# Europeiska unionens L 85/23 m

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 85 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 49 årgången23 mars 2006 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 85

Svensk utgåva

Lagstiftning

49 årgången23 mars 2006

---

| Innehållsförteckning | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 19 maj 2004 om de åtgärder som vidtagits av Danmark till förmån för TV2/DANMARK
  [delgivet med nr K(2004) 1814]

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens beslut av den 5 juli 2005 om den stödordning som Italien avser införa för skydd av bergamott och produkter som framställts av bergamott i Kalabrien
  [delgivet med nr K(2005) 1814] | 22 |
| | * | Kommissionens beslut av den 20 juli 2005 om det statliga stöd som Frankrike har genomfört till förmån för två kryssningsfartyg för att främja utvecklingen av franska Polynesien
  [delgivet med nr K(2005) 2731]

   (
  1
  ) | 36 |

Innehållsförteckning

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Sida

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 19 maj 2004 om de åtgärder som vidtagits av Danmark till förmån för TV2/DANMARK
  [delgivet med nr K(2004) 1814]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2004) 1814]

1

1

*

Kommissionens beslut av den 5 juli 2005 om den stödordning som Italien avser införa för skydd av bergamott och produkter som framställts av bergamott i Kalabrien
  [delgivet med nr K(2005) 1814]

[delgivet med nr K(2005) 1814]

22

*

Kommissionens beslut av den 20 juli 2005 om det statliga stöd som Frankrike har genomfört till förmån för två kryssningsfartyg för att främja utvecklingen av franska Polynesien
  [delgivet med nr K(2005) 2731]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2005) 2731]

1

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

| 23.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 85/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 85/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 19 maj 2004

om de åtgärder som vidtagits av Danmark till förmån för TV2/DANMARK

[delgivet med nr K(2004) 1814]

(Endast den danska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2005/217/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Då Amsterdamfördraget trädde i kraft den 1 maj 1999 fogades ett protokoll om offentlig radio- och TV-verksamhet i medlemsstaterna till fördraget (nedan kallat ”protokollet”). |
| --- | --- |

(1)

Då Amsterdamfördraget trädde i kraft den 1 maj 1999 fogades ett protokoll om offentlig radio- och TV-verksamhet i medlemsstaterna till fördraget (nedan kallat ”protokollet”).

| (2) | Genom en skrivelse av den 5 april 2000 mottog kommissionen ett klagomål från det kommersiella danska TV-bolaget SBS Broadcasting SA/TvDanmark (nedan kallat ”TvDanmark”) om den statliga finansieringen av det offentliga danska TV-bolaget TV2/DANMARK (nedan kallat ”TV2”). Ett möte med den klagande ägde rum den 3 maj 2000. I skrivelser av den 28 februari 2001, 3 maj 2001 och 11 december 2001 lämnade den klagande ytterligare upplysningar. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 5 april 2000 mottog kommissionen ett klagomål från det kommersiella danska TV-bolaget SBS Broadcasting SA/TvDanmark (nedan kallat ”TvDanmark”) om den statliga finansieringen av det offentliga danska TV-bolaget TV2/DANMARK (nedan kallat ”TV2”). Ett möte med den klagande ägde rum den 3 maj 2000. I skrivelser av den 28 februari 2001, 3 maj 2001 och 11 december 2001 lämnade den klagande ytterligare upplysningar.

| (3) | Den 15 november 2001 offentliggjorde kommissionen ett meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på radio och TV i allmänhetens tjänst (nedan kallat ”radio- och TV-meddelandet”) (2). Där fastställs principerna och metoderna för värderingen av huruvida finansieringen av offentlig radio- och TV-verksamhet är förenlig med fördraget. |
| --- | --- |

(3)

Den 15 november 2001 offentliggjorde kommissionen ett meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på radio och TV i allmänhetens tjänst (nedan kallat ”radio- och TV-meddelandet”) (2). Där fastställs principerna och metoderna för värderingen av huruvida finansieringen av offentlig radio- och TV-verksamhet är förenlig med fördraget.

| (4) | Genom en skrivelse av den 5 juni 2002 riktade kommissionen en begäran om upplysningar till de danska myndigheterna, som svarade med en skrivelse av den 10 juli 2002. Det hölls två möten med de danska myndigheterna, den 25 oktober 2002 och den 19 november 2002. Ytterligare upplysningar lämnades genom skrivelser av den 19 november 2002 och 3 december 2002. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 5 juni 2002 riktade kommissionen en begäran om upplysningar till de danska myndigheterna, som svarade med en skrivelse av den 10 juli 2002. Det hölls två möten med de danska myndigheterna, den 25 oktober 2002 och den 19 november 2002. Ytterligare upplysningar lämnades genom skrivelser av den 19 november 2002 och 3 december 2002.

| (5) | Genom en skrivelse av den 24 januari 2003 meddelade kommissionen Danmark att den hade beslutat att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget beträffande den statliga finansieringen av det offentliga danska TV-bolaget TV2. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 24 januari 2003 meddelade kommissionen Danmark att den hade beslutat att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget beträffande den statliga finansieringen av det offentliga danska TV-bolaget TV2.

| (6) | Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 4 mars 2003 (3). Kommissionen uppmanade där alla berörda parter att inkomma med synpunkter på åtgärderna. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 4 mars 2003 (3). Kommissionen uppmanade där alla berörda parter att inkomma med synpunkter på åtgärderna.

| (7) | Kommissionen mottog synpunkter från de danska myndigheterna genom en skrivelse av den 24 mars 2003. Den fick också in synpunkter från flera berörda parter. TvDanmark lämnade in synpunkter genom skrivelse av den 14 april 2003. Den europeiska sammanslutningen för kommersiella TV-företag, Association of Commercial Television in Europe (nedan kallat ”ACT”), lämnade in synpunkter genom en skrivelse av den 14 april 2003. De kommersiella TV-företagen Antena 3 TV och Gestevisión Telecinco sände in synpunkter den 16 april 2003. Det kommersiella TV-bolaget TV3 sände in synpunkter i en skrivelse av den 14 april 2003. Kommissionen skickade synpunkterna vidare till Danmark, som svarade på dem genom en skrivelse av den 12 september 2003. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen mottog synpunkter från de danska myndigheterna genom en skrivelse av den 24 mars 2003. Den fick också in synpunkter från flera berörda parter. TvDanmark lämnade in synpunkter genom skrivelse av den 14 april 2003. Den europeiska sammanslutningen för kommersiella TV-företag, Association of Commercial Television in Europe (nedan kallat ”ACT”), lämnade in synpunkter genom en skrivelse av den 14 april 2003. De kommersiella TV-företagen Antena 3 TV och Gestevisión Telecinco sände in synpunkter den 16 april 2003. Det kommersiella TV-bolaget TV3 sände in synpunkter i en skrivelse av den 14 april 2003. Kommissionen skickade synpunkterna vidare till Danmark, som svarade på dem genom en skrivelse av den 12 september 2003.

