendenci, un nostiprināt šo sabiedrību kapitalizāciju un konkurētspēju pasaules tirgos, un tādēļ valsts atbalsta kontroles pasākumi uz šo shēmu neattiecas. |
| --- | --- |

22.

Pirmkārt, saskaņā ar Itālijas iestādēm un Borsa Italiana SpA minētā atbalsta shēma jāuzskata par vispārēju nodokļu politikas pasākumu ar nolūku veicināt Itālijas uzņēmējsabiedrību iekļaušanu biržas sarakstā, lai apturētu un vērstu par labu pēdējos gados novērojamo negatīvo attīstības tendenci, un nostiprināt šo sabiedrību kapitalizāciju un konkurētspēju pasaules tirgos, un tādēļ valsts atbalsta kontroles pasākumi uz šo shēmu neattiecas.

| 23. | Otrkārt, šī shēma neietekmē konkurenci, jo jebkura uzņēmējsabiedrība var saņemt šos nodokļu atvieglojumus, ja vien tā panāk, ka to iekļauj kādā Eiropas biržas sarakstā. Šo shēmu piemēro vispārēji visām ekonomikas jomām un rūpniecības nozarēm; tātad tā nav selektīva. |
| --- | --- |

23.

Otrkārt, šī shēma neietekmē konkurenci, jo jebkura uzņēmējsabiedrība var saņemt šos nodokļu atvieglojumus, ja vien tā panāk, ka to iekļauj kādā Eiropas biržas sarakstā. Šo shēmu piemēro vispārēji visām ekonomikas jomām un rūpniecības nozarēm; tātad tā nav selektīva.

| 24. | Visbeidzot, šī shēma neietekmē konkurenci, tādēļ ka tās darbības laiks un budžets ir ierobežots un tādēļ ka šo atbalstu var saņemt arī ārvalstu uzņēmumi. |
| --- | --- |

24.

Visbeidzot, šī shēma neietekmē konkurenci, tādēļ ka tās darbības laiks un budžets ir ierobežots un tādēļ ka šo atbalstu var saņemt arī ārvalstu uzņēmumi.

V.   ATBALSTA SHĒMAS NOVĒRTĒJUMS

| 25. | Izskatījusi Itālijas iestāžu iesniegtos apsvērumus, Komisija apstiprina savu nostāju, ko tā izklāstīja 2004. gada 18. februāra vēstulē par oficiālās pārbaudes procedūras sākšanu, proti, to, ka minētā atbalsta shēma ir valsts atbalsts, jo kopumā tā atbilst visiem EK Līguma 87. panta 1. punktā minētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

25.

Izskatījusi Itālijas iestāžu iesniegtos apsvērumus, Komisija apstiprina savu nostāju, ko tā izklāstīja 2004. gada 18. februāra vēstulē par oficiālās pārbaudes procedūras sākšanu, proti, to, ka minētā atbalsta shēma ir valsts atbalsts, jo kopumā tā atbilst visiem EK Līguma 87. panta 1. punktā minētajiem kritērijiem.

| 26. | Komisija uzskata, ka minētais pasākums sniedz acīmredzamas selektīvas priekšrocības, jo, tā kā šī shēma ir īpaša, kas atbalsta tikai tās uzņēmējsabiedrības, kuras var tikt uzņemtas biržas sarakstā shēmā paredzētajā laikposmā, izslēdzot tos uzņēmumus, kas ir jau iekļauti biržas sarakstā, kas neatbilst iekļaušanas prasībām un kas nolēmuši minētajā laikposmā nepieteikties iekļaušanai biržas sarakstā, tā ir atkāpe no nodokļu sistēmas normālas darbības un ar to atbalsta atsevišķus uzņēmumus un produkcijas veidus. |
| --- | --- |

26.

Komisija uzskata, ka minētais pasākums sniedz acīmredzamas selektīvas priekšrocības, jo, tā kā šī shēma ir īpaša, kas atbalsta tikai tās uzņēmējsabiedrības, kuras var tikt uzņemtas biržas sarakstā shēmā paredzētajā laikposmā, izslēdzot tos uzņēmumus, kas ir jau iekļauti biržas sarakstā, kas neatbilst iekļaušanas prasībām un kas nolēmuši minētajā laikposmā nepieteikties iekļaušanai biržas sarakstā, tā ir atkāpe no nodokļu sistēmas normālas darbības un ar to atbalsta atsevišķus uzņēmumus un produkcijas veidus.

| 27. | Itālijas arguments, saskaņā ar kuru minētā shēma ir nodokļu politikas pasākums, uz kuru neattiecas valsts atbalsta normas, nav pieņemams, un atkāpe no parastās nodokļu shēmas nav savienojama ar Itālijas nodokļu sistēmas būtību, jo no nodokļu viedokļa šī shēma neatbilst nevienai pamatatšķirībai, kāda pastāv starp tām uzņēmējsabiedrībām, kas ir iekļauts biržas sarakstā, un tām, kas tajā nav iekļautas. Ar šo shēmu jo īpaši paredz nodokļu likmes samazinājumu, ko piemēro sagaidāmajai peļņai, kuru gūs saņēmēji, un tādēļ to nevar uzskatīt par proporcionālu, jo gūstamajai peļņai nav nekāda sakara ne ar saņēmējuzņēmumu iekļaušanu biržas sarakstā, ne ar to kapitāla struktūru un ne ar citiem rādītājiem, kas saistīti ar iekļaušanu biržas sarakstā. Visbeidzot, ņemot vērā, ka šās shēmas īsais darbības laiks daudziem potenciāliem saņēmējiem faktiski dara to nepieejamu, shēmu neattaisno arī tās īpašie mērķi. |
| --- | --- |

27.

Itālijas arguments, saskaņā ar kuru minētā shēma ir nodokļu politikas pasākums, uz kuru neattiecas valsts atbalsta normas, nav pieņemams, un atkāpe no parastās nodokļu shēmas nav savienojama ar Itālijas nodokļu sistēmas būtību, jo no nodokļu viedokļa šī shēma neatbilst nevienai pamatatšķirībai, kāda pastāv starp tām uzņēmējsabiedrībām, kas ir iekļauts biržas sarakstā, un tām, kas tajā nav iekļautas. Ar šo shēmu jo īpaši paredz nodokļu likmes samazinājumu, ko piemēro sagaidāmajai peļņai, kuru gūs saņēmēji, un tādēļ to nevar uzskatīt par proporcionālu, jo gūstamajai peļņai nav nekāda sakara ne ar saņēmējuzņēmumu iekļaušanu biržas sarakstā, ne ar to kapitāla struktūru un ne ar citiem rādītājiem, kas saistīti ar iekļaušanu biržas sarakstā. Visbeidzot, ņemot vērā, ka šās shēmas īsais darbības laiks daudziem potenciāliem saņēmējiem faktiski dara to nepieejamu, shēmu neattaisno arī tās īpašie mērķi.

| 28. | Līdzīgā kārtā arī ienākuma nodokļa samazinājums ir ārkārtas atbalsts, jo to saņem papildus parastajam izdevumu samazinājumam. Arī tad, ja saskaņā ar Tiesas judikatūru (4) tādu pasākumu potenciāli varētu uzskatīt, ka to attaisno tā īpašais mērķis, Komisija atzīmē, ka pasākuma īsais darbības laiks ir pretrunā ar tā īpašo mērķi sekmēt uzņēmējsabiedrību iekļaušanu biržas sarakstā, jo šā īsā laika dēļ daudzi uzņēmumi faktiski tiek izslēgti no potenciālo saņēmēju loka. |
| --- | --- |

28.

Līdzīgā kārtā arī ienākuma nodokļa samazinājums ir ārkārtas atbalsts, jo to saņem papildus parastajam izdevumu samazinājumam. Arī tad, ja saskaņā ar Tiesas judikatūru (4) tādu pasākumu potenciāli varētu uzskatīt, ka to attaisno tā īpašais mērķis, Komisija atzīmē, ka pasākuma īsais darbības laiks ir pretrunā ar tā īpašo mērķi sekmēt uzņēmējsabiedrību iekļaušanu biržas sarakstā, jo šā īsā laika dēļ daudzi uzņēmumi faktiski tiek izslēgti no potenciālo saņēmēju loka.

| 29. | Attiecībā uz iebildumu, saskaņā ar kuru šī shēma nesniedz īpašas priekšrocības un tādēļ nevar traucēt konkurenci un Kopienas iekšējo tirdzniecību, jo tā atbalsta uzņēmumus, kas pakļauti dažādiem nodokļu tiesību aktiem, Komisija atgādina attiecīgo Tiesas judikatūru (5), kas apstiprina to, ka izņēmuma kārtas nodokļu pasākums, ko nepamato ne nodokļu sistēmas būtība, ne pasākuma īpašais raksturs, var būt valsts atbalsts. |
| --- | --- |

29.

Attiecībā uz iebildumu, saskaņā ar kuru šī shēma nesniedz īpašas priekšrocības un tādēļ nevar traucēt konkurenci un Kopienas iekšējo tirdzniecību, jo tā atbalsta uzņēmumus, kas pakļauti dažādiem nodokļu tiesību aktiem, Komisija atgādina attiecīgo Tiesas judikatūru (5), kas apstiprina to, ka izņēmuma kārtas nodokļu pasākums, ko nepamato ne nodokļu sistēmas būtība, ne pasākuma īpašais raksturs, var būt valsts atbalsts.

| 30. | Komisija atzīmē, ka kādā citā spriedumā (6) Tiesa apstiprināja Komisijas vērtējumu par to, ka valsts mēroga nodokļu pasākums, kaut arī formāli tam bija vispārējs raksturs, tas bija valsts atbalsts, jo faktiski lielā mērā atbalstīja atsevišķas valsts rūpniecības nozares. Apskatāmajā gadījumā Komisija uzskata, ka izņēmuma kārtā sniegtais nodokļu atvieglojums, ko piešķir visiem uzņēmumiem, kas Itālijā maksā nodokļus un ko iekļauj reglamentētā vērtspapīru tirgū, ievērojami ietekmē zināma lieluma uzņēmumus un var traucēt konkurenci, jo tas nostāda minētos uzņēmumus labākā konkurences stāvoklī attiecībā pret konkurējošiem uzņēmumiem, kas nav reģistrēti Itālijā. Turklāt, tā kā šo atbalstu piešķir ar nodokļu sistēmas starpniecību, no tā gūst labumu galvenokārt Itālijas uzņēmumi, jo tiem nodokļu atvieglojumus piemēro par pasaules līmenī gūto peļņu, kurpretim ārvalstu uzņēmumi iegūst no šā pasākuma tikai par to peļņas daļu, kas gūta Itālijā, tādējādi no šā viedokļa tie ir nelabvēlīgā stāvoklī. Šāda nevienlīdzība parasti ir attaisnojama ar nodokļu sistēmas būtību, taču šajā gadījumā tas ir izslēgts, jo nodokļu sistēmas parastās pārvaldības ietvaros šī shēma ir īpašs nepamatots atbalsts. |
| --- | --- |

30.

Komisija atzīmē, ka kādā citā spriedumā (6) Tiesa apstiprināja Komisijas vērtējumu par to, ka valsts mēroga nodokļu pasākums, kaut arī formāli tam bija vispārējs raksturs, tas bija valsts atbalsts, jo faktiski lielā mērā atbalstīja atsevišķas valsts rūpniecības nozares. Apskatāmajā gadījumā Komisija uzskata, ka izņēmuma kārtā sniegtais nodokļu atvieglojums, ko piešķir visiem uzņēmumiem, kas Itālijā maksā nodokļus un ko iekļauj reglamentētā vērtspapīru tirgū, ievērojami ietekmē zināma lieluma uzņēmumus un var traucēt konkurenci, jo tas nostāda minētos uzņēmumus labākā konkurences stāvoklī attiecībā pret konkurējošiem uzņēmumiem, kas nav reģistrēti Itālijā. Turklāt, tā kā šo atbalstu piešķir ar nodokļu sistēmas starpniecību, no tā gūst labumu galvenokārt Itālijas uzņēmumi, jo tiem nodokļu atvieglojumus piemēro par pasaules līmenī gūto peļņu, kurpretim ārvalstu uzņēmumi iegūst no šā pasākuma tikai par to peļņas daļu, kas gūta Itālijā, tādējādi no šā viedokļa tie ir nelabvēlīgā stāvoklī. Šāda nevienlīdzība parasti ir attaisnojama ar nodokļu sistēmas būtību, taču šajā gadījumā tas ir izslēgts, jo nodokļu sistēmas parastās pārvaldības ietvaros šī shēma ir īpašs nepamatots atbalsts.

| 31. | Attiecībā uz šā atbalsta ierobežoto darbības laiku, Itālija apgalvo, ka potenciālo saņēmēju skaitu (to var saņemt vienīgi uzņēmumi, kas iekļauti biržas sarakstā līdz 2004. gada 31.decembrim) ierobežo budžets. Tas būtu vēl viens pierādījums par labu tam, ka šis pasākums atstāj nelielu ietekmi uz konkurenci. Komisija uzskata, ka, kaut arī nodokļu atvieglojumam atvēlētais budžets ir ierobežots, tas tomēr ir pasākums, ar kuru piešķir subsīdijas, un tas attiecīgi traucē konkurenci. Šī atbalsta shēma maina (ar taksācijas starpniecību) to uzņēmumu stāvokli attiecībā uz konkurenci, kuri veic tirdzniecisku darbību starptautiskajai konkurencei atvērtās nozarēs, un tādēļ šī shēma ir atbalsts, kas apdraud konkurenci. |
| --- | --- |

31.