| (8) | Kommissionen mottog ytterligare upplysningar från den klagande genom skrivelser av den 15 december 2003 och 6 januari 2004. Ett möte mellan den klagande och kommissionens avdelningar anordnades den 17 december 2003 i syfte att belysa uppgifterna i den klagandes skrivelse av den 15 december 2003. Kommissionen sände upplysningarna vidare till den danska regeringen, som svarade på dem genom en skrivelse av den 15 mars 2004. Ett möte mellan de danska myndigheterna och kommissionen ägde rum den 9 februari 2004. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen mottog ytterligare upplysningar från den klagande genom skrivelser av den 15 december 2003 och 6 januari 2004. Ett möte mellan den klagande och kommissionens avdelningar anordnades den 17 december 2003 i syfte att belysa uppgifterna i den klagandes skrivelse av den 15 december 2003. Kommissionen sände upplysningarna vidare till den danska regeringen, som svarade på dem genom en skrivelse av den 15 mars 2004. Ett möte mellan de danska myndigheterna och kommissionen ägde rum den 9 februari 2004.

| (9) | I enlighet med beslutet att inleda den formella granskningen behandlar detta beslut perioden 1995–2002. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med beslutet att inleda den formella granskningen behandlar detta beslut perioden 1995–2002.

II.   BESKRIVNING

1.   Den nationella bakgrunden

a)   Den danska TV-marknaden

| (10) | I Danmark finns det två offentliga TV-företag, nämligen Danmarks Radio (nedan kallad ”DR”) och TV2. DR är nästan uteslutande licensfinansierat. TV2 finansieras med såväl licensmedel som reklaminkomster. |
| --- | --- |

(10)

I Danmark finns det två offentliga TV-företag, nämligen Danmarks Radio (nedan kallad ”DR”) och TV2. DR är nästan uteslutande licensfinansierat. TV2 finansieras med såväl licensmedel som reklaminkomster.

| (11) | TV2 bildades 1986 (4) som en oberoende, självägande institution, finansierad med statslån. Det började med utsändningar över hela landet den 1 oktober 1988. Företaget äger den markbaserade kanalen TV2 och började år 2000 också med utsändningar via satellitkanalen TV2 Zulu. I slutet av 2002 gick TV2 Zulu över från att vara en public service-kanal till att bli en kommersiell betalkanal. Regeringen har dessutom godkänt åtta stationer som regionala TV2-stationer. TV2 skall sända program från de regionala TV2-stationerna via sin landstäckande markbaserade kanal. |
| --- | --- |

(11)

TV2 bildades 1986 (4) som en oberoende, självägande institution, finansierad med statslån. Det började med utsändningar över hela landet den 1 oktober 1988. Företaget äger den markbaserade kanalen TV2 och började år 2000 också med utsändningar via satellitkanalen TV2 Zulu. I slutet av 2002 gick TV2 Zulu över från att vara en public service-kanal till att bli en kommersiell betalkanal. Regeringen har dessutom godkänt åtta stationer som regionala TV2-stationer. TV2 skall sända program från de regionala TV2-stationerna via sin landstäckande markbaserade kanal.

| (12) | Utöver de offentliga TV-företagen finns det på den landstäckande danska TV-marknaden två kommersiella TV-företag, nämligen TvDanmark och TV3/3+. De kommersiella TV-företagen konkurrerar med TV2 på den landstäckande TV-reklammarknaden. TvDanmark tillhör SBS Broadcasting SA och sänder via två kanaler i Danmark. TvDanmark har sedan 1997 drivit kanalen TvDanmark2 via ett nätverk bestående av tio lokala kommersiella TV-stationer och har sedan 2000 drivit satellitkanalen TvDanmark1 på ett brittiskt sändningstillstånd. Satellitkanalerna TV3 och TV3+ började sända 1992. De tillhör Modern Times Group (MTG). |
| --- | --- |

(12)

Utöver de offentliga TV-företagen finns det på den landstäckande danska TV-marknaden två kommersiella TV-företag, nämligen TvDanmark och TV3/3+. De kommersiella TV-företagen konkurrerar med TV2 på den landstäckande TV-reklammarknaden. TvDanmark tillhör SBS Broadcasting SA och sänder via två kanaler i Danmark. TvDanmark har sedan 1997 drivit kanalen TvDanmark2 via ett nätverk bestående av tio lokala kommersiella TV-stationer och har sedan 2000 drivit satellitkanalen TvDanmark1 på ett brittiskt sändningstillstånd. Satellitkanalerna TV3 och TV3+ började sända 1992. De tillhör Modern Times Group (MTG).

b)   Lagstadgade krav

| (13) | Public service-uppgiften reglerades under undersökningsperioden 1995–2002 av Lov om radio- och fjernsynsvirksomhed (nedan kallad ”Radio- og fjernsynsloven”) i flera olika lydelser (5). |
| --- | --- |

(13)

Public service-uppgiften reglerades under undersökningsperioden 1995–2002 av Lov om radio- och fjernsynsvirksomhed (nedan kallad ”Radio- og fjernsynsloven”) i flera olika lydelser (5).

| (14) | TV2:s uppgift består i att producera och sprida landstäckande och regionala TV-program. Spridningen kan äga rum med hjälp av radioanläggningar, bland annat satellit- och kabelsystem. Det är kulturministern som fastställer regler för TV2:s public service-skyldigheter (6). |
| --- | --- |

(14)

TV2:s uppgift består i att producera och sprida landstäckande och regionala TV-program. Spridningen kan äga rum med hjälp av radioanläggningar, bland annat satellit- och kabelsystem. Det är kulturministern som fastställer regler för TV2:s public service-skyldigheter (6).

| (15) | Hela TV2-kanalens programutbud anses vara public service (7). I paragraf 6 a första stycket i Radio- og fjernsynsloven sägs: ”Den samlede public service-virksomhed skal via fjernsyn, radio og Internet eller lign. sikre den danske befolkning et bredt udbud af programmer og tjenester omfattende nyhedsformidling, oplysning, undervisning, kunst og underholdning. Der skal i udbuddet tilstræbes kvalitet, alsidighed og mangfoldighed. Ved programlægningen skal der lægges afgørende vægt på hensynet til informations- og ytringsfriheden. (...) Der skal endvidere lægges særlig vægt på dansk sprog og dansk kultur.” |
| --- | --- |

(15)

Hela TV2-kanalens programutbud anses vara public service (7). I paragraf 6 a första stycket i Radio- og fjernsynsloven sägs: ”Den samlede public service-virksomhed skal via fjernsyn, radio og Internet eller lign. sikre den danske befolkning et bredt udbud af programmer og tjenester omfattende nyhedsformidling, oplysning, undervisning, kunst og underholdning. Der skal i udbuddet tilstræbes kvalitet, alsidighed og mangfoldighed. Ved programlægningen skal der lægges afgørende vægt på hensynet til informations- og ytringsfriheden. (...) Der skal endvidere lægges særlig vægt på dansk sprog og dansk kultur.”

| (16) | Ännu en definition finns i TV2:s stadgar (8). I stadgarna fastställs de skyldigheter som gäller för TV2:s sändningsverksamhet vad gäller konst och kultur, dansk filmproduktion, användning av ny teknik (också för att förbättra funktionshindrades möjlighet att se programmen) och program för barn, ungdom och etniska minoriteter. TV2 har också skyldighet att sända ut meddelanden av beredskapskaraktär till befolkningen. |
| --- | --- |

(16)

Ännu en definition finns i TV2:s stadgar (8). I stadgarna fastställs de skyldigheter som gäller för TV2:s sändningsverksamhet vad gäller konst och kultur, dansk filmproduktion, användning av ny teknik (också för att förbättra funktionshindrades möjlighet att se programmen) och program för barn, ungdom och etniska minoriteter. TV2 har också skyldighet att sända ut meddelanden av beredskapskaraktär till befolkningen.

| (17) | Enligt paragraf 6 a tredje stycket i Radio- og fjernsynsloven”finansieres TV2’s public service-virksomhed gennem TV2’s andel af licensafgifterne, gennem indtægter ved reklamering i TV2 samt gennem andre indtægter (...)”. |
| --- | --- |

(17)

Enligt paragraf 6 a tredje stycket i Radio- og fjernsynsloven”finansieres TV2’s public service-virksomhed gennem TV2’s andel af licensafgifterne, gennem indtægter ved reklamering i TV2 samt gennem andre indtægter (...)”.

| (18) | Kommersiella TV-stationers skyldighet att sända program i områden som går utöver ett enda lokalt område fastställs i kapitel 5 i Radio- og fjernsynsloven. Kapitel 6 behandlar lokal radio- och TV-verksamhet. De krav som ställs gäller främst utfärdande av tillstånd. De programkrav som ställs på innehavaren av ett sådant tillstånd återfinns i kungörelse (bekendtgørelse) nr 874 om europeiska program och kungörelse nr 1349 om lokal radio- och TV-verksamhet (9). Enligt dessa kungörelser skall nätverksstationer som har fått ett lokalt sändningstillstånd sända lokala program minst en timme om dagen och producera en avsevärd del av sina program på danska eller för en dansk publik. Eftersom TV3, TV3+ och TvDanmarks kanal 1 sänds på brittiskt sändningstillstånd, gäller dessa regler enbart för TvDanmark2. |
| --- | --- |

(18)

Kommersiella TV-stationers skyldighet att sända program i områden som går utöver ett enda lokalt område fastställs i kapitel 5 i Radio- og fjernsynsloven. Kapitel 6 behandlar lokal radio- och TV-verksamhet. De krav som ställs gäller främst utfärdande av tillstånd. De programkrav som ställs på innehavaren av ett sådant tillstånd återfinns i kungörelse (bekendtgørelse) nr 874 om europeiska program och kungörelse nr 1349 om lokal radio- och TV-verksamhet (9). Enligt dessa kungörelser skall nätverksstationer som har fått ett lokalt sändningstillstånd sända lokala program minst en timme om dagen och producera en avsevärd del av sina program på danska eller för en dansk publik. Eftersom TV3, TV3+ och TvDanmarks kanal 1 sänds på brittiskt sändningstillstånd, gäller dessa regler enbart för TvDanmark2.

c)   TV2:s kommersiella verksamhet

| (19) | TV2 har utövat en rad former för kommersiell verksamhet sedan företaget den 1 januari 1997 fick särskilt tillstånd till det (10), och denna kommersiella verksamhet kan omfatta användning av teknisk utrustning, bildande av nya företag eller kapitaltillskott till redan existerande företag. Under undersökningsperioden har verksamheten omfattat reklam, försäljning av program, uthyrning av mastrar, merchandising, Internetverksamhet och vidareförsäljning av idrottsrättigheter. |
| --- | --- |

(19)

TV2 har utövat en rad former för kommersiell verksamhet sedan företaget den 1 januari 1997 fick särskilt tillstånd till det (10), och denna kommersiella verksamhet kan omfatta användning av teknisk utrustning, bildande av nya företag eller kapitaltillskott till redan existerande företag. Under undersökningsperioden har verksamheten omfattat reklam, försäljning av program, uthyrning av mastrar, merchandising, Internetverksamhet och vidareförsäljning av idrottsrättigheter.

| (20) | Sedan januari 2001 har TV2 haft skyldighet att i bokföringen skilja sin public service-verksamhet från ”all övrig verksamhet”, om omsättningen för den senare överstiger 5 % av den samlade omsättningen och 3 miljoner danska kronor om året (kungörelse nr 740). Enligt bestämmelserna skall omkostnaderna bokföras i sin helhet, kostnaderna för de produkter och tjänster som inte hör till public service-verksamheten skall fastställas utifrån marknadsmässiga värderingar, och överföring av kapital mellan public service-verksamhet och annan verksamhet skall göras på marknadsekonomiska villkor enligt principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och får heller inte innehålla licensmedel (11). |
| --- | --- |

(20)

Sedan januari 2001 har TV2 haft skyldighet att i bokföringen skilja sin public service-verksamhet från ”all övrig verksamhet”, om omsättningen för den senare överstiger 5 % av den samlade omsättningen och 3 miljoner danska kronor om året (kungörelse nr 740). Enligt bestämmelserna skall omkostnaderna bokföras i sin helhet, kostnaderna för de produkter och tjänster som inte hör till public service-verksamheten skall fastställas utifrån marknadsmässiga värderingar, och överföring av kapital mellan public service-verksamhet och annan verksamhet skall göras på marknadsekonomiska villkor enligt principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och får heller inte innehålla licensmedel (11).

2.   Åtgärderna

a)   Licensmedel

| (21) | TV2 tilldelades under undersökningsperioden 4 067,7 miljoner danska kronor (DKK) i licensmedel. |
| --- | --- |

(21)

TV2 tilldelades under undersökningsperioden 4 067,7 miljoner danska kronor (DKK) i licensmedel.

| (22) | Det är kulturministern som för ett eller flera år åt gången fastställer storleken på de licensavgifter som alla ägare av radio- och TV-mottagare skall betala (12). TV-licensavgifterna uppbärs av DR, och medlen fördelas mellan DR och TV2 efter detaljbeslut från ministern på grundval av ett medieavtal med folketinget. |
| --- | --- |

(22)

Det är kulturministern som för ett eller flera år åt gången fastställer storleken på de licensavgifter som alla ägare av radio- och TV-mottagare skall betala (12). TV-licensavgifterna uppbärs av DR, och medlen fördelas mellan DR och TV2 efter detaljbeslut från ministern på grundval av ett medieavtal med folketinget.