Attiecībā uz šā atbalsta ierobežoto darbības laiku, Itālija apgalvo, ka potenciālo saņēmēju skaitu (to var saņemt vienīgi uzņēmumi, kas iekļauti biržas sarakstā līdz 2004. gada 31.decembrim) ierobežo budžets. Tas būtu vēl viens pierādījums par labu tam, ka šis pasākums atstāj nelielu ietekmi uz konkurenci. Komisija uzskata, ka, kaut arī nodokļu atvieglojumam atvēlētais budžets ir ierobežots, tas tomēr ir pasākums, ar kuru piešķir subsīdijas, un tas attiecīgi traucē konkurenci. Šī atbalsta shēma maina (ar taksācijas starpniecību) to uzņēmumu stāvokli attiecībā uz konkurenci, kuri veic tirdzniecisku darbību starptautiskajai konkurencei atvērtās nozarēs, un tādēļ šī shēma ir atbalsts, kas apdraud konkurenci.

| 32. | Tādēļ Komisija secina, ka minētais pasākums zināmiem saņēmējiem sniedz īpašas nodokļu priekšrocības, kuru sekas ir to izmaksu samazināšanās, kas tiem parasti rodas ekonomiskās darbības rezultātā. |
| --- | --- |

32.

Tādēļ Komisija secina, ka minētais pasākums zināmiem saņēmējiem sniedz īpašas nodokļu priekšrocības, kuru sekas ir to izmaksu samazināšanās, kas tiem parasti rodas ekonomiskās darbības rezultātā.

| 33. | Komisija uzskata, ka minētās priekšrocības piešķir valsts var ar valsts resursu starpniecību. Tā kā Itālija iebildumus par to nav iesniegusi, Komisija apstiprina novērtējumu, ko tā sniegusi, uzsākot oficiālo pārbaudes procedūru, proti, ka priekšrocību gūst valsts, jo tā izriet no Itālijas valdības atteikšanās no nodokļu ieņēmumiem. |
| --- | --- |

33.

Komisija uzskata, ka minētās priekšrocības piešķir valsts var ar valsts resursu starpniecību. Tā kā Itālija iebildumus par to nav iesniegusi, Komisija apstiprina novērtējumu, ko tā sniegusi, uzsākot oficiālo pārbaudes procedūru, proti, ka priekšrocību gūst valsts, jo tā izriet no Itālijas valdības atteikšanās no nodokļu ieņēmumiem.

| 34. | Ņemot vērā minētā pasākuma sekas, Komisija apstiprina novērtējumu, ko tā sniedza, uzsākot oficiālo pārbaudes procedūru, proti, ievērojot to, ka uzņēmējsabiedrības, kas saņem atbalstu, var darboties starptautiskajā tirgū un veikt tirdznieciskas un citas ekonomiskas darbības tirgos, kur valda liela konkurence, minētais pasākums var traucēt konkurenci starp uzņēmumiem un tirdzniecību starp dalībvalstīm. Saskaņā ar Tiesas pieņemto judikatūru (7), lai pasākums traucētu konkurenci, pietiek ar to, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar pārējiem uzņēmumiem konkurencei atvērtos tirgos. |
| --- | --- |

34.

Ņemot vērā minētā pasākuma sekas, Komisija apstiprina novērtējumu, ko tā sniedza, uzsākot oficiālo pārbaudes procedūru, proti, ievērojot to, ka uzņēmējsabiedrības, kas saņem atbalstu, var darboties starptautiskajā tirgū un veikt tirdznieciskas un citas ekonomiskas darbības tirgos, kur valda liela konkurence, minētais pasākums var traucēt konkurenci starp uzņēmumiem un tirdzniecību starp dalībvalstīm. Saskaņā ar Tiesas pieņemto judikatūru (7), lai pasākums traucētu konkurenci, pietiek ar to, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar pārējiem uzņēmumiem konkurencei atvērtos tirgos.

| 35. | Piesakoties iekļaušanai reglamentētas biržas sarakstā, uzņēmējsabiedrībām ir dažādi svarīgi finansiāli mērķi, tostarp a) palielināt un diferencēt finanšu avotus aktīvu un akciju iepirkšanai; b) palielināt pašiem savu finansiālo spēju attiecībā pret parādzīmju turētājiem, piegādātājiem un citiem kreditoriem, kas pieņem akcijas kā galvojumu par kredītu; c) saņemt tirgus novērtējumu, lai jebkurā brīdī padarītu vieglākus apvienošanās un iegādes darījumus. Sniedzot nodokļu ārkārtas atvieglojumu tām uzņēmējsabiedrībām, kas nolēmušas pieteikties iekļaušanai biržas sarakstā, minētā atbalsta shēma uzlabo šo uzņēmējsabiedrību konkurences un finanšu spējas attiecībā pret to konkurentiem. Tā kā iepriekš aprakstītās sekas var nostādīt izdevīgākā stāvoklī Itālijas reģistrētos saņēmējuzņēmumus, kas veic darījumus tirgos, kur notiek Kopienas iekšējā tirdzniecība, Komisija uzskata, ka arī tādēļ šī shēma ietekmē tirdzniecību un traucē konkurenci. |
| --- | --- |

35.

Piesakoties iekļaušanai reglamentētas biržas sarakstā, uzņēmējsabiedrībām ir dažādi svarīgi finansiāli mērķi, tostarp a) palielināt un diferencēt finanšu avotus aktīvu un akciju iepirkšanai; b) palielināt pašiem savu finansiālo spēju attiecībā pret parādzīmju turētājiem, piegādātājiem un citiem kreditoriem, kas pieņem akcijas kā galvojumu par kredītu; c) saņemt tirgus novērtējumu, lai jebkurā brīdī padarītu vieglākus apvienošanās un iegādes darījumus. Sniedzot nodokļu ārkārtas atvieglojumu tām uzņēmējsabiedrībām, kas nolēmušas pieteikties iekļaušanai biržas sarakstā, minētā atbalsta shēma uzlabo šo uzņēmējsabiedrību konkurences un finanšu spējas attiecībā pret to konkurentiem. Tā kā iepriekš aprakstītās sekas var nostādīt izdevīgākā stāvoklī Itālijas reģistrētos saņēmējuzņēmumus, kas veic darījumus tirgos, kur notiek Kopienas iekšējā tirdzniecība, Komisija uzskata, ka arī tādēļ šī shēma ietekmē tirdzniecību un traucē konkurenci.

| 36. | Turklāt Komisija atzīmē, ka līdz 2004. gada 31. decembrim Itālijas biržas sarakstā iekļāva desmit uzņēmējsabiedrības (tas ir 100 % pieaugums salīdzinājumā ar pagājušo gadu) (8). Ar šo shēmu uzņēmējsabiedrībām, kas iekļautas biržas sarakstā, tiek piešķirtas tiesības saņemt nodokļu priekšrocības proporcionāli nākamajai peļņai. Itālijas biržas sarakstā iekļautās uzņēmējsabiedrības pieder dažādām starptautiskajai konkurencei atvērtām nozarēm, sākot no rūpniecības līdz sabiedriskajiem pakalpojumiem. Ne Itālijas iestādes, ne ieinteresētās personas nav izteikušas argumentus, kas pierādītu to, ka, pateicoties kādiem īpašiem rādītājiem, kuri piemīt atbalsta saņēmējiem, piešķirtās priekšrocības nevarētu ietekmēt konkurenci un Kopienas iekšējo tirdzniecību. Pamatojoties uz prognozējamo peļņu, ko saņēmēji guvuši pirmajos trīs gados pēc iekļaušanas biržas sarakstā, Komisija aprēķināja, ka katra no šīm uzņēmējsabiedrībām varēs saņemt būtiskus nodokļu atvieglojumus. Komisijas aprēķini rāda, piemēram, ka tās nodokļu priekšrocības, ko saņems viena uzņēmējsabiedrība vien, par 2004–2007 gada laikposmu varēs sasniegt 75 miljonus euro. Taču atbalsta ierobežojošās klauzulas dēļ, kas ietverta DL 269/2003 11. pantā un kas aprakstīta iepriekš, peļņa attiecīgajos trīs gados nevarētu pārsniegt 11,7 miljonu euro. Tomēr Itālijas iesniegtie argumenti nekādā gadījumā neļauj secināt, ka atsevišķiem saņēmējiem piešķirtais atbalsts nepārsniegtu atbalstu minimālo apjomu. |
| --- | --- |

36.

Turklāt Komisija atzīmē, ka līdz 2004. gada 31. decembrim Itālijas biržas sarakstā iekļāva desmit uzņēmējsabiedrības (tas ir 100 % pieaugums salīdzinājumā ar pagājušo gadu) (8). Ar šo shēmu uzņēmējsabiedrībām, kas iekļautas biržas sarakstā, tiek piešķirtas tiesības saņemt nodokļu priekšrocības proporcionāli nākamajai peļņai. Itālijas biržas sarakstā iekļautās uzņēmējsabiedrības pieder dažādām starptautiskajai konkurencei atvērtām nozarēm, sākot no rūpniecības līdz sabiedriskajiem pakalpojumiem. Ne Itālijas iestādes, ne ieinteresētās personas nav izteikušas argumentus, kas pierādītu to, ka, pateicoties kādiem īpašiem rādītājiem, kuri piemīt atbalsta saņēmējiem, piešķirtās priekšrocības nevarētu ietekmēt konkurenci un Kopienas iekšējo tirdzniecību. Pamatojoties uz prognozējamo peļņu, ko saņēmēji guvuši pirmajos trīs gados pēc iekļaušanas biržas sarakstā, Komisija aprēķināja, ka katra no šīm uzņēmējsabiedrībām varēs saņemt būtiskus nodokļu atvieglojumus. Komisijas aprēķini rāda, piemēram, ka tās nodokļu priekšrocības, ko saņems viena uzņēmējsabiedrība vien, par 2004–2007 gada laikposmu varēs sasniegt 75 miljonus euro. Taču atbalsta ierobežojošās klauzulas dēļ, kas ietverta DL 269/2003 11. pantā un kas aprakstīta iepriekš, peļņa attiecīgajos trīs gados nevarētu pārsniegt 11,7 miljonu euro. Tomēr Itālijas iesniegtie argumenti nekādā gadījumā neļauj secināt, ka atsevišķiem saņēmējiem piešķirtais atbalsts nepārsniegtu atbalstu minimālo apjomu.

| 37. | No tā Komisija secina, ka dažādās saņēmējsabiedrību darbības nozarēs šīs atbalsta shēmas radītie konkurences izkropļojumi ir nozīmīgi, ņemot vērā to, ka tās ir uzņēmējsabiedrības, kas attiecīgajās nozarēs Itālijā bieži vien ir priekšplānā; tas arī ir pamatā atbalsta shēmas negatīvajam vērtējumam. |
| --- | --- |

37.

No tā Komisija secina, ka dažādās saņēmējsabiedrību darbības nozarēs šīs atbalsta shēmas radītie konkurences izkropļojumi ir nozīmīgi, ņemot vērā to, ka tās ir uzņēmējsabiedrības, kas attiecīgajās nozarēs Itālijā bieži vien ir priekšplānā; tas arī ir pamatā atbalsta shēmas negatīvajam vērtējumam.

| 38. | Itālijas iestādes, iepriekš par to nepaziņojušas Komisijai, sākušas īstenot atbalsta shēmu, tādējādi pārkāpjot EK Līguma 88. panta 3. punktu. Ņemot vērā to, ka tas ir valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē un ka to sāka īstenot bez Komisijas iepriekšējas piekrišanas, minētais pasākums ir nelikumīgs atbalsts. |
| --- | --- |

38.

Itālijas iestādes, iepriekš par to nepaziņojušas Komisijai, sākušas īstenot atbalsta shēmu, tādējādi pārkāpjot EK Līguma 88. panta 3. punktu. Ņemot vērā to, ka tas ir valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē un ka to sāka īstenot bez Komisijas iepriekšējas piekrišanas, minētais pasākums ir nelikumīgs atbalsts.

| 39. | Minētais pasākums ir valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, un tādēļ tā saderību ar kopējo tirgu jāizvērtē saskaņā ar EK Līguma 87. panta 2. punktā un 87. panta 3. punktā paredzētajiem izņēmumiem. |
| --- | --- |

39.

Minētais pasākums ir valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, un tādēļ tā saderību ar kopējo tirgu jāizvērtē saskaņā ar EK Līguma 87. panta 2. punktā un 87. panta 3. punktā paredzētajiem izņēmumiem.

| 40. | Itālijas iestādes nav noteikti iebildušas pret Komisijas 2004. gada 18. februāra vēstulē sniegto novērtējumu attiecībā uz oficiālās pārbaudes procedūras sākšanu; saskaņā ar šo novērtējumu nevienu no EK Līguma 87. panta 2. un 3. punktā minētajiem izņēmumiem, saskaņā ar kuriem valsts palīdzību var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu, nevar piemērot šim gadījumam, un Komisija nav atradusi jaunus faktorus, kas apgāztu šo secinājumu. |
| --- | --- |

40.