| (23) | Kulturministern fastställer närmare regler om avgiftspliktens inträdande och upphörande, betalningsperioder och betalningskrav samt påminnelseavgifter osv. Enligt lagen om räntor utgår det ränta när licensen betalas för sent. Obetalda avgifter kan indrivas av Finansstyrelsen. Det kan göras bland annat genom innehållande av lön enligt källskattelagens regler om indrivning av personliga skatter. |
| --- | --- |

(23)

Kulturministern fastställer närmare regler om avgiftspliktens inträdande och upphörande, betalningsperioder och betalningskrav samt påminnelseavgifter osv. Enligt lagen om räntor utgår det ränta när licensen betalas för sent. Obetalda avgifter kan indrivas av Finansstyrelsen. Det kan göras bland annat genom innehållande av lön enligt källskattelagens regler om indrivning av personliga skatter.

| (24) | Till 1997 gick alla anslag som TV2 fick genom TV2-fonden, som var grundad av staten och fungerade som en oberoende enhet med syftet att tillföra TV2 inkomster. En annan oberoende enhet som också fanns på den tiden var TV2 Reklame A/S, som stod för TV2:s reklamförsäljning och också hade lagstadgad skyldighet att överföra sina inkomster till TV2-fonden. Medlen som alltså bestod av licensmedel och reklaminkomster överfördes sedan till TV2 enligt kulturministerns beslut. Sedan 1997 har TV2 fått sin andel av licensmedlen direkt från DR. |
| --- | --- |

(24)

Till 1997 gick alla anslag som TV2 fick genom TV2-fonden, som var grundad av staten och fungerade som en oberoende enhet med syftet att tillföra TV2 inkomster. En annan oberoende enhet som också fanns på den tiden var TV2 Reklame A/S, som stod för TV2:s reklamförsäljning och också hade lagstadgad skyldighet att överföra sina inkomster till TV2-fonden. Medlen som alltså bestod av licensmedel och reklaminkomster överfördes sedan till TV2 enligt kulturministerns beslut. Sedan 1997 har TV2 fått sin andel av licensmedlen direkt från DR.

b)   Engångsöverföringar från TV2-fonden och Radiofonden

| (25) | Utöver licensmedlen har TV2 fått 58 miljoner DKK från Radiofonden till ökat engagemang i dansk filmproduktion. Från TV2-fonden fick TV2 år 1997 också 167 miljoner DKK till investeringar i datorisering av produktionssystemen och 50 miljoner för täckning av driftsomkostnader. |
| --- | --- |

(25)

Utöver licensmedlen har TV2 fått 58 miljoner DKK från Radiofonden till ökat engagemang i dansk filmproduktion. Från TV2-fonden fick TV2 år 1997 också 167 miljoner DKK till investeringar i datorisering av produktionssystemen och 50 miljoner för täckning av driftsomkostnader.

c)   Befrielse från betalning av bolagsskatt

| (26) | TV2 har dessutom varit befriat från betalning av bolagsskatt enligt bolagslagen. Den fördel detta innebar för TV2 under undersökningsperioden uppgick till 159,4 miljoner DKK. I januari 2001 införde danska staten en ordning som skulle neutralisera skattebefrielsens inverkan på TV2:s kommersiella verksamhet. TV2 blev skyldigt att överföra 30 % av det årliga överskottet från annan verksamhet till public service-verksamheten. Detta motsvarar den vanliga skattesatsen för bolag, som infördes i Danmark år 2000. |
| --- | --- |

(26)

TV2 har dessutom varit befriat från betalning av bolagsskatt enligt bolagslagen. Den fördel detta innebar för TV2 under undersökningsperioden uppgick till 159,4 miljoner DKK. I januari 2001 införde danska staten en ordning som skulle neutralisera skattebefrielsens inverkan på TV2:s kommersiella verksamhet. TV2 blev skyldigt att överföra 30 % av det årliga överskottet från annan verksamhet till public service-verksamheten. Detta motsvarar den vanliga skattesatsen för bolag, som infördes i Danmark år 2000.

d)   Befrielse från räntor och amorteringar för etableringslån

| (27) | TV2:s etableringskostnader och den första tidens driftsunderskott finansierades med statslån. Enligt de ursprungliga låneavtalen skulle TV2 betala ränta på kapitalet och betala tillbaka hela lånet. Under hela undersökningsperioden har TV2 emellertid varit befriat från räntebetalningar och fått uppskov med amorteringarna. Den fördel de ränte- och amorteringsfria etablerings- och driftslånen innebar uppgick till 341,8 miljoner DKK för hela perioden. |
| --- | --- |

(27)

TV2:s etableringskostnader och den första tidens driftsunderskott finansierades med statslån. Enligt de ursprungliga låneavtalen skulle TV2 betala ränta på kapitalet och betala tillbaka hela lånet. Under hela undersökningsperioden har TV2 emellertid varit befriat från räntebetalningar och fått uppskov med amorteringarna. Den fördel de ränte- och amorteringsfria etablerings- och driftslånen innebar uppgick till 341,8 miljoner DKK för hela perioden.

e)   Statsgaranti för driftslån

| (28) | Till utgången av 1996 ställde staten statsgarantier som säkerhet för de lån som TV2-fonden tog upp för finansieringen av driften av TV2. De statsgaranterade lånen tillfördes TV2 när TV2-fonden lades ned. TV2:s fördel genom statsgarantin uppgår till 9,8 miljoner DKK. |
| --- | --- |

(28)

Till utgången av 1996 ställde staten statsgarantier som säkerhet för de lån som TV2-fonden tog upp för finansieringen av driften av TV2. De statsgaranterade lånen tillfördes TV2 när TV2-fonden lades ned. TV2:s fördel genom statsgarantin uppgår till 9,8 miljoner DKK.

f)   Avgifter för landstäckande sändningsfrekvens och tillstånd att sända på lokala frekvenser i nätverk

| (29) | Danmark har tillgång till tre landstäckande markbaserade sändningsfrekvenser, som är förbehållna de offentliga TV-företagen. Den ena frekvensen är förbehållen TV2, den andra DR och den tredje är avsatt till digital-TV. |
| --- | --- |

(29)

Danmark har tillgång till tre landstäckande markbaserade sändningsfrekvenser, som är förbehållna de offentliga TV-företagen. Den ena frekvensen är förbehållen TV2, den andra DR och den tredje är avsatt till digital-TV.

| (30) | TV2 betalar en avgift för användningen av den reserverade landstäckande sändningsmöjligheten till IT- og Telestyrelsen, ett statligt organ som lyder under ministeriet för vetenskap, teknik och utveckling (13). Avgiftens storlek fastställs i budgeten. Under undersökningsperioden har TV2 betalat mellan två och fyra miljoner DKK om året i frekvensavgifter. Eftersom den andra frekvensen används av det andra offentliga TV-företaget och den tredje i verkligheten inte har varit i bruk, kan de avgifter TV2 har betalt inte jämföras med vad ett kommersiellt TV-företag skulle ha betalt för en sådan tillgång. |
| --- | --- |