Itālijas iestādes nav noteikti iebildušas pret Komisijas 2004. gada 18. februāra vēstulē sniegto novērtējumu attiecībā uz oficiālās pārbaudes procedūras sākšanu; saskaņā ar šo novērtējumu nevienu no EK Līguma 87. panta 2. un 3. punktā minētajiem izņēmumiem, saskaņā ar kuriem valsts palīdzību var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu, nevar piemērot šim gadījumam, un Komisija nav atradusi jaunus faktorus, kas apgāztu šo secinājumu.

| 41. | Šajā gadījumā piešķirtās priekšrocības vai nu nav saistītas ne ar kādiem izdevumiem vai ir saistītas ar neattaisnotiem izdevumiem par atbalstu saskaņā ar kategoriju atbrīvojuma regulām vai Kopienas pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

41.

Šajā gadījumā piešķirtās priekšrocības vai nu nav saistītas ne ar kādiem izdevumiem vai ir saistītas ar neattaisnotiem izdevumiem par atbalstu saskaņā ar kategoriju atbrīvojuma regulām vai Kopienas pamatnostādnēm.

| 42. | EK Līguma 87. panta 2. punktā paredzētie izņēmumi attiecībā uz sociāla rakstura atbalstu, ko piešķir individuāliem patērētājiem, uz atbalstu, ko sniedz, lai atlīdzinātu kaitējumu, kuru nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, un attiecībā uz atbalstu, ko sniedz tautsaimniecībai dažos Vācijas Federatīvās Republikas apgabalos, šai gadījumā nav piemērojami. |
| --- | --- |

42.

EK Līguma 87. panta 2. punktā paredzētie izņēmumi attiecībā uz sociāla rakstura atbalstu, ko piešķir individuāliem patērētājiem, uz atbalstu, ko sniedz, lai atlīdzinātu kaitējumu, kuru nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, un attiecībā uz atbalstu, ko sniedz tautsaimniecībai dažos Vācijas Federatīvās Republikas apgabalos, šai gadījumā nav piemērojami.

| 43. | Nav piemērojams arī izņēmums, kas minēts EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ar kuru paredz atļaut atbalstu, kas veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs, jo apskatāmo pasākumu piemēro visā Itālijas teritorijā, ne tikai tajos Itālijas apgabalos, kas atbilst šā panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajiem apgabaliem. Visbeidzot, nešķiet, ka šī atbalsta shēma kaut kādā veidā veicinātu šo apgabalu attīstību. |
| --- | --- |

43.

Nav piemērojams arī izņēmums, kas minēts EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ar kuru paredz atļaut atbalstu, kas veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs, jo apskatāmo pasākumu piemēro visā Itālijas teritorijā, ne tikai tajos Itālijas apgabalos, kas atbilst šā panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajiem apgabaliem. Visbeidzot, nešķiet, ka šī atbalsta shēma kaut kādā veidā veicinātu šo apgabalu attīstību.

| 44. | Turklāt minēto atbalsta shēmu nevar uzskatīt par svarīgu projektu visas Eiropas interesēs, tā nav arī vērsta uz to, lai novērstu nopietnus Itālijas tautsaimniecības traucējumus EK Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tās mērķis nav arī veicināt kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu EK Līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

44.

Turklāt minēto atbalsta shēmu nevar uzskatīt par svarīgu projektu visas Eiropas interesēs, tā nav arī vērsta uz to, lai novērstu nopietnus Itālijas tautsaimniecības traucējumus EK Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tās mērķis nav arī veicināt kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu EK Līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunkta nozīmē.

| 45. | Visbeidzot, atbalsta shēma jāizvērtē saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Tajā paredzēts, ka atbalstu, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vi atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, var pieņemt, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm. Ar šo shēmu piešķirtās nodokļu priekšrocības nav saistītas ar īpašiem ieguldījumiem, ar darba vietu radīšanu vai ar īpašiem projektiem. Šīs priekšrocības vienkārši ir to nodokļu nastas atvieglojums, kurus ieinteresētajiem uzņēmumiem parasti ir jāmaksā to ekonomiskās darbības laikā, un tādēļ tās jāuzskata par valsts piešķirtu darbības atbalstu, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

45.

Visbeidzot, atbalsta shēma jāizvērtē saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Tajā paredzēts, ka atbalstu, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vi atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, var pieņemt, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm. Ar šo shēmu piešķirtās nodokļu priekšrocības nav saistītas ar īpašiem ieguldījumiem, ar darba vietu radīšanu vai ar īpašiem projektiem. Šīs priekšrocības vienkārši ir to nodokļu nastas atvieglojums, kurus ieinteresētajiem uzņēmumiem parasti ir jāmaksā to ekonomiskās darbības laikā, un tādēļ tās jāuzskata par valsts piešķirtu darbības atbalstu, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu.

VI.   SECINĀJUMI

| 46. | Komisija secina, ka minētā pasākuma piešķirtās nodokļu priekšrocības ir valsts piešķirts darbības atbalsts, kam nevar piemērot nevienu izņēmumu no spēkā esošā vispārējā aizlieguma, un tādēļ tas nav saderīgs ar kopējo tirgu. Turklāt Komisija uzskata, ka minēto pasākumu Itālija uzsākusi īstenot nelikumīgi. |
| --- | --- |

46.

Komisija secina, ka minētā pasākuma piešķirtās nodokļu priekšrocības ir valsts piešķirts darbības atbalsts, kam nevar piemērot nevienu izņēmumu no spēkā esošā vispārējā aizlieguma, un tādēļ tas nav saderīgs ar kopējo tirgu. Turklāt Komisija uzskata, ka minēto pasākumu Itālija uzsākusi īstenot nelikumīgi.

| 47. | Nelikumīgi piešķirta un ar kopējo tirgu nesaderīga valsts atbalsta sekas parasti ir tādas, ka šo atbalstu atgūst no tā saņēmējiem. Atbalsta atgūšana cik vien iespējams atjauno to stāvokli attiecībā uz konkurenci, kāds bija pirms atbalsta piešķiršanas. |
| --- | --- |

47.

Nelikumīgi piešķirta un ar kopējo tirgu nesaderīga valsts atbalsta sekas parasti ir tādas, ka šo atbalstu atgūst no tā saņēmējiem. Atbalsta atgūšana cik vien iespējams atjauno to stāvokli attiecībā uz konkurenci, kāds bija pirms atbalsta piešķiršanas.

| 48. | Arī tad, ja minēto procedūru noslēdza neilgi pēc pirmā finanšu gada, kura laikā atbalsta shēma atstāja savas sekas, tātad pirms tam, kad lielākajai daļai saņēmēju bija jāsamaksā nodoklis, Komisija nevar izslēgt to, ka daži uzņēmumi jau bija saņēmuši atbalstu, piemēram, tādā veidā, ka tie par kārtējo taksācijas posmu avansā samaksāja samazinātus nodokļu maksājumus. |
| --- | --- |

48.

Arī tad, ja minēto procedūru noslēdza neilgi pēc pirmā finanšu gada, kura laikā atbalsta shēma atstāja savas sekas, tātad pirms tam, kad lielākajai daļai saņēmēju bija jāsamaksā nodoklis, Komisija nevar izslēgt to, ka daži uzņēmumi jau bija saņēmuši atbalstu, piemēram, tādā veidā, ka tie par kārtējo taksācijas posmu avansā samaksāja samazinātus nodokļu maksājumus.

| 49. | Turklāt Komisija konstatē, ka pēc oficiālās izmeklēšanas sākšanas Itālijas iestādes publiski informēja potenciālos atbalsta saņēmējus par iespējamām sekām, ko radīs Komisijas konstatējums par to, ka minētais pasākums ir atbalsts, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu. Tomēr Komisija uzskata, ka jāatgūst atbalsts, kas, iespējams, jau nonācis pie saņēmējiem. |
| --- | --- |

49.

Turklāt Komisija konstatē, ka pēc oficiālās izmeklēšanas sākšanas Itālijas iestādes publiski informēja potenciālos atbalsta saņēmējus par iespējamām sekām, ko radīs Komisijas konstatējums par to, ka minētais pasākums ir atbalsts, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu. Tomēr Komisija uzskata, ka jāatgūst atbalsts, kas, iespējams, jau nonācis pie saņēmējiem.

| 50. | Tādēļ Komisijas pienākums ir prasīt Itālijai, lai tā divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas aicinātu potenciālos atbalsta saņēmējus atmaksāt atbalstā saņemtos līdzekļus ar procentiem, ko aprēķina, pamatojoties uz V nodaļu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004 par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (9). Jo īpaši, ja atbalsts jau ir piešķirts kārtējā gadā maksājamo nodokļu samazinājuma veidā, Itālijai jāpiedzen visi nodokļi, kas jāsamaksā pēdējā maksājuma kārtā par 2004. gadu. Jebkurā gadījumā līdzekļu atgūšana pilnībā jāpaveic pirms beidzies pirmais finanšu gads, skaitot no šā lēmuma paziņošanas dienas. |
| --- | --- |

50.

Tādēļ Komisijas pienākums ir prasīt Itālijai, lai tā divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas aicinātu potenciālos atbalsta saņēmējus atmaksāt atbalstā saņemtos līdzekļus ar procentiem, ko aprēķina, pamatojoties uz V nodaļu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004 par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (9). Jo īpaši, ja atbalsts jau ir piešķirts kārtējā gadā maksājamo nodokļu samazinājuma veidā, Itālijai jāpiedzen visi nodokļi, kas jāsamaksā pēdējā maksājuma kārtā par 2004. gadu. Jebkurā gadījumā līdzekļu atgūšana pilnībā jāpaveic pirms beidzies pirmais finanšu gads, skaitot no šā lēmuma paziņošanas dienas.

| 51. | Komisija prasa Itālijai piegādāt vajadzīgās ziņas, izveidojot attiecīgo saņēmēju sarakstu un skaidri norādot gan paredzētos, gan arī jau veiktos pasākumus, lai nodrošinātu tūlītēju un faktisku nelikumīgā valsts atbalsta atgūšanu. Komisija aicina Itāliju tuvākajos divos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas iesniegt visus dokumentus, kas apliecina, ka faktiski ir sākusies procedūra, ar kuru nelikumīgi piešķirtos atbalsta līdzekļus iekasē atpakaļ no to saņēmējiem. |
| --- | --- |

51.

Komisija prasa Itālijai piegādāt vajadzīgās ziņas, izveidojot attiecīgo saņēmēju sarakstu un skaidri norādot gan paredzētos, gan arī jau veiktos pasākumus, lai nodrošinātu tūlītēju un faktisku nelikumīgā valsts atbalsta atgūšanu. Komisija aicina Itāliju tuvākajos divos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas iesniegt visus dokumentus, kas apliecina, ka faktiski ir sākusies procedūra, ar kuru nelikumīgi piešķirtos atbalsta līdzekļus iekasē atpakaļ no to saņēmējiem.

| 52. | Minētais lēmums attiecas uz atbalsta shēmu kā tādu, un to jāizpilda nekavējoties, ieskaitot to, kas attiecas uz atbalsta līdzekļiem, kuri piešķirti saskaņā ar šo shēmu. Tomēr lēmums neizslēdz iespēju, ka individuālā kārtā piešķirtu atbalstu kopumā vai daļēji varētu uzskatīt par saderīgu saskaņā ar kategoriju atbrīvojuma regulas 5. panta b) punktu attiecībā uz atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, |
| --- | --- |

52.

Minētais lēmums attiecas uz atbalsta shēmu kā tādu, un to jāizpilda nekavējoties, ieskaitot to, kas attiecas uz atbalsta līdzekļiem, kuri piešķirti saskaņā ar šo shēmu. Tomēr lēmums neizslēdz iespēju, ka individuālā kārtā piešķirtu atbalstu kopumā vai daļēji varētu uzskatīt par saderīgu saskaņā ar kategoriju atbrīvojuma regulas 5. panta b) punktu attiecībā uz atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsta shēma, ko Itālija saskaņā ar tās valdības 2003. gada 30. septembra dekrēta Nr. 269 1. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 11. pantu īsteno nodokļu atvieglojumu veidā par labu uzņēmējsabiedrībām, kas iekļautas Eiropas reglamentētas biržas sarakstā, ar kopējo tirgu nav saderīga.

2. pants

Itālijai ir jāatceļ šā lēmuma 1. pantā minētā atbalsta shēma, sākot no tā finanšu gada, kad saņemts paziņojums par šo lēmumu.

3. pants

1.   Itālijai jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai atgūtu no saņēmējiem 1. pantā minētā atbalsta līdzekļus, kas nelikumīgi jau nonākuši to rīcībā.

2.   Atgūšana jāveic nekavējoties un saskaņā ar Itālijas valsts tiesību aktos paredzēto procedūru, ar nosacījumu, ja tā ļauj bez vilcināšanās un faktiski izpildīt šo lēmumu.

3.   Atgūšana jāpaveic iespējami drīz. Jo īpaši, ja atbalsts jau ir piešķirts to nodokļu maksājumu samazinājuma veidā, kuri jāmaksā par kārtējo finanšu gadu, Itālijai jāiekasē visi nodokļi, kas jāsamaksā pēdējā maksājuma kārtā par 2004. gadu. Visos pārējos gadījumos Itālijai jāiekasē maksājamais nodoklis vēlākais līdz tā finanšu gada beigām, kura laikā iekrīt šā lēmuma paziņošanas diena.

4.   Atgūstamie atbalsta līdzekļi ietver arī procentus, ko aprēķina, sākot no dienas, kad saņēmējiem atbalsts kļuvis pieejams, līdz dienai, kad līdzekļi faktiski ir atgūti.

5.   Procentus aprēķina, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu.

6.   Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas Itālijai oficiāli jāpieprasa no visiem šā lēmuma 1. pantā minētā atbalsta saņēmējiem, lai tie nelikumīgi saņemtos atbalsta līdzekļus atmaksā ar procentiem.

4. pants

Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas Itālijai jāinformē Komisija par veiktajiem un paredzētajiem pasākumiem šā lēmuma izpildē. Šī informācija jāsniedz ar jautājumu lapas palīdzību, kas pievienota šā lēmuma 1. pielikumā. Tikpat ilgā laikā Itālijai jāiesniedz visi dokumenti, kas apliecina, ka attiecībā uz nelikumīgā atbalsta saņēmējiem līdzekļu atgūšanas procedūra faktiski ir sākta.

5. pants

Šis lēmums attiecas uz Itālijas Republiku.

Briselē, 2005. gada 16. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 221 3.9.2004., 7. lpp.

1

(2)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

2

(3)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Lieta C-143/99, Adria-Wien Pipeline, [2001], I-8365 lpp.

4

Adria-Wien Pipeline

(5)  Lieta 173/73, Itālija/Komisija, [1974], 709. lpp.

5

(6)  Lieta 203/82, Itālija/Komisija, [1983], 2525 lpp.

6

(7)  Sk. lietu T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Komisija, [1998], II-717 lpp.

7

Vlaamse Gewest

(8)  Tās ir šādas uzņēmējsabiedrības: 1) TREVISAN SpA, rūpniecisko krāsvielu uzņēmums; 2) ISAGRO SpA, farmaceitiskie līdzekļi; 3) DIGITAL MULTIMEDIA TECHNOLOGIES (DMT) SpA, plašsaziņas līdzekļi; 4) TERNA SpA, komunālo pakalpojumu uzņēmums (elektrība); 5) PROCOMAC SpA, iepildīšanas iekārtas; 6) AZIMUT HOLDING SpA, finanšu pakalpojumi; 7) GREENVISION AMBIENTE SpA, pakalpojumi; 8) PANARIAGROUP SpA, keramika; 9) RGI SpA, lietojumprogrammatūra; 10) GEOX SpA, apģērbi.

8

TREVISAN SpA

ISAGRO SpA

DIGITAL MULTIMEDIA TECHNOLOGIES (DMT) SpA

TERNA SpA

PROCOMAC SpA

AZIMUT HOLDING SpA

GREENVISION AMBIENTE SpA

PANARIAGROUP SpA

RGI SpA

GEOX SpA

(9)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

9

---

PIELIKUMS

Informācija par to, kā tiek pildīts Komisijas Lēmums 16.3.2005 attiecībā uz atbalsta shēmu C8/2004 (ex NN164/2003) nodokļu atvieglojumu veidā, ko Itālija īstenojusi biržas sarakstā jauniekļauto uzņēmējsabiedrību labā

1.   Atbalsta saņēmēju kopskaits un atgūstamā atbalsta kopsumma

| 1.1 | Sīki izklāstīt, kādā veidā aprēķinās atbalsta summu, ko atgūt no individuāliem saņēmējiem:






  — | kapitāls, |
| --- | --- | --- |

1.1

Sīki izklāstīt, kādā veidā aprēķinās atbalsta summu, ko atgūt no individuāliem saņēmējiem:

—

kapitāls,

| — | procenti. |
| --- | --- |

—

procenti.

| 1.2 | Kāda ir nelikumīgi piešķirtā atbalsta atgūstamā summa (bruto atbalsta ekvivalents; ... cena)? |
| --- | --- |

1.2

Kāda ir nelikumīgi piešķirtā atbalsta atgūstamā summa (bruto atbalsta ekvivalents; ... cena)?

| 1.3 | Kāds ir to saņēmēju kopskaits, no kuriem jāatgūst saskaņā ar šo shēmu nelikumīgi piešķirtais atbalsts? |
| --- | --- |

1.3

Kāds ir to saņēmēju kopskaits, no kuriem jāatgūst saskaņā ar šo shēmu nelikumīgi piešķirtais atbalsts?

2.   Atbalsta atgūšanai paredzētie un jau veiktie pasākumi

| 2.1 | Sīki izklāstīt, kādi pasākumi ir paredzēti veikt un kādi jau paveikti, lai atbalsta līdzekļus atgūtu nekavējoties un noteikti. Īpaši norādīt minēto pasākumu juridisko pamatu. |
| --- | --- |

2.1

Sīki izklāstīt, kādi pasākumi ir paredzēti veikt un kādi jau paveikti, lai atbalsta līdzekļus atgūtu nekavējoties un noteikti. Īpaši norādīt minēto pasākumu juridisko pamatu.

| 2.2 | Kad jāpabeidz atgūšana? |
| --- | --- |

2.2

Kad jāpabeidz atgūšana?

3.   Ziņas par individuāliem saņēmējiem

Pievienotajā tabulā norādīt datus par katru individuālo saņēmēju, no kura atpakaļ jāiekasē saskaņā ar šo shēmu nelikumīgi saņemtā atbalsta summa.

| Saņēmēja identitāte | Nelikumīgi piešķirtā atbalsta summa (1)

  valūta: ... | Atpakaļ iekasētā summa (2)

  valūta: ... |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Saņēmēja identitāte

Nelikumīgi piešķirtā atbalsta summa (1)

valūta: ...

Atpakaļ iekasētā summa (2)

valūta: ...

---

(1)  Saņēmēja rīcībā nonākusī atbalsta summa (bruto atbalsta ekvivalents; ... cena)

(2)

| (°) | Atpakaļ iekasētā bruto summa (ieskaitot procentus) |
| --- | --- |

(°)

Atpakaļ iekasētā bruto summa (ieskaitot procentus)

---

| 1.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/50 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/50

---

KOMISIJAS LĒMUMA PROJEKTS

(2005. gada 21. septembris)

par valsts atbalstu Nr. C 5/2004 (ex N 609/2003), ko Vācija gatavojas piešķirt Kronoply

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 3497)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/262/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA -

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta 1. apakšpunktu;

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši, tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu;

pēc tam, kad dalībvalsts un visas ieinteresētās personas tika uzaicinātas saskaņā ar augstākminēto normatīvu prasībām sniegt savu atzinumu (1), un balstoties uz izteiktajiem aizrādījumiem;

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2003. gada 22. decembra vēstules (A/39031) starpniecību Vācija paziņoja par savu nodomu saskaņā ar lielajiem investīciju projektiem piešķiramā daudznozaru reģionālā atbalsta vadlīnijām (2) (turpmāk sauktas “1998. gada daudznozaru atbalsta vadlīnijas”) piešķirt investīciju atbalstu par labu Kronoply GmbH, Heiligengrābē (Brandenburga), (turpmāk tekstā “Kronoply”). Atbalsts tika reģistrēts ar numuru N 609/03. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2003. gada 22. decembra vēstules (A/39031) starpniecību Vācija paziņoja par savu nodomu saskaņā ar lielajiem investīciju projektiem piešķiramā daudznozaru reģionālā atbalsta vadlīnijām (2) (turpmāk sauktas “1998. gada daudznozaru atbalsta vadlīnijas”) piešķirt investīciju atbalstu par labu Kronoply GmbH, Heiligengrābē (Brandenburga), (turpmāk tekstā “Kronoply”). Atbalsts tika reģistrēts ar numuru N 609/03.

| (2) | 2004. gada 18. februāra vēstulē (SG/D/200649) Komisija paziņoja Vācijai savu lēmumu par EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzētās procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(2)

2004. gada 18. februāra vēstulē (SG/D/200649) Komisija paziņoja Vācijai savu lēmumu par EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzētās procedūras uzsākšanu.

| (3) | Lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija uzaicināja visas ieinteresētās puses izteikt savu viedokli par aplūkojamo atbalsta pasākumu. |
| --- | --- |

(3)

Lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija uzaicināja visas ieinteresētās puses izteikt savu viedokli par aplūkojamo atbalsta pasākumu.

| (4) | 2004. gada 19. marta vēstulē (A/32003) savu nostāju pauda Vācija. |
| --- | --- |

(4)

2004. gada 19. marta vēstulē (A/32003) savu nostāju pauda Vācija.

| (5) | Ar 2004. gada 24. maija vēstules (A/33878) starpniecību Kronoply vārdā viedokli izteica Luther Menold Rechtsanwaltsgesellschaft mbH. Šis atzinums tika pārsūtīts Vācijai 2004. gada 19. novembrī (D/58277). |
| --- | --- |

(5)

Ar 2004. gada 24. maija vēstules (A/33878) starpniecību Kronoply vārdā viedokli izteica Luther Menold Rechtsanwaltsgesellschaft mbH. Šis atzinums tika pārsūtīts Vācijai 2004. gada 19. novembrī (D/58277).

2.   ATBALSTA APRAKSTS

2.1.   Pirmais pieteikums N 813/2000

| (6) | Šis lēmums ir saistīts ar atbalstu N 813/2000, kura piešķiršanu par labu Kronoply Komisija akceptēja. |
| --- | --- |

(6)

Šis lēmums ir saistīts ar atbalstu N 813/2000, kura piešķiršanu par labu Kronoply Komisija akceptēja.

| (7) | 2001. gada 3. jūlijā Komisija akceptēja (SG/D/289524), ka saskaņā ar 1998. gada daudznozaru atbalsta vadlīnijām Kronoply tiek piešķirts bruto atbalsts 31,5 procentu apmērā, kas paredzēts “Oriented Strand Boards” (4) (turpmāk tekstā “OSB”) ražošanai Heiligengrābē, Brandenburgā, kas ir īpaši atbalstāmais reģions EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta izpratnē. Noteiktā atbalsta intensitāte bija par 3,5 procentpunktiem mazāka nekā maksimālā, jo attiecīgais tirgus tika klasificēts kā sarūkošs tirgus. |
| --- | --- |

(7)

2001. gada 3. jūlijā Komisija akceptēja (SG/D/289524), ka saskaņā ar 1998. gada daudznozaru atbalsta vadlīnijām Kronoply tiek piešķirts bruto atbalsts 31,5 procentu apmērā, kas paredzēts “Oriented Strand Boards” (4) (turpmāk tekstā “OSB”) ražošanai Heiligengrābē, Brandenburgā, kas ir īpaši atbalstāmais reģions EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta izpratnē. Noteiktā atbalsta intensitāte bija par 3,5 procentpunktiem mazāka nekā maksimālā, jo attiecīgais tirgus tika klasificēts kā sarūkošs tirgus.

| (8) | Saskaņā ar 1998. gada daudznozaru atbalsta vadlīnijām Komisija novērtēja trīs korekcijas koeficientus, kas tika izmantoti maksimālās atbalsta intensitātes aprēķināšanā. No šī aprēķina izrietēja maksimālās atbalsta intensitātes likme 31,5 procenti (konkurences koeficents - 0,75; koeficients “Attiecība starp ieguldīto kapitālu un darba vietām” - 0, 8 un koeficients “reģionālā ietekme” - 1,5). Tādējādi atbalsta summa sasniedza 35, 4 miljonus euro (5). |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar 1998. gada daudznozaru atbalsta vadlīnijām Komisija novērtēja trīs korekcijas koeficientus, kas tika izmantoti maksimālās atbalsta intensitātes aprēķināšanā. No šī aprēķina izrietēja maksimālās atbalsta intensitātes likme 31,5 procenti (konkurences koeficents - 0,75; koeficients “Attiecība starp ieguldīto kapitālu un darba vietām” - 0, 8 un koeficients “reģionālā ietekme” - 1,5). Tādējādi atbalsta summa sasniedza 35, 4 miljonus euro (5).

| (9) | Nosakot konkurences koeficientu, starp Komisiju un Vāciju radās domstarpības. Taču abas puses definēja attiecīgo tirgu kā OSB un finiera produktu tirgu. Vācija sākumā bija iesniegusi pētījumus, no kuriem izrietēja, ka šim tirgum nepiemīt sarukšanas pazīmes. Tomēr Komisija šos pētījumus apšaubīja, tie balstījās uz pieņēmumu, ka 2000. gadā būs sagaidāms ārkārtīgi liels pieprasījuma pieaugums salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem. Pēc atkārtotas informācijas apmaiņas Vācija samazināja pieteiktā atbalsta intensitāti no 35 % uz 31, 5 %:






  • | Vācija 2000. gada 22. decembra vēstulē (A/40955) paziņoja savu nodomu piešķirt Kronoply atbalstu saskaņā ar 1998. gada daudznozaru atbalsta vadlīnijām. |
| --- | --- | --- |

(9)

Nosakot konkurences koeficientu, starp Komisiju un Vāciju radās domstarpības. Taču abas puses definēja attiecīgo tirgu kā OSB un finiera produktu tirgu. Vācija sākumā bija iesniegusi pētījumus, no kuriem izrietēja, ka šim tirgum nepiemīt sarukšanas pazīmes. Tomēr Komisija šos pētījumus apšaubīja, tie balstījās uz pieņēmumu, ka 2000. gadā būs sagaidāms ārkārtīgi liels pieprasījuma pieaugums salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem. Pēc atkārtotas informācijas apmaiņas Vācija samazināja pieteiktā atbalsta intensitāti no 35 % uz 31, 5 %:

•

Vācija 2000. gada 22. decembra vēstulē (A/40955) paziņoja savu nodomu piešķirt Kronoply atbalstu saskaņā ar 1998. gada daudznozaru atbalsta vadlīnijām.

| • | Komisija 2001. gada 3. janvārī (D/56400) pieprasīja papildu informāciju. 2001. gada 11. janvārī Vācijas valdības, Brandenburgas pavalsts, attiecīgā uzņēmuma un Komisijas pārstāvji sanāca kopā uz apspriedi. Vācijas valdība iesniedza pieprasīto informāciju ar 2001. gada 9. februāra (A/31359) un 2001. gada 9. februāra (A/31463) vēstuļu starpniecību. 2001. gada 9. aprīļa vēstulē (D/51511) Komisija uzdeva Vācijai papildu jautājumus, uz kuriem tā atbildēja savā 2001. gada 21. maija vēstulē (A/34090). |
| --- | --- |

•

Komisija 2001. gada 3. janvārī (D/56400) pieprasīja papildu informāciju. 2001. gada 11. janvārī Vācijas valdības, Brandenburgas pavalsts, attiecīgā uzņēmuma un Komisijas pārstāvji sanāca kopā uz apspriedi. Vācijas valdība iesniedza pieprasīto informāciju ar 2001. gada 9. februāra (A/31359) un 2001. gada 9. februāra (A/31463) vēstuļu starpniecību. 2001. gada 9. aprīļa vēstulē (D/51511) Komisija uzdeva Vācijai papildu jautājumus, uz kuriem tā atbildēja savā 2001. gada 21. maija vēstulē (A/34090).

| • | Vācija ar 2001. gada 19. jūnija vēstuli (A/34812) paziņoja par atbalsta intensitātes samazināšanu no 35 % uz 31,5 %. |
| --- | --- |

•

Vācija ar 2001. gada 19. jūnija vēstuli (A/34812) paziņoja par atbalsta intensitātes samazināšanu no 35 % uz 31,5 %.

| • | Komisija ar 2001. gada 5. jūlija vēstuli (SG/D/289525) paziņoja Vācijai, ka tā neizvirza nekādus iebildumus pret atbalsta piešķiršanu. |
| --- | --- |

•

Komisija ar 2001. gada 5. jūlija vēstuli (SG/D/289525) paziņoja Vācijai, ka tā neizvirza nekādus iebildumus pret atbalsta piešķiršanu.

| (10) | Vācija 2002. gada 3. janvāra vēstulē (A/30013) pieprasīja grozīt Komisijas lēmumu. Vācija iesniedza pierādījumus tam, ka prognozētais pieprasījuma kāpums 2000. gadā patiešām ir sasniegts un tāpēc tirgus sarukšana nenotiek. Ar 2002. gada 5. februāra vēstuli (D/50463) Komisija atteicās grozīt lēmumu, pamatojot to tā, ka atbalsts ir noteikts, veicot korektu aprēķinu, kurā pielietoti visi attiecīgie koeficienti. Jo īpaši Komisija vairs nevarēja grozīt savu lēmumu šādu iemeslu dēļ: konkurences koeficienta novērtējums izrietēja no novērotās attiecīgā produkta patēriņa attīstības un ražošanas nozares kopējo pieauguma tempu pretnostatījuma laikā no 1994. līdz 1999. gadam un no prognozēm, kas lēmuma pieņemšanas brīdī bija izrādījušās pareizas. |
| --- | --- |

(10)

Vācija 2002. gada 3. janvāra vēstulē (A/30013) pieprasīja grozīt Komisijas lēmumu. Vācija iesniedza pierādījumus tam, ka prognozētais pieprasījuma kāpums 2000. gadā patiešām ir sasniegts un tāpēc tirgus sarukšana nenotiek. Ar 2002. gada 5. februāra vēstuli (D/50463) Komisija atteicās grozīt lēmumu, pamatojot to tā, ka atbalsts ir noteikts, veicot korektu aprēķinu, kurā pielietoti visi attiecīgie koeficienti. Jo īpaši Komisija vairs nevarēja grozīt savu lēmumu šādu iemeslu dēļ: konkurences koeficienta novērtējums izrietēja no novērotās attiecīgā produkta patēriņa attīstības un ražošanas nozares kopējo pieauguma tempu pretnostatījuma laikā no 1994. līdz 1999. gadam un no prognozēm, kas lēmuma pieņemšanas brīdī bija izrādījušās pareizas.

2.2.   Otrais pieteikums N 609/2003

| (11) | Ar otro pieteikumu mēģināts, piešķirot vēl vienu atbalstu 3, 5 % apmērā (pārrēķinot naudas summā – 3 939 947 euro), panākt iepriekš noraidīto augstāko intensitāti 35 % apmērā. |
| --- | --- |

(11)

Ar otro pieteikumu mēģināts, piešķirot vēl vienu atbalstu 3, 5 % apmērā (pārrēķinot naudas summā – 3 939 947 euro), panākt iepriekš noraidīto augstāko intensitāti 35 % apmērā.

| (12) | Vācijas arguments bija tāds, ka tirgus definīcija pirmajā pieteikumā N 813/2000 ir nepareiza pēc būtības, un atsaucās uz Padomes 1999. gada 22. marta Regulas (EK) 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (6) (turpmāk – Regula Nr. 659/1999), 9. pantu, saskaņā ar kuru lēmums ir atsaucams ar šādiem nosacījumiem: “Komisija var atcelt lēmumu, [...], ja attiecīgais lēmums pamatojas uz nepareizu informāciju, kas sniegta saskaņā ar procedūru un kas bija izšķirošais faktors lēmuma pieņemšanā. ...” |
| --- | --- |

(12)

Vācijas arguments bija tāds, ka tirgus definīcija pirmajā pieteikumā N 813/2000 ir nepareiza pēc būtības, un atsaucās uz Padomes 1999. gada 22. marta Regulas (EK) 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (6) (turpmāk – Regula Nr. 659/1999), 9. pantu, saskaņā ar kuru lēmums ir atsaucams ar šādiem nosacījumiem: “Komisija var atcelt lēmumu, [...], ja attiecīgais lēmums pamatojas uz nepareizu informāciju, kas sniegta saskaņā ar procedūru un kas bija izšķirošais faktors lēmuma pieņemšanā. ...”

| (13) | Ja sākotnējā pieteikumā attiecīgais tirgus tika definēts kā OSB un finiera tirgus, tad saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju no iesniegtā jaunā pētījuma izrietēja, ka būtu pareizāk definēt attiecīgo tirgu kā OSB tirgu un tikai noteiktu finiera veidu tirgus segmentu. Ja tiktu piemērota jaunā definīcija, tirgus aplūkojamā laikposmā vairs nebūtu uzskatāms par sarūkošu 1998. gada daudznozaru atbalsta vadlīniju 3.4. punkta izpratnē, tādēļ būtu jāakceptē nesamazināta atbalsta intensitāte 35 % apmērā. |
| --- | --- |

(13)

Ja sākotnējā pieteikumā attiecīgais tirgus tika definēts kā OSB un finiera tirgus, tad saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju no iesniegtā jaunā pētījuma izrietēja, ka būtu pareizāk definēt attiecīgo tirgu kā OSB tirgu un tikai noteiktu finiera veidu tirgus segmentu. Ja tiktu piemērota jaunā definīcija, tirgus aplūkojamā laikposmā vairs nebūtu uzskatāms par sarūkošu 1998. gada daudznozaru atbalsta vadlīniju 3.4. punkta izpratnē, tādēļ būtu jāakceptē nesamazināta atbalsta intensitāte 35 % apmērā.

2.3.   Lēmums par procedūras uzsākšanu

| (14) | Komisija nepiekrita Vācijas prasībai uz grozītas definīcijas pamata ierobežot attiecīgo tirgu līdz savstarpēji aizvietojamiem produktiem OSB nozarē un noteiktiem finiera veidiem. |
| --- | --- |

(14)

Komisija nepiekrita Vācijas prasībai uz grozītas definīcijas pamata ierobežot attiecīgo tirgu līdz savstarpēji aizvietojamiem produktiem OSB nozarē un noteiktiem finiera veidiem.

| (15) | Komisija neuzskatīja, ka ir nepieciešams jauns tirgus novērtējums, jo nebija novērsti divi svarīgi elementi, kas radīja iemeslu nopietnām šaubām par atbalsta saderīgumu ar kopējo tirgu:
  •   Nepietiekams stimuls: Komisija nopietni apšaubīja pieteiktā atbalsta stimulējošo efektu, jo investīcijas jau bija izdarītas. Ja atbalsts neveicina attīstību, EK Līguma 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktā paredzētie izņēmuma nosacījumi par reģionālo attīstību vairs nav piemērojami.
  •   Nepieciešamības trūkums: Komisijai bija nopietnas šaubas par to, vai atbalsta piešķiršana jau izdarītām investīcijām būtu klasificējama kā nepieciešama noteiktu tautsaimniecības jomu vai reģionu ekonomiskās attīstības veicināšanai EK Līguma 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunkta izpratnē. Atbalsta intensitāte 31,5 % apmērā šajā gadījumā bija pietiekams stimuls investīciju izdarīšanai. |
| --- | --- |

(15)

Komisija neuzskatīja, ka ir nepieciešams jauns tirgus novērtējums, jo nebija novērsti divi svarīgi elementi, kas radīja iemeslu nopietnām šaubām par atbalsta saderīgumu ar kopējo tirgu:

•   Nepietiekams stimuls: Komisija nopietni apšaubīja pieteiktā atbalsta stimulējošo efektu, jo investīcijas jau bija izdarītas. Ja atbalsts neveicina attīstību, EK Līguma 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktā paredzētie izņēmuma nosacījumi par reģionālo attīstību vairs nav piemērojami.

•   Nepieciešamības trūkums: Komisijai bija nopietnas šaubas par to, vai atbalsta piešķiršana jau izdarītām investīcijām būtu klasificējama kā nepieciešama noteiktu tautsaimniecības jomu vai reģionu ekonomiskās attīstības veicināšanai EK Līguma 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunkta izpratnē. Atbalsta intensitāte 31,5 % apmērā šajā gadījumā bija pietiekams stimuls investīciju izdarīšanai.

3.   VĀCIJAS NOSTĀJA

| (16) | Vācija joprojām uzskatīja, ka Komisijai jāveic jauns tirgus novērtējums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pantu:






  • | Atbalsts būtu piešķirams “Kopienas uzdevuma: Reģionālās ekonomiskās struktūras uzlabošana” ietvaros, ko Komisija bija apstiprinājusi kā reģionālā atbalsta noteikumus. Tādēļ Komisijas pienākums esot tikai veikt pārbaudi, vai pieteiktais atbalsta pasākums atbilst apstiprinātajiem atbalsta noteikumiem un ir saderīgs ar 1998. gada daudznozaru atbalsta vadlīnijām. Tā kā jaunajā pieteikumā norādītais atbalsts šiem nosacījumiem atbilst, atbalsta pasākums viennozīmīgi esot uzskatāms par investīciju, nevis darbības atbalstu. |
| --- | --- | --- |

(16)

Vācija joprojām uzskatīja, ka Komisijai jāveic jauns tirgus novērtējums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pantu:

•

Atbalsts būtu piešķirams “Kopienas uzdevuma: Reģionālās ekonomiskās struktūras uzlabošana” ietvaros, ko Komisija bija apstiprinājusi kā reģionālā atbalsta noteikumus. Tādēļ Komisijas pienākums esot tikai veikt pārbaudi, vai pieteiktais atbalsta pasākums atbilst apstiprinātajiem atbalsta noteikumiem un ir saderīgs ar 1998. gada daudznozaru atbalsta vadlīnijām. Tā kā jaunajā pieteikumā norādītais atbalsts šiem nosacījumiem atbilst, atbalsta pasākums viennozīmīgi esot uzskatāms par investīciju, nevis darbības atbalstu.

| • | Pirmās instances tiesa savā lēmumā, ko tā 2003. gada 5. novembrī pieņēma lietā T-130/02 (Kronoply / Komisija) (7) apstiprināja, ka papildu atbalsta pieteikšana vai jau apstiprināta atbalsta grozīšana ir iespējama. Tādējādi Komisija nevarot otro pieteikto atbalstu klasificēt kā darbības atbalstu, norādot pamatojumu, ka projekts jau ir noslēdzies. Pretējā gadījumā tālāko atbalsta pasākumu pieteikšanas iespēja – kuru apstiprināja Tiesa – būtu lieka. |
| --- | --- |

•

Pirmās instances tiesa savā lēmumā, ko tā 2003. gada 5. novembrī pieņēma lietā T-130/02 (Kronoply / Komisija) (7) apstiprināja, ka papildu atbalsta pieteikšana vai jau apstiprināta atbalsta grozīšana ir iespējama. Tādējādi Komisija nevarot otro pieteikto atbalstu klasificēt kā darbības atbalstu, norādot pamatojumu, ka projekts jau ir noslēdzies. Pretējā gadījumā tālāko atbalsta pasākumu pieteikšanas iespēja – kuru apstiprināja Tiesa – būtu lieka.