(30)

TV2 betalar en avgift för användningen av den reserverade landstäckande sändningsmöjligheten till IT- og Telestyrelsen, ett statligt organ som lyder under ministeriet för vetenskap, teknik och utveckling (13). Avgiftens storlek fastställs i budgeten. Under undersökningsperioden har TV2 betalat mellan två och fyra miljoner DKK om året i frekvensavgifter. Eftersom den andra frekvensen används av det andra offentliga TV-företaget och den tredje i verkligheten inte har varit i bruk, kan de avgifter TV2 har betalt inte jämföras med vad ett kommersiellt TV-företag skulle ha betalt för en sådan tillgång.

| (31) | Danmark har också frekvenser med bara regional täckning. 1997 införde regeringen en möjlighet för de regionala frekvenserna att länka upp sig för att få större täckning (nätverk) (14). Under 1998–2001 skulle alla kommersiella lokala TV-stationer med tillstånd att sända i nätverk betala en årlig avgift till staten (15). TV2:s regionala stationer behöver inte betala avgift då de sänder i ”fönster” på TV2:s landstäckande frekvens. Det kommersiella TV-företaget TvDanmark var den enda operatör som betalade denna avgift för sin andra kanal. Den samlade avgift TvDanmark har betalt uppgår till 85,0 miljoner DKK. |
| --- | --- |

(31)

Danmark har också frekvenser med bara regional täckning. 1997 införde regeringen en möjlighet för de regionala frekvenserna att länka upp sig för att få större täckning (nätverk) (14). Under 1998–2001 skulle alla kommersiella lokala TV-stationer med tillstånd att sända i nätverk betala en årlig avgift till staten (15). TV2:s regionala stationer behöver inte betala avgift då de sänder i ”fönster” på TV2:s landstäckande frekvens. Det kommersiella TV-företaget TvDanmark var den enda operatör som betalade denna avgift för sin andra kanal. Den samlade avgift TvDanmark har betalt uppgår till 85,0 miljoner DKK.

g)   Must carry-status

| (32) | Alla ägare av centralantennanläggningar har skyldighet att sända TV2:s public service-program i sina anläggningar (must carry). |
| --- | --- |

(32)

Alla ägare av centralantennanläggningar har skyldighet att sända TV2:s public service-program i sina anläggningar (must carry).

3.   Skälen till att förfarandet inleddes

| (33) | Efter sin preliminära granskning fann kommissionen att dessa åtgärder med undantag för must carry-bestämmelsen utgjorde statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(33)

Efter sin preliminära granskning fann kommissionen att dessa åtgärder med undantag för must carry-bestämmelsen utgjorde statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (34) | Kommissionen uttryckte tvivel om åtgärdernas förenlighet med fördraget, därför att den statliga finansieringen var större än TV2:s nettokostnader för public service-skyldigheten och alltså kunde användas till att korssubventionera TV2:s kommersiella verksamhet. Kommissionen drog efter sina preliminära undersökningar slutsatsen att en del av TV2:s kommersiella verksamhet hade gått med förlust och framhöll att den under det formella undersökningsförfarandet skulle ta ställning till om TV2:s agerande i fråga om dessa förlustbringande kommersiella verksamheter stämde med en normal aktörs uppträdande i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen uttryckte tvivel om åtgärdernas förenlighet med fördraget, därför att den statliga finansieringen var större än TV2:s nettokostnader för public service-skyldigheten och alltså kunde användas till att korssubventionera TV2:s kommersiella verksamhet. Kommissionen drog efter sina preliminära undersökningar slutsatsen att en del av TV2:s kommersiella verksamhet hade gått med förlust och framhöll att den under det formella undersökningsförfarandet skulle ta ställning till om TV2:s agerande i fråga om dessa förlustbringande kommersiella verksamheter stämde med en normal aktörs uppträdande i en marknadsekonomi.

| (35) | Kommissionen uttryckte också betänkligheter om TV2:s eventuella konkurrensfientliga agerande på reklammarknaden. Den framhåller i radio- och TV-meddelandet: ”Om ett radio- och TV-företag som verkar i allmänhetens tjänst får eventuella lägre vinster täckta av statligt stöd, kan företaget ha skäl att hålla nere priserna för reklam eller andra verksamheter på marknaden som inte omfattas av uppdraget, eftersom detta kan minska konkurrenternas intäkter. Ett sådant beteende från ett radio- och TV-företag som verkar i allmänhetens tjänst skulle, om det påvisades, inte anses vara en följd av uppdraget. Om ett radio- och TV-företag som verkar i allmänhetens tjänst pressar priserna inom verksamheter som inte omfattas av uppdraget under vad som är nödvändigt för att täcka fristående kostnader som en effektiv kommersiell operatör i en liknande situation normalt skulle behöva täcka, skulle ett sådant beteende vara ett tecken på en överkompensation för skyldigheterna som omfattas av uppdraget att verka i allmänhetens tjänst och skulle under alla omständigheter ’påverka handelsvillkoren och konkurrensen inom gemenskapen i en omfattning som kan strida mot det gemensamma intresset’, och därmed bryta mot protokollet.” |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen uttryckte också betänkligheter om TV2:s eventuella konkurrensfientliga agerande på reklammarknaden. Den framhåller i radio- och TV-meddelandet: ”Om ett radio- och TV-företag som verkar i allmänhetens tjänst får eventuella lägre vinster täckta av statligt stöd, kan företaget ha skäl att hålla nere priserna för reklam eller andra verksamheter på marknaden som inte omfattas av uppdraget, eftersom detta kan minska konkurrenternas intäkter. Ett sådant beteende från ett radio- och TV-företag som verkar i allmänhetens tjänst skulle, om det påvisades, inte anses vara en följd av uppdraget. Om ett radio- och TV-företag som verkar i allmänhetens tjänst pressar priserna inom verksamheter som inte omfattas av uppdraget under vad som är nödvändigt för att täcka fristående kostnader som en effektiv kommersiell operatör i en liknande situation normalt skulle behöva täcka, skulle ett sådant beteende vara ett tecken på en överkompensation för skyldigheterna som omfattas av uppdraget att verka i allmänhetens tjänst och skulle under alla omständigheter ’påverka handelsvillkoren och konkurrensen inom gemenskapen i en omfattning som kan strida mot det gemensamma intresset’, och därmed bryta mot protokollet.”

III.   ANMÄRKNINGAR FRÅN BERÖRDA PARTER

| (36) | TvDanmark ansåg att det faktum att staten ställer en landstäckande sändningsfrekvens till förfogande utgör statligt stöd, eftersom man avstår från inkomster från denna knappa tillgång. Konkurrenterna har bara täckning till högst 77 %. TvDanmark hävdade att det faktum att nätverksavgiften bara utkrävdes av TvDanmark men inte av TV2:s lokalstationer, trots att de ekonomiskt och kommersiellt är i samma situation, utgör statligt stöd till TV2:s lokalstationer. Enligt ACT, Antena 3 TV och Telecinco kräver EU:s neutralitetsprincip att avgiften för sändningsmöjligheter måste betalas av alla nätverk. |
| --- | --- |

(36)

TvDanmark ansåg att det faktum att staten ställer en landstäckande sändningsfrekvens till förfogande utgör statligt stöd, eftersom man avstår från inkomster från denna knappa tillgång. Konkurrenterna har bara täckning till högst 77 %. TvDanmark hävdade att det faktum att nätverksavgiften bara utkrävdes av TvDanmark men inte av TV2:s lokalstationer, trots att de ekonomiskt och kommersiellt är i samma situation, utgör statligt stöd till TV2:s lokalstationer. Enligt ACT, Antena 3 TV och Telecinco kräver EU:s neutralitetsprincip att avgiften för sändningsmöjligheter måste betalas av alla nätverk.

| (37) | ACT, Antena 3 TV och Telecinco påpekade i fråga om befrielsen från bolagsskatt att skyldigheten att överföra 30 % av överskottet från kommersiell verksamhet till TV2:s public service-verksamhet inte kan anses motsvara betalning av bolagsskatt till staten eftersom det förvrider konkurrensen på TV-marknaden. |
| --- | --- |

(37)

ACT, Antena 3 TV och Telecinco påpekade i fråga om befrielsen från bolagsskatt att skyldigheten att överföra 30 % av överskottet från kommersiell verksamhet till TV2:s public service-verksamhet inte kan anses motsvara betalning av bolagsskatt till staten eftersom det förvrider konkurrensen på TV-marknaden.

| (38) | Till definitionen av public service-uppgiften anmärkte ACT, Antena 3 TV och Telecinco att den kvalitativa och breda definitionen av TV2:s public service-verksamhet inte kan betraktas som legitim, eftersom den inte skiljer sig från de kommersiella operatörernas. De ansåg att staten inte kan ålägga offentliga och privata TV-företag samma skyldigheter och formellt bara betrakta de skyldigheter som åligger de offentliga företagen som public service-uppgifter. ACT anmärkte att kommissionen här bör göra en funktionell och inte en formalistisk tolkning av den självständiga gemenskapsrättsliga principen i artikel 86.2 i EG-fördraget. Enligt TvDanmark illustreras detta uppenbara fel av TV Zulu. När den ombildades från public service-kanal till kommersiell kanal betydde det inga större ändringar i programläggningen. |
| --- | --- |

(38)

Till definitionen av public service-uppgiften anmärkte ACT, Antena 3 TV och Telecinco att den kvalitativa och breda definitionen av TV2:s public service-verksamhet inte kan betraktas som legitim, eftersom den inte skiljer sig från de kommersiella operatörernas. De ansåg att staten inte kan ålägga offentliga och privata TV-företag samma skyldigheter och formellt bara betrakta de skyldigheter som åligger de offentliga företagen som public service-uppgifter. ACT anmärkte att kommissionen här bör göra en funktionell och inte en formalistisk tolkning av den självständiga gemenskapsrättsliga principen i artikel 86.2 i EG-fördraget. Enligt TvDanmark illustreras detta uppenbara fel av TV Zulu. När den ombildades från public service-kanal till kommersiell kanal betydde det inga större ändringar i programläggningen.

| (39) | ACT anmärkte att villkoret om uppdrag är uppfyllt bara om det finns en rättslig mekanism som kan upprätthålla public service-skyldigheten och ger en reell möjlighet att tvinga den offentliga aktören att fullgöra den uppgift han har fått. Enligt ACT är det villkoret inte uppfyllt här. |
| --- | --- |

(39)

ACT anmärkte att villkoret om uppdrag är uppfyllt bara om det finns en rättslig mekanism som kan upprätthålla public service-skyldigheten och ger en reell möjlighet att tvinga den offentliga aktören att fullgöra den uppgift han har fått. Enligt ACT är det villkoret inte uppfyllt här.

| (40) | Till frågan om proportionalitet framförde ACT att kommissionen borde undersöka om nettoomkostnaderna vid varje public service-skyldighet motsvarar de omkostnader som en normal privat investerare skulle ha vid tillhandahållandet av samma tjänst. |
| --- | --- |

(40)

Till frågan om proportionalitet framförde ACT att kommissionen borde undersöka om nettoomkostnaderna vid varje public service-skyldighet motsvarar de omkostnader som en normal privat investerare skulle ha vid tillhandahållandet av samma tjänst.

| (41) | TvDanmark anmärkte att kommissionen när den beräknar överkompensationen bör ta hänsyn till de oberättigade fördelar TV2 har i förhållande till de kommersiella aktörerna i form av befrielsen från bolagsskatt, de ränte- och amorteringsfria lånen, statsgarantin för driftslån och den avgiftsfria sändningsmöjligheten. |
| --- | --- |

(41)

TvDanmark anmärkte att kommissionen när den beräknar överkompensationen bör ta hänsyn till de oberättigade fördelar TV2 har i förhållande till de kommersiella aktörerna i form av befrielsen från bolagsskatt, de ränte- och amorteringsfria lånen, statsgarantin för driftslån och den avgiftsfria sändningsmöjligheten.

| (42) | TvDanmark påpekade att marknadsandelarna i fråga om inkomsterna från TV-reklam bara varierar i begränsad mån och att det inte berättigar TV2:s kapitaluppbyggnad. TV2:s reklaminkomster varierade med 13 % under 1998–2002, vilket motsvarar den allmänna ekonomiska avmattningen. TV2 är mindre sårbart än sina konkurrenter inför variationer i reklaminkomster, eftersom det är TV2 som dikterar priserna. |
| --- | --- |

(42)

TvDanmark påpekade att marknadsandelarna i fråga om inkomsterna från TV-reklam bara varierar i begränsad mån och att det inte berättigar TV2:s kapitaluppbyggnad. TV2:s reklaminkomster varierade med 13 % under 1998–2002, vilket motsvarar den allmänna ekonomiska avmattningen. TV2 är mindre sårbart än sina konkurrenter inför variationer i reklaminkomster, eftersom det är TV2 som dikterar priserna.

| (43) | I fråga om reklammarknaden hävdade TvDanmark att TV2:s prispolitik gör att de kommersiella aktörerna inte kan få sina omkostnader som självständiga företag täckta. TvDanmark måste prissätta sin TRP omkring 30–40 % under TV2 för att accepteras på marknaden (TV2:s TRP eller GRP har högre värde därför att täckningen är bättre) (16). På grund av TV2:s unika ställning bland annat i fråga om täckning och programbudget kommer en annonsör alltid att lägga en del av sin reklambudget hos TV2 för att uppnå största möjliga effekt, dvs. så många kontakter och så stor räckvidd och/eller frekvens som möjligt med en given budget. TvDanmark lade fram siffror som visade att företaget har gått med förlust sedan 1997–2002 och hävdade att den orättvisa konkurrensen från TV2 hindrade TvDanmark från att generera tillräckliga inkomster för att kunna finansiera bättre program och så dra annonsörerna till sig. |
| --- | --- |