4.   IEINTERESĒTO PERSONU NOSTĀJA

| (17) | Kronoply pieturējās pie uzskata, ka vienam un tam pašam investīciju projektam ir iespējami vairāki atbalsta pieteikumi, un pamatoja to ar spriedumiem no dažādām tiesā izskatītām lietām:






  • | Pirmās instances tiesa savā lēmumā lietā T-130/02 (Kronoply / Komisija) (8), apstiprināja, ka papildu atbalsta pieteikšana vai jau apstiprināta atbalsta grozīšana esot iespējama.: “Turklāt, nacionālajām iestādēm nekādā veidā nav liegts pieteikt projektu, kura ietvaros paredzēts piešķirt kādam uzņēmumam papildu atbalstu vai mainīt tam jau piešķirtu atbalstu.” |
| --- | --- | --- |

(17)

Kronoply pieturējās pie uzskata, ka vienam un tam pašam investīciju projektam ir iespējami vairāki atbalsta pieteikumi, un pamatoja to ar spriedumiem no dažādām tiesā izskatītām lietām:

•

Pirmās instances tiesa savā lēmumā lietā T-130/02 (Kronoply / Komisija) (8), apstiprināja, ka papildu atbalsta pieteikšana vai jau apstiprināta atbalsta grozīšana esot iespējama.: “Turklāt, nacionālajām iestādēm nekādā veidā nav liegts pieteikt projektu, kura ietvaros paredzēts piešķirt kādam uzņēmumam papildu atbalstu vai mainīt tam jau piešķirtu atbalstu.”

| • | Šāds viedoklis tiekot pārstāvēts arī spriedumā, ko pirmās instances tiesa 2002. gada 30. janvārī pieņēma lietā T-212/00 (Nuove Industrie Molisane Srl / Komisija) (9): “[...] Ar [Komisijas] lēmumu Itālijas iestādēm netiek atņemta iespēja pieteikt projektu, kura ietvaros prasītājai tiek piešķirts jauns atbalsts vai mainīts jau piešķirtais.” |
| --- | --- |

•

Šāds viedoklis tiekot pārstāvēts arī spriedumā, ko pirmās instances tiesa 2002. gada 30. janvārī pieņēma lietā T-212/00 (Nuove Industrie Molisane Srl / Komisija) (9): “[...] Ar [Komisijas] lēmumu Itālijas iestādēm netiek atņemta iespēja pieteikt projektu, kura ietvaros prasītājai tiek piešķirts jauns atbalsts vai mainīts jau piešķirtais.”

| (18) | Kronoply arī uzsvēra, ka Komisijai esot jāpārbauda jaunajā pieteikumā minētie fakti, un minēja galvenos iemeslus, kādēļ tas būtu jādara:






  • | Komisija nevarot balstīties uz agrāko tirgus novērtējumu, jo šī novērtējuma pamatā esošā tirgus definīcija ir nepareiza pēc būtības. |
| --- | --- | --- |

(18)

Kronoply arī uzsvēra, ka Komisijai esot jāpārbauda jaunajā pieteikumā minētie fakti, un minēja galvenos iemeslus, kādēļ tas būtu jādara:

•

Komisija nevarot balstīties uz agrāko tirgus novērtējumu, jo šī novērtējuma pamatā esošā tirgus definīcija ir nepareiza pēc būtības.

| • | Kronoply neesot bijusi iespēja uzdot pārbaudīt Komisijas sākotnējo lēmumu tiesai, jo netika ietekmētas tā intereses (10). |
| --- | --- |

•

Kronoply neesot bijusi iespēja uzdot pārbaudīt Komisijas sākotnējo lēmumu tiesai, jo netika ietekmētas tā intereses (10).

| (19) | Kronoply apstrīdēja apgalvojumu par attīstības neveicināšanu un pamatoja to galvenokārt ar šādiem argumentiem:






  • | Valsts reģionālā atbalsta vadlīniju (11) (turpmāk tekstā “Reģionālā atbalsta vadlīnijas”) ir norādīts, kā var pārbaudīt, vai atbalsts veicina attīstību. Tur ir teikts: “Turklāt, atbalsta piešķiršanas nosacījumos ir jāparedz, ka atbalsta pieteikums tiek iesniegts pirms projekta izpildes uzsākšanas.” Piesakot atbalstu valsts iestādēm pirms projekta sākuma, Kronoply šo nosacījumu esot izpildījis. Tādēļ atbalsts ietverot vajadzīgo attīstību veicinošo efektu un atbilstot kritērijam, kas saistīts ar nepieciešamību veicināt ekonomisko attīstību noteiktos reģionos, kā to paredz EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts. |
| --- | --- | --- |

(19)

Kronoply apstrīdēja apgalvojumu par attīstības neveicināšanu un pamatoja to galvenokārt ar šādiem argumentiem:

•

Valsts reģionālā atbalsta vadlīniju (11) (turpmāk tekstā “Reģionālā atbalsta vadlīnijas”) ir norādīts, kā var pārbaudīt, vai atbalsts veicina attīstību. Tur ir teikts: “Turklāt, atbalsta piešķiršanas nosacījumos ir jāparedz, ka atbalsta pieteikums tiek iesniegts pirms projekta izpildes uzsākšanas.” Piesakot atbalstu valsts iestādēm pirms projekta sākuma, Kronoply šo nosacījumu esot izpildījis. Tādēļ atbalsts ietverot vajadzīgo attīstību veicinošo efektu un atbilstot kritērijam, kas saistīts ar nepieciešamību veicināt ekonomisko attīstību noteiktos reģionos, kā to paredz EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkts.

| • | Kronoply vienmēr ir pieprasījis atbalsta intensitāti 35 % apmērā. Pieteiktā atbalsta intensitātes samazināšana vēl nenozīmēja, ka vairāk nekāds atbalsts var nepieciešams. Sakarā ar to, ka oficiālā procedūra varēja ilgt līdz pat 18 mēnešiem, atbalsta saņēmējam bija izdevīgāk nekavējoties saņemt to atbalsta daļu, kuru Komisija neapstrīdēja. |
| --- | --- |

•

Kronoply vienmēr ir pieprasījis atbalsta intensitāti 35 % apmērā. Pieteiktā atbalsta intensitātes samazināšana vēl nenozīmēja, ka vairāk nekāds atbalsts var nepieciešams. Sakarā ar to, ka oficiālā procedūra varēja ilgt līdz pat 18 mēnešiem, atbalsta saņēmējam bija izdevīgāk nekavējoties saņemt to atbalsta daļu, kuru Komisija neapstrīdēja.

5.   NOVĒRTĒJUMS

| (20) | Pēc Vācijas un Kronoply nostājas izskatīšanas Komisija paliek pie lēmumā par procedūras uzsākšanu paustā viedokļa, ka tirgus pārvērtēšana saskaņā ar 1998. gada daudznozaru atbalsta vadlīnijām nav nepieciešama, jo atbalsts neatbilst diviem principiāliem priekšnoteikumiem – tam nepiemīt attīstību veicinoša ietekme un tas nav nepieciešams. |
| --- | --- |

(20)

Pēc Vācijas un Kronoply nostājas izskatīšanas Komisija paliek pie lēmumā par procedūras uzsākšanu paustā viedokļa, ka tirgus pārvērtēšana saskaņā ar 1998. gada daudznozaru atbalsta vadlīnijām nav nepieciešama, jo atbalsts neatbilst diviem principiāliem priekšnoteikumiem – tam nepiemīt attīstību veicinoša ietekme un tas nav nepieciešams.

5.1.   Nepastāv citas atbalstāmas investīciju izmaksas Reģionālā atbalsta vadlīniju izpratnē

| (21) | Komisija uzskata, ka aplūkojamais pieteikums N 609/03 (iesniegts 2003. gada 22. decembrī) ir jāvērtē kā atsevišķs pieteikums par otro atbalstu Kronoply, kura piešķiršanas rezultātā tomēr netiek izdarītas turpmākas investīcijas vai radītas jaunas darba vietas. Tādēļ nerodas nekādas atbalstāmas papildu izmaksas Reģionālā atbalsta vadlīniju izpratnē, kas varētu būt par pamatu papildu atbalsta piešķiršanai. |
| --- | --- |

(21)

Komisija uzskata, ka aplūkojamais pieteikums N 609/03 (iesniegts 2003. gada 22. decembrī) ir jāvērtē kā atsevišķs pieteikums par otro atbalstu Kronoply, kura piešķiršanas rezultātā tomēr netiek izdarītas turpmākas investīcijas vai radītas jaunas darba vietas. Tādēļ nerodas nekādas atbalstāmas papildu izmaksas Reģionālā atbalsta vadlīniju izpratnē, kas varētu būt par pamatu papildu atbalsta piešķiršanai.

| (22) | Savā 2001. gada 3. jūlija lēmumā SG (2001) D/289524 Komisija akceptēja 35,4 miljonu euro atbalsta piešķiršanu Kronoply. Lēmums balstījās uz informācijas, ko toreiz iesniedza Vācija. Komisija nolēma necelt nekādus iebildumus un apstiprināja atbalstu atbilstoši Vācijas pēdējiem ierosinājumiem. Lēmumu akceptēja gan Vācija, gan Kronoply. Pēc tam Vācijas iestādes piešķīra atbalstu, un Kronoply 2003. gada 31. janvārī pabeidza īstenot investīciju projektu. |
| --- | --- |

(22)

Savā 2001. gada 3. jūlija lēmumā SG (2001) D/289524 Komisija akceptēja 35,4 miljonu euro atbalsta piešķiršanu Kronoply. Lēmums balstījās uz informācijas, ko toreiz iesniedza Vācija. Komisija nolēma necelt nekādus iebildumus un apstiprināja atbalstu atbilstoši Vācijas pēdējiem ierosinājumiem. Lēmumu akceptēja gan Vācija, gan Kronoply. Pēc tam Vācijas iestādes piešķīra atbalstu, un Kronoply 2003. gada 31. janvārī pabeidza īstenot investīciju projektu.

| (23) | Tikai astoņpadsmit mēnešus pēc Komisijas galīgā lēmuma pieņemšanas – un gandrīz gadu pēc investīciju projekta pabeigšanas – Vācija kopā ar 2003. gada 22. decembra pieteikumu iesniedza jaunu tirgus definīciju un paskaidroja, ka saskaņā ar jauniem pētījumiem būtu pareizāk attiecīgo tirgu definēt kā OSB tirgu un tikai atsevišķus finiera tirgus segmentus. Kā jau tika izklāstīts lēmumā par formālās pārbaudes procedūras uzsākšanu, Komisija pie šādiem apstākļiem savu iepriekšējo lēmumu nepārskatīs. Komisija uzskata, ka Vācijas iesniegto jauno tirgus definīciju, nevar uzskatīt par Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. panta izpildes nosacījumu. |
| --- | --- |

(23)

Tikai astoņpadsmit mēnešus pēc Komisijas galīgā lēmuma pieņemšanas – un gandrīz gadu pēc investīciju projekta pabeigšanas – Vācija kopā ar 2003. gada 22. decembra pieteikumu iesniedza jaunu tirgus definīciju un paskaidroja, ka saskaņā ar jauniem pētījumiem būtu pareizāk attiecīgo tirgu definēt kā OSB tirgu un tikai atsevišķus finiera tirgus segmentus. Kā jau tika izklāstīts lēmumā par formālās pārbaudes procedūras uzsākšanu, Komisija pie šādiem apstākļiem savu iepriekšējo lēmumu nepārskatīs. Komisija uzskata, ka Vācijas iesniegto jauno tirgus definīciju, nevar uzskatīt par Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. panta izpildes nosacījumu.

| (24) | Atbilstoši lēmumam, ko lietā Kronoply / Komisija pieņēma Pirmās instances tiesa, Komisija uzskata, ka dalībvalsts var pieteikt nākamo atbalstu, grozīt jau apstiprinātu projektu vai pat mainīt dažādas noteiktam projektam piešķirta valsts atbalsta daļas un Komisija var to akceptēt, ja katrai atbalsta daļai ir iespējams pierādīt attīstību veicinošo efektu un nepieciešamību. Taču Vācija papildus jau pabeigtajam projektam nepieteica nevienu jaunu Kronoply investīciju projektu. Turklāt finansējamais projekts bija pabeigts jau aptuveni gadu pirms jaunā atbalsta projekta pieteikšanas. Tādēļ Komisija secināja, ka otrais pieteikums ir vienkārši mēģinājums panākt iepriekš noraidīto augstāko atbalsta intensitāti 35% apmērā, neveidojoties nekādām atbalstāmām papildu izmaksām, kuru segšanai varētu akceptēt 3 936 947 euro lielu atbalsta summu, un nepastāvot nekādam attīstību veicinošam efektam vai nepieciešamībai. |
| --- | --- |

(24)

Atbilstoši lēmumam, ko lietā Kronoply / Komisija pieņēma Pirmās instances tiesa, Komisija uzskata, ka dalībvalsts var pieteikt nākamo atbalstu, grozīt jau apstiprinātu projektu vai pat mainīt dažādas noteiktam projektam piešķirta valsts atbalsta daļas un Komisija var to akceptēt, ja katrai atbalsta daļai ir iespējams pierādīt attīstību veicinošo efektu un nepieciešamību. Taču Vācija papildus jau pabeigtajam projektam nepieteica nevienu jaunu Kronoply investīciju projektu. Turklāt finansējamais projekts bija pabeigts jau aptuveni gadu pirms jaunā atbalsta projekta pieteikšanas. Tādēļ Komisija secināja, ka otrais pieteikums ir vienkārši mēģinājums panākt iepriekš noraidīto augstāko atbalsta intensitāti 35% apmērā, neveidojoties nekādām atbalstāmām papildu izmaksām, kuru segšanai varētu akceptēt 3 936 947 euro lielu atbalsta summu, un nepastāvot nekādam attīstību veicinošam efektam vai nepieciešamībai.

| (25) | Kā Eiropas Kopienu Tiesa ir izklāstījusi savā 2000. gada 5. oktobra spriedumā, kas pieņemts lietā C-288/96 (Vācijas Federatīvā Republika / Komisija) (12), Komisijai šāds atbalsts ir jāklasificē kā darbības atbalsts, jo tas tiek piešķirts, neuzliekot saņēmējam nekādas saistības attiecībā uz tā izlietojumu, un ir paredzēts uzņēmuma finansiālā stāvokļa uzlabošanai. |
| --- | --- |

(25)

Kā Eiropas Kopienu Tiesa ir izklāstījusi savā 2000. gada 5. oktobra spriedumā, kas pieņemts lietā C-288/96 (Vācijas Federatīvā Republika / Komisija) (12), Komisijai šāds atbalsts ir jāklasificē kā darbības atbalsts, jo tas tiek piešķirts, neuzliekot saņēmējam nekādas saistības attiecībā uz tā izlietojumu, un ir paredzēts uzņēmuma finansiālā stāvokļa uzlabošanai.