(43)

I fråga om reklammarknaden hävdade TvDanmark att TV2:s prispolitik gör att de kommersiella aktörerna inte kan få sina omkostnader som självständiga företag täckta. TvDanmark måste prissätta sin TRP omkring 30–40 % under TV2 för att accepteras på marknaden (TV2:s TRP eller GRP har högre värde därför att täckningen är bättre) (16). På grund av TV2:s unika ställning bland annat i fråga om täckning och programbudget kommer en annonsör alltid att lägga en del av sin reklambudget hos TV2 för att uppnå största möjliga effekt, dvs. så många kontakter och så stor räckvidd och/eller frekvens som möjligt med en given budget. TvDanmark lade fram siffror som visade att företaget har gått med förlust sedan 1997–2002 och hävdade att den orättvisa konkurrensen från TV2 hindrade TvDanmark från att generera tillräckliga inkomster för att kunna finansiera bättre program och så dra annonsörerna till sig.

| (44) | TV2:s rabatter är så stora, att kunder som köper reklaminslag på det landstäckande TV2 ofta får lägre priser om de också köper reklamtid på TV2 Zulu (bundling). Reklampriserna i Danmark ligger omkring 40–50 % lägre än i jämförbara länder som Norge och Sverige, vilket beror på TV2:s särskilda rabattpaket 1:1 och 1:2. Som ett led i sin argumentation lade TvDanmark också fram en analys av priserna på den danska marknaden för TV-reklam, framtagen av Copenhagen Economics. I rapporten jämfördes genomsnitts- och marginalpriserna på marknaden. Slutsatsen blev att det nu bara råder konkurrens om residualefterfrågan och att en jämförelse därför bör grundas på marginalpriserna. TvDanmark lade också fram material för jämförelse av TV2:s priser med priserna i andra medieformer och i andra länder. |
| --- | --- |

(44)

TV2:s rabatter är så stora, att kunder som köper reklaminslag på det landstäckande TV2 ofta får lägre priser om de också köper reklamtid på TV2 Zulu (bundling). Reklampriserna i Danmark ligger omkring 40–50 % lägre än i jämförbara länder som Norge och Sverige, vilket beror på TV2:s särskilda rabattpaket 1:1 och 1:2. Som ett led i sin argumentation lade TvDanmark också fram en analys av priserna på den danska marknaden för TV-reklam, framtagen av Copenhagen Economics. I rapporten jämfördes genomsnitts- och marginalpriserna på marknaden. Slutsatsen blev att det nu bara råder konkurrens om residualefterfrågan och att en jämförelse därför bör grundas på marginalpriserna. TvDanmark lade också fram material för jämförelse av TV2:s priser med priserna i andra medieformer och i andra länder.

| (45) | TV3 framhöll att företaget måste ge mycket stora rabatter på reklaminslag för att accepteras på marknaden, eftersom TV2 erbjuder extra marginalrabatter på den återstående delen av annonsörernas TV-reklampengar, om de också placerar denna del hos TV2. |
| --- | --- |

(45)

TV3 framhöll att företaget måste ge mycket stora rabatter på reklaminslag för att accepteras på marknaden, eftersom TV2 erbjuder extra marginalrabatter på den återstående delen av annonsörernas TV-reklampengar, om de också placerar denna del hos TV2.

IV.   ANMÄRKNINGAR FRÅN DANMARK

| (46) | Med hänvisning till domen i målet PreussenElektra (17) ifrågasatte den danska regeringen om de licensmedel som har kommit TV2 till del bör betraktas som statliga medel i den betydelse som avses i artikel 87 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(46)

Med hänvisning till domen i målet PreussenElektra (17) ifrågasatte den danska regeringen om de licensmedel som har kommit TV2 till del bör betraktas som statliga medel i den betydelse som avses i artikel 87 i EG-fördraget.

| (47) | De danska myndigheterna ansåg att TV2:s sändningsfrekvenser inte kan betraktas som en fördel, eftersom lokala TV-stationer också har egna särskilda sändningsfrekvenser. TV2 har alltså inte särbehandlats. TV2 har liksom andra stationer betalat en avgift för att få använda frekvensen. |
| --- | --- |

(47)

De danska myndigheterna ansåg att TV2:s sändningsfrekvenser inte kan betraktas som en fördel, eftersom lokala TV-stationer också har egna särskilda sändningsfrekvenser. TV2 har alltså inte särbehandlats. TV2 har liksom andra stationer betalat en avgift för att få använda frekvensen.

| (48) | Till frågan om uppgiften framhöll de danska myndigheterna att det inte finns något krav i artikel 86.2 i EG-fördraget på att det skall finnas ett särskilt kontrollsystem för att säkra att public service-skyldigheten uppfylls. Det kontrollsystem som finns i Danmark är tillräckligt för att överkompensering/korssubventionering skall undgås. Rigsrevisionen har utfört förvaltningsrevision och finansiell revision av TV2:s räkenskaper. |
| --- | --- |

(48)

Till frågan om uppgiften framhöll de danska myndigheterna att det inte finns något krav i artikel 86.2 i EG-fördraget på att det skall finnas ett särskilt kontrollsystem för att säkra att public service-skyldigheten uppfylls. Det kontrollsystem som finns i Danmark är tillräckligt för att överkompensering/korssubventionering skall undgås. Rigsrevisionen har utfört förvaltningsrevision och finansiell revision av TV2:s räkenskaper.

| (49) | Med tanke på proportionaliteten påpekade de danska myndigheterna att tillskottet av 167 miljoner DKK från TV2-fonden var öronmärkt till datorisering av TV-nätet. Pengarna kan alltså inte betecknas som fritt eget kapital. |
| --- | --- |

(49)

Med tanke på proportionaliteten påpekade de danska myndigheterna att tillskottet av 167 miljoner DKK från TV2-fonden var öronmärkt till datorisering av TV-nätet. Pengarna kan alltså inte betecknas som fritt eget kapital.

| (50) | Till befrielsen från bolagsskatt anmärkte de danska myndigheterna att överskottet från den kommersiella verksamheten var mycket begränsat. Denna metod att neutralisera TV2:s befrielse från bolagsskatt för den kommersiella verksamheten valde man för att förhindra att den verksamheten får någon fördel på grund av befrielsen från bolagsskatt, och den har samma ekonomiska verkan. |
| --- | --- |

(50)

Till befrielsen från bolagsskatt anmärkte de danska myndigheterna att överskottet från den kommersiella verksamheten var mycket begränsat. Denna metod att neutralisera TV2:s befrielse från bolagsskatt för den kommersiella verksamheten valde man för att förhindra att den verksamheten får någon fördel på grund av befrielsen från bolagsskatt, och den har samma ekonomiska verkan.