5.2.   Attīstību veicinošais efekts

| (26) | Kaut gan, pēc Komisijas domām, ar šīm piezīmēm ir pietiekami parādīts, ka vēl viena atbalsta piešķiršana neradīs jaunas investīcijas un nedarbosies kā stimuls, tā tomēr vēlas, atbildot uz Vācijas un Kronoply nostāju, sīkāk izskatīt jēdzienu “stimulējošs efekts”. |
| --- | --- |

(26)

Kaut gan, pēc Komisijas domām, ar šīm piezīmēm ir pietiekami parādīts, ka vēl viena atbalsta piešķiršana neradīs jaunas investīcijas un nedarbosies kā stimuls, tā tomēr vēlas, atbildot uz Vācijas un Kronoply nostāju, sīkāk izskatīt jēdzienu “stimulējošs efekts”.

5.2.1.   Investīciju process

| (27) | Uzņēmuma investīcijas ir jāuzlūko kā dinamisks process. Šeit ir svarīgi izšķirt ex-ante un ex-post posmus:






  • | Uzņēmumi, balstoties uz saviem gaidāmo projekta ienākumu un izdevumu aprēķiniem, ex ante pieņem lēmumu par to, vai viņi izdarīs investīcijas. Ja sagaidāmā peļņa, ko nesīs investīciju projekts, pārsniedz nepieciešamo peļņas līmeni, viņi projektu īstenos. Reģionālajam atbalstam būtu jārada stimuls, lai uzņēmumi mainītu savu nostāju un izdarītu investīcijas reģionos, kuros viņi citā gadījumā nebūtu investējuši. |
| --- | --- | --- |

(27)

Uzņēmuma investīcijas ir jāuzlūko kā dinamisks process. Šeit ir svarīgi izšķirt ex-ante un ex-post posmus:

•

Uzņēmumi, balstoties uz saviem gaidāmo projekta ienākumu un izdevumu aprēķiniem, ex ante pieņem lēmumu par to, vai viņi izdarīs investīcijas. Ja sagaidāmā peļņa, ko nesīs investīciju projekts, pārsniedz nepieciešamo peļņas līmeni, viņi projektu īstenos. Reģionālajam atbalstam būtu jārada stimuls, lai uzņēmumi mainītu savu nostāju un izdarītu investīcijas reģionos, kuros viņi citā gadījumā nebūtu investējuši.

| • | Ja investīcijas ir veiktas, ex post ir grūti tās atcelt, jo ievērojama investīciju daļa tiek ieguldīta iekārtās, kuras nav iespējams vienkārši pārvietot uz citu atrašanās vietu. Šādu iekārtu pārdošanas gadījumā to pārdevējs zaudētu daļu investīciju kapitāla. |
| --- | --- |

•

Ja investīcijas ir veiktas, ex post ir grūti tās atcelt, jo ievērojama investīciju daļa tiek ieguldīta iekārtās, kuras nav iespējams vienkārši pārvietot uz citu atrašanās vietu. Šādu iekārtu pārdošanas gadījumā to pārdevējs zaudētu daļu investīciju kapitāla.

5.2.2.   Stimulējošā efekta novērtējums ex-ante, pamatojoties uz Reģionālā atbalsta vadlīnijām

| (28) | Reģionālā atbalsta vadlīniju 4.2. punktā atbalsta stimulējošā efekta esamības pārbaudīšanai izmanto šādu pārbaudi: atbalsta saņēmējam jābūt iesniegušam atbalsta pieteikumu pirms projekta īstenošanas uzsākšanas. Ja tas tā ir, Komisija pieņem, ka atbalstu veicinošais efekts eksistē. |
| --- | --- |

(28)

Reģionālā atbalsta vadlīniju 4.2. punktā atbalsta stimulējošā efekta esamības pārbaudīšanai izmanto šādu pārbaudi: atbalsta saņēmējam jābūt iesniegušam atbalsta pieteikumu pirms projekta īstenošanas uzsākšanas. Ja tas tā ir, Komisija pieņem, ka atbalstu veicinošais efekts eksistē.

| (29) | Savās piezīmēs Vācija un Kronoply pauda uzskatu, ka Reģionālā atbalsta vadlīniju 4.2. punktā minētie priekšnoteikumi ir izpildīti, jo Kronoply ir iesniedzis pieteikumu pirms projekta izpildes uzsākšanas. |
| --- | --- |

(29)

Savās piezīmēs Vācija un Kronoply pauda uzskatu, ka Reģionālā atbalsta vadlīniju 4.2. punktā minētie priekšnoteikumi ir izpildīti, jo Kronoply ir iesniedzis pieteikumu pirms projekta izpildes uzsākšanas.

| (30) | Pielietojot 4.2. punktā paredzēto pārbaudi, jāmēģina konstatēt, vai pastāv attīstību veicinošais efekts, vienlaikus pārāk nenovilcinot investīcijas. Plaša visu ar lēmumu par investīcijām un atbalsta saņēmēju saistīto ekonomisko aspektu izpēte varēta izrādīties ļoti sarežģīta un laikietilpīga un tādējādi varētu kavēt investīcijas un reģiona ekonomisko attīstību. |
| --- | --- |

(30)

Pielietojot 4.2. punktā paredzēto pārbaudi, jāmēģina konstatēt, vai pastāv attīstību veicinošais efekts, vienlaikus pārāk nenovilcinot investīcijas. Plaša visu ar lēmumu par investīcijām un atbalsta saņēmēju saistīto ekonomisko aspektu izpēte varēta izrādīties ļoti sarežģīta un laikietilpīga un tādējādi varētu kavēt investīcijas un reģiona ekonomisko attīstību.

| (31) | Vērtējot 3,5 % lielā papildu atbalsta stimulējošo efektu, izšķiroši ir tas, vai starpība starp 31,5 % un 35 % maina stimulējošo iedarbību un ietekmē Kronoply lēmumu par investīciju izdarīšanu:






  • | Kronoply pirms investīciju izdarīšanas nevarēja zināt, cik liels atbalsts tiks piešķirts, jo 1998. gada daudznozaru atbalsta vadlīnijās paredzētā korekcijas koeficienta noteikšana ir uzticēta Komisijai. Tas nozīmē, ka Kronoply nevarēja droši zināt, vai akceptētā atbalsta intensitāte būs 31,5 % vai 35 %. Tādēļ uzņēmums pieņēma, ka sagaidāmā intensitāte atkarībā no abiem iespējamiem rezultātiem būs starp abām minētajām vērtībām. Kronoply pieņēma savu lēmumu par investīcijām, rēķinoties ar sagaidāmo atbalsta summu. |
| --- | --- | --- |

(31)

Vērtējot 3,5 % lielā papildu atbalsta stimulējošo efektu, izšķiroši ir tas, vai starpība starp 31,5 % un 35 % maina stimulējošo iedarbību un ietekmē Kronoply lēmumu par investīciju izdarīšanu:

•

Kronoply pirms investīciju izdarīšanas nevarēja zināt, cik liels atbalsts tiks piešķirts, jo 1998. gada daudznozaru atbalsta vadlīnijās paredzētā korekcijas koeficienta noteikšana ir uzticēta Komisijai. Tas nozīmē, ka Kronoply nevarēja droši zināt, vai akceptētā atbalsta intensitāte būs 31,5 % vai 35 %. Tādēļ uzņēmums pieņēma, ka sagaidāmā intensitāte atkarībā no abiem iespējamiem rezultātiem būs starp abām minētajām vērtībām. Kronoply pieņēma savu lēmumu par investīcijām, rēķinoties ar sagaidāmo atbalsta summu.

| • | Komisija pieņem zināšanai, ka Kronoply izlēma par labu investīcijām, neskatoties uz to, ka precīzs atbalsta apmērs vai atbalsta intensitāte nebija noteikts. Bez tam, uzņēmums pabeidza investīciju projektu pēc tam, kad bija akceptēta atbalsta intensitāte 31,5 %. Līdz ar to Kronoply acīmredzot bija gatavs uzņemties risku, kas saistīts ar atbalsta intensitāti tikai 31,5% apmērā. |
| --- | --- |

•

Komisija pieņem zināšanai, ka Kronoply izlēma par labu investīcijām, neskatoties uz to, ka precīzs atbalsta apmērs vai atbalsta intensitāte nebija noteikts. Bez tam, uzņēmums pabeidza investīciju projektu pēc tam, kad bija akceptēta atbalsta intensitāte 31,5 %. Līdz ar to Kronoply acīmredzot bija gatavs uzņemties risku, kas saistīts ar atbalsta intensitāti tikai 31,5% apmērā.

| • | Tādēļ tikai pats fakts vien, ka Kronoply izpildīja Reģionālā atbalsta vadlīniju 4.2. punkta priekšnoteikumus, vēl nenozīmē, ka šo papildus piešķiramo 3,5 procentpunktu sagaidāmajai vērtībai ir attīstību veicinošs efekts. |
| --- | --- |

•

Tādēļ tikai pats fakts vien, ka Kronoply izpildīja Reģionālā atbalsta vadlīniju 4.2. punkta priekšnoteikumus, vēl nenozīmē, ka šo papildus piešķiramo 3,5 procentpunktu sagaidāmajai vērtībai ir attīstību veicinošs efekts.

5.2.3.   Attīstību veicinošā efekta ex-post novērtējums, pamatojoties uz faktiem

| (32) | Tā vietā, lai turpinātu iedziļināties Kronoply pieņemtajā ex-ante lēmumā, Komisija uzskata par lietderīgāku balstīties uz faktiem. Ir acīmredzami, ka Kronoply izlēma par labu investīcijām un turpināja savu darbību pēc tam, kad tam bija piešķirta atbalsta intensitāte tikai 31,5 % apmērā. Investīciju projekta izpilde tika pabeigta kā plānots. Kronoply arī neizdarīja savā investīciju projektā nekādas korekcijas sakarā ar mazāku atbalsta intensitāti. |
| --- | --- |

(32)

Tā vietā, lai turpinātu iedziļināties Kronoply pieņemtajā ex-ante lēmumā, Komisija uzskata par lietderīgāku balstīties uz faktiem. Ir acīmredzami, ka Kronoply izlēma par labu investīcijām un turpināja savu darbību pēc tam, kad tam bija piešķirta atbalsta intensitāte tikai 31,5 % apmērā. Investīciju projekta izpilde tika pabeigta kā plānots. Kronoply arī neizdarīja savā investīciju projektā nekādas korekcijas sakarā ar mazāku atbalsta intensitāti.

| (33) | Kronoply savu rīcības veidu nemainīs – vienalga, vai uzņēmums saņems vēl vienu atbalstu vai nē: nav neviena pieturas punkta, lai uzskatītu, ka papildu atbalsts stimulēs Kronoply palielināt ražošanas apjomus vai paplašināt ražošanas iekārtas. Tā kā investīcijas jau ir izdarītas, nav arī nekāda iemesla bažām, ka Kronoply pārtrauks ražošanu, ja atbalstu nesaņems. |
| --- | --- |

(33)

Kronoply savu rīcības veidu nemainīs – vienalga, vai uzņēmums saņems vēl vienu atbalstu vai nē: nav neviena pieturas punkta, lai uzskatītu, ka papildu atbalsts stimulēs Kronoply palielināt ražošanas apjomus vai paplašināt ražošanas iekārtas. Tā kā investīcijas jau ir izdarītas, nav arī nekāda iemesla bažām, ka Kronoply pārtrauks ražošanu, ja atbalstu nesaņems.

| (34) | Tādēļ Komisija nonāca pie secinājuma, ka papildu atbalsta piešķiršanai vēl 3,5 % apmērā nebūtu attīstību veicinoša ietekme. |
| --- | --- |

(34)

Tādēļ Komisija nonāca pie secinājuma, ka papildu atbalsta piešķiršanai vēl 3,5 % apmērā nebūtu attīstību veicinoša ietekme.

| (35) | Kā jau tika izklāstīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, atbalstam ir jādarbojas kā stimulam, ja tas tiek piešķirts noteiktu tautsaimniecības jomu vai reģionu ekonomiskajai attīstībai EK Līguma 87. panta 3. daļas a) un c) apakšpunkta izpratnē. Ja investīcijas jau ir izdarītas, kā tas ir šajā gadījumā, atbalstam vairs nav attīstību veicinošas iedarbības un tā piešķiršana nenoved pie jaunām investīcijām vai jaunu darba vietu izveidošanas. Tādēļ Komisija nevar pamatot atbalsta piešķiršanu ar investīciju palielināšanu vai darba vietu izveidi, kā to paredz EK Līguma 87. panta 3. daļas a) un c) apakšpunkts. Komisijai atkārtoti secina, ka papildu atbalsts3 936 947 euro apmērā ir uzskatāms par darbības atbalstu. |
| --- | --- |

(35)

Kā jau tika izklāstīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, atbalstam ir jādarbojas kā stimulam, ja tas tiek piešķirts noteiktu tautsaimniecības jomu vai reģionu ekonomiskajai attīstībai EK Līguma 87. panta 3. daļas a) un c) apakšpunkta izpratnē. Ja investīcijas jau ir izdarītas, kā tas ir šajā gadījumā, atbalstam vairs nav attīstību veicinošas iedarbības un tā piešķiršana nenoved pie jaunām investīcijām vai jaunu darba vietu izveidošanas. Tādēļ Komisija nevar pamatot atbalsta piešķiršanu ar investīciju palielināšanu vai darba vietu izveidi, kā to paredz EK Līguma 87. panta 3. daļas a) un c) apakšpunkts. Komisijai atkārtoti secina, ka papildu atbalsts3 936 947 euro apmērā ir uzskatāms par darbības atbalstu.