| (51) | De danska myndigheterna instämde i kommissionens inledande värdering att den statliga finansieringen överstiger nettokostnaderna för public service-skyldigheten. Danmark hävdade emellertid att kompensationen inte kan betraktas som statliga medel trots att den överstiger nettomerkostnaden för TV2:s public service-skyldigheter, och det av följande skäl: |
| --- | --- |

(51)

De danska myndigheterna instämde i kommissionens inledande värdering att den statliga finansieringen överstiger nettokostnaderna för public service-skyldigheten. Danmark hävdade emellertid att kompensationen inte kan betraktas som statliga medel trots att den överstiger nettomerkostnaden för TV2:s public service-skyldigheter, och det av följande skäl:

| (52) | Överskottet kan inte betraktas som en överkompensation utan avspeglar bara en rimlig avkastning i förhållande till TV2:s omsättning. Kapitalet behövdes också som buffert vid ett plötsligt fall i reklaminkomsterna, då TV2 i lag är förbjudet att ta upp lån på mer än 4 % av årsomsättningen. För övrigt handlade staten i enlighet med ”principen om en privat investerare i en marknadsekonomi”, eftersom TV2:s nuvarande egna kapital inte överstiger vad en normal investerare i en marknadsekonomi skulle ha satsat. Ett sådant kapitalöverskott strider inte mot fördraget, så länge kapitalet inte används för att korssubventionera TV2:s kommersiella verksamhet. |
| --- | --- |

(52)

Överskottet kan inte betraktas som en överkompensation utan avspeglar bara en rimlig avkastning i förhållande till TV2:s omsättning. Kapitalet behövdes också som buffert vid ett plötsligt fall i reklaminkomsterna, då TV2 i lag är förbjudet att ta upp lån på mer än 4 % av årsomsättningen. För övrigt handlade staten i enlighet med ”principen om en privat investerare i en marknadsekonomi”, eftersom TV2:s nuvarande egna kapital inte överstiger vad en normal investerare i en marknadsekonomi skulle ha satsat. Ett sådant kapitalöverskott strider inte mot fördraget, så länge kapitalet inte används för att korssubventionera TV2:s kommersiella verksamhet.

| (53) | TV2:s uppträdande på reklammarknaden kommenterade de danska myndigheterna med att TV2 konsekvent har satt sina priser utifrån en önskan om största möjliga förtjänst. Priserna sätts uteslutande utifrån tillgång och efterfrågan. De fastställs varje år på grundval av beräkningar från TV2:s reklamavdelning av den kommersiella tittarandelen (åldersgruppen 21–50 år), programplanerna, konjunkturutvecklingen och konkurrenssituationen på marknaden. TV2:s driftskostnader ingår inte i beräkningen, och inte heller licensmedlens storlek. |
| --- | --- |

(53)

TV2:s uppträdande på reklammarknaden kommenterade de danska myndigheterna med att TV2 konsekvent har satt sina priser utifrån en önskan om största möjliga förtjänst. Priserna sätts uteslutande utifrån tillgång och efterfrågan. De fastställs varje år på grundval av beräkningar från TV2:s reklamavdelning av den kommersiella tittarandelen (åldersgruppen 21–50 år), programplanerna, konjunkturutvecklingen och konkurrenssituationen på marknaden. TV2:s driftskostnader ingår inte i beräkningen, och inte heller licensmedlens storlek.

| (54) | TV2 har de högsta priserna på den danska marknaden, och det kan alltså inte vara fråga om att företaget skulle bjuda under konkurrenterna, så att det skulle ha fått ökat behov av statlig finansiering. |
| --- | --- |

(54)

TV2 har de högsta priserna på den danska marknaden, och det kan alltså inte vara fråga om att företaget skulle bjuda under konkurrenterna, så att det skulle ha fått ökat behov av statlig finansiering.

| (55) | De danska myndigheterna redovisade en rapport från RBB Economics om konkurrensen på den danska TV-reklammarknaden. Slutsatsen i den var att TV2:s genomsnittliga nettopriser rent faktiskt ligger över konkurrenternas priser, och att skillnaderna i TV2:s och TvDanmarks reklampriser beror på styrkeskillnaderna i fråga om programutbud och förmåga att generera tittare. |
| --- | --- |

(55)

De danska myndigheterna redovisade en rapport från RBB Economics om konkurrensen på den danska TV-reklammarknaden. Slutsatsen i den var att TV2:s genomsnittliga nettopriser rent faktiskt ligger över konkurrenternas priser, och att skillnaderna i TV2:s och TvDanmarks reklampriser beror på styrkeskillnaderna i fråga om programutbud och förmåga att generera tittare.

V.   RÄTTSLIG BEDÖMNING

1.   Statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget

| (56) | För att fastställa om de ovan beskrivna åtgärderna utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget skall kommissionen ta ställning till om de






  — | ges av staten eller med hjälp av statliga medel, |
| --- | --- | --- |

(56)

För att fastställa om de ovan beskrivna åtgärderna utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget skall kommissionen ta ställning till om de

—

ges av staten eller med hjälp av statliga medel,

| — | kan snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller produktionen av vissa varor, |
| --- | --- |

—

kan snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller produktionen av vissa varor,

| — | påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

a)   Statliga medel

| (57) | Vad licensmedlen beträffar bör det först påpekas att TV2 fram till 1997 fick dem direkt från TV2-fonden, som är skapad av staten och kontrolleras av den. Sedan 1997 får TV2 dessa medel från DR, som tar upp avgifterna från ägarna av radiomottagare och TV-apparater. |
| --- | --- |

(57)

Vad licensmedlen beträffar bör det först påpekas att TV2 fram till 1997 fick dem direkt från TV2-fonden, som är skapad av staten och kontrolleras av den. Sedan 1997 får TV2 dessa medel från DR, som tar upp avgifterna från ägarna av radiomottagare och TV-apparater.

| (58) | I sammanhanget bör man lägga märke till att ekonomiska resurser enligt EG-domstolens fasta praxis (18) och praxis i kommissionens beslut (19) skall anses som statliga medel, om de hela tiden står under offentliga myndigheters kontroll och alltså står till de behöriga offentliga myndigheternas förfogande. |
| --- | --- |

(58)

I sammanhanget bör man lägga märke till att ekonomiska resurser enligt EG-domstolens fasta praxis (18) och praxis i kommissionens beslut (19) skall anses som statliga medel, om de hela tiden står under offentliga myndigheters kontroll och alltså står till de behöriga offentliga myndigheternas förfogande.

| (59) | I detta ärende finns det för det första inte något kontraktsförhållande mellan TV2 och licensbetalarna. Det är DR, en offentlig institution under statens kontroll, som tar upp licensavgifterna från ägarna av radio- och TV-mottagare och betalar dem