5.3.   Atbalsta nepieciešamība

| (36) | Attiecībā uz paskaidrojumiem, kas sniegti lēmumā par procedūras uzsākšanu, Komisija uzskata, ka nepieciešamības princips izriet jau no pašas valsts atbalsta kontroles koncepcijas. Komisija var pasludināt atbalstu par saderīgu ar EK Līguma 87. panta 2. un 3. punktu tikai tajā gadījumā, ja tā var konstatēt, ka atbalsts veicina norādīto mērķu sasniegšanu, ko uzņēmums normālos tirgus apstākļos nevarētu panākt pats ar saviem līdzekļiem. Tas atbilst Komisijas parastajai praksei, ko ir apstiprinājusi Eiropas Kopienu tiesa – jo īpaši, 1980. gada 17. septembra spriedumā, kas pieņemts lietā 730/79 (Philip Morris / Komisija) (13). |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz paskaidrojumiem, kas sniegti lēmumā par procedūras uzsākšanu, Komisija uzskata, ka nepieciešamības princips izriet jau no pašas valsts atbalsta kontroles koncepcijas. Komisija var pasludināt atbalstu par saderīgu ar EK Līguma 87. panta 2. un 3. punktu tikai tajā gadījumā, ja tā var konstatēt, ka atbalsts veicina norādīto mērķu sasniegšanu, ko uzņēmums normālos tirgus apstākļos nevarētu panākt pats ar saviem līdzekļiem. Tas atbilst Komisijas parastajai praksei, ko ir apstiprinājusi Eiropas Kopienu tiesa – jo īpaši, 1980. gada 17. septembra spriedumā, kas pieņemts lietā 730/79 (Philip Morris / Komisija) (13).

| (37) | Atbilstoši izklāstam 26. līdz 35. rindkopā plānotais atbalsts nerada stimulu ne jaunām investīcijām, ne jaunu darba vietu izveidei. Tā piešķiršana neprasa no saņēmēja nekādu pretpakalpojumu vai ieguldījumu sabiedrībai svarīgu mērķu sasniegšanā. Tādēļ šeit runa ir par darbības atbalstu aktuālo izmaksu segšanai, ko parastos gadījumos Kronoply būtu jāsedz no saviem līdzekļiem. |
| --- | --- |

(37)

Atbilstoši izklāstam 26. līdz 35. rindkopā plānotais atbalsts nerada stimulu ne jaunām investīcijām, ne jaunu darba vietu izveidei. Tā piešķiršana neprasa no saņēmēja nekādu pretpakalpojumu vai ieguldījumu sabiedrībai svarīgu mērķu sasniegšanā. Tādēļ šeit runa ir par darbības atbalstu aktuālo izmaksu segšanai, ko parastos gadījumos Kronoply būtu jāsedz no saviem līdzekļiem.

| (38) | Reģionālā atbalsta vadlīniju 4.15. punkts aizliedz parastos gadījumos piešķirt darbības atbalstus. Taču šāda veida atbalstu izņēmuma kārtā var piešķirt reģionos, kas atbilst EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta nosacījumiem, ja tas ir pamatojams ar i) atbalsta ieguldījumu reģionālajā attīstībā un ii) atbalsta veidu, un tā apjoms ir samērīgs salīdzinājumā ar kompensējamo negatīvo efektu. Vācija nav iesniegusi nekādu informāciju ne par eventuālo negatīvo efektu, ne papildu atbalsta ieguldījumu reģionālajā attīstībā. |
| --- | --- |

(38)

Reģionālā atbalsta vadlīniju 4.15. punkts aizliedz parastos gadījumos piešķirt darbības atbalstus. Taču šāda veida atbalstu izņēmuma kārtā var piešķirt reģionos, kas atbilst EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta nosacījumiem, ja tas ir pamatojams ar i) atbalsta ieguldījumu reģionālajā attīstībā un ii) atbalsta veidu, un tā apjoms ir samērīgs salīdzinājumā ar kompensējamo negatīvo efektu. Vācija nav iesniegusi nekādu informāciju ne par eventuālo negatīvo efektu, ne papildu atbalsta ieguldījumu reģionālajā attīstībā.

| (39) | No faktiem izriet, ka vēl viens atbalsts nav nepieciešams, jo Kronoply pieņēma lēmumu turpināt savu darbību arī pēc tam, kad tika akceptēta samazinātā atbalsta intensitāte 31,5 % apmērā. Tas nozīmē, ka Kronoply ekonomiskā darbība ir rentabla un ka uzņēmums jebkurā gadījumā nav atkarīgs no papildu atbalsta. Jebkāds papildu atbalsts šajā fāzē Kronoply būtu tikai negaidīts ieguvums. |
| --- | --- |

(39)

No faktiem izriet, ka vēl viens atbalsts nav nepieciešams, jo Kronoply pieņēma lēmumu turpināt savu darbību arī pēc tam, kad tika akceptēta samazinātā atbalsta intensitāte 31,5 % apmērā. Tas nozīmē, ka Kronoply ekonomiskā darbība ir rentabla un ka uzņēmums jebkurā gadījumā nav atkarīgs no papildu atbalsta. Jebkāds papildu atbalsts šajā fāzē Kronoply būtu tikai negaidīts ieguvums.

| (40) | Tādēļ Komisija secināja, ka šajā gadījumā atbalsts nav saderīgs ar EK Līguma 87. panta 3. punktu arī tādēļ, ka tas nav nepieciešams reģionālajai attīstībai. |
| --- | --- |

(40)

Tādēļ Komisija secināja, ka šajā gadījumā atbalsts nav saderīgs ar EK Līguma 87. panta 3. punktu arī tādēļ, ka tas nav nepieciešams reģionālajai attīstībai.

| (41) | Visbeidzot, tika noskaidrots, vai attiecībā uz atbalstu nav piemērojami EK Līguma 87. panta 2. un 3. punktā paredzētie izņēmuma nosacījumi:






  • | EK Līguma 87. panta 2. un 3. punkta izņēmuma nosacījumi attiecībā uz sociāla rakstura atbalstu atsevišķiem patērētājiem vai dabas katastrofu postījumu novēršanai, vai Vācijas sadalīšanas izraisīto seku pārvarēšanai, šajā gadījumā nav piemērojami. |
| --- | --- | --- |

(41)

Visbeidzot, tika noskaidrots, vai attiecībā uz atbalstu nav piemērojami EK Līguma 87. panta 2. un 3. punktā paredzētie izņēmuma nosacījumi:

•

EK Līguma 87. panta 2. un 3. punkta izņēmuma nosacījumi attiecībā uz sociāla rakstura atbalstu atsevišķiem patērētājiem vai dabas katastrofu postījumu novēršanai, vai Vācijas sadalīšanas izraisīto seku pārvarēšanai, šajā gadījumā nav piemērojami.

| • | Atbalstu nevar uzskatīt arī par EK Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzēto atbalstu, kas veicina projektu visas Eiropas interesēs vai novērš nopietnus traucējumus Vācijas ekonomiskajā dzīvē. Tāpat to nevar uzskatīt par atbalstu kultūras veicināšanai vai kultūras mantojuma saglabāšanai saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunktu. |
| --- | --- |

•

Atbalstu nevar uzskatīt arī par EK Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzēto atbalstu, kas veicina projektu visas Eiropas interesēs vai novērš nopietnus traucējumus Vācijas ekonomiskajā dzīvē. Tāpat to nevar uzskatīt par atbalstu kultūras veicināšanai vai kultūras mantojuma saglabāšanai saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunktu.

| • | EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts paredz, ka var apstiprināt atbalstu noteiktu tautsaimniecības jomu vai ekonomisko reģionu attīstības veicināšanai, ja tam nav nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā ar vispārējām interesēm. Sakarā ar to, ka stimulējošā efekta un nepieciešamības trūkuma dēļ atbalsts tika atzīts par nesaderīgu ar EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta nosacījumiem, to pašu iemeslu dēļ to nevar atzīt par saderīgu arī ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

•

EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts paredz, ka var apstiprināt atbalstu noteiktu tautsaimniecības jomu vai ekonomisko reģionu attīstības veicināšanai, ja tam nav nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā ar vispārējām interesēm. Sakarā ar to, ka stimulējošā efekta un nepieciešamības trūkuma dēļ atbalsts tika atzīts par nesaderīgu ar EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta nosacījumiem, to pašu iemeslu dēļ to nevar atzīt par saderīgu arī ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

6.   SECINĀJUMS

| (42) | Komisija secina, ka pieteiktais atbalsts ir valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. Tā kā atbalstam nepiemīt attīstību veicinošs efekts un tas nav arī nepieciešams, EK Līguma 87. panta 2. vai 3. punktā paredzētie izņēmuma nosacījumi nav piemērojami. Tādēļ atbalsts ir uzskatāms par nepieļaujamu darbības atbalstu un to nedrīkst piešķirt, |
| --- | --- |

(42)

Komisija secina, ka pieteiktais atbalsts ir valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. Tā kā atbalstam nepiemīt attīstību veicinošs efekts un tas nav arī nepieciešams, EK Līguma 87. panta 2. vai 3. punktā paredzētie izņēmuma nosacījumi nav piemērojami. Tādēļ atbalsts ir uzskatāms par nepieļaujamu darbības atbalstu un to nedrīkst piešķirt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:

1. pants

Valsts atbalsts EUR 3 936 947 euro apmērā, ko Vācija saskaņā ar pieteikumu N609/2003 ir paredzējusi piešķirt Kronoply GmbH, nav saderīgs ar kopējo tirgu.

Šī iemesla dēļ atbalstu nedrīkst piešķirt.

2. pants

Vācija divu mēnešu laikā pēc šī lēmuma publicēšanas ziņo Komisijai par pasākumiem saistībā ar šī lēmuma īstenošanu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2005. gada 21. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 239; 20.10.2004., 12. lpp.

1

(2)  OV C 107; 7.4.1998., 7. lpp.

2

(3)  skat. 2. atsauci

3

(4)  OSB ir celtniecībai paredzēts plākšņu materiāls, kas sastāv no trim kārtām tā saucamo “strands” (garām koka sloksnēm) – galvenokārt no priedes koksnes. OSB tiek izmantotas koka karkasa konstrukcijām un jo īpaši – vecu ēku sanācijai un remontam, kā arī jaunbūvēs un iepakojuma rūpniecībā.

4

strands

(5)  Sastāv no investīciju atbalsta 19, 92 miljonus euro liela vienreizējā pabalsta formā, kas nav jāatmaksā un tika izmaksāts saskaņā ar 29. Kopienas uzdevumu pamatplānu “Reģionālās ekonomiskās struktūras uzlabošana”, kā arī no saskaņā ar 1999. gada Likumu par investīciju piemaksām piešķirtas investīciju piemaksas 15, 48 miljonu euro apmērā.

5

(6)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp., grozīta ar 2004. gada Pievienošanās aktu.

6

(7)  Izd. 2003., II-4857. lpp.

7

(8)  Skat. 7. atsauci, 50. rindkopu.

8

(9)  Izd. 2002., II-347. lpp., 47. rindkopa.

9

(10)  Skat. 9. atsauci, 41. rindkopu.

10

(11)  OV C 74; 10.3.1998., 9. lpp.

11

(12)  Izd. 2000., I-8237. lpp., 48. rindkopa.

12

(13)  Izd. 1980., 2671. lpp.

13

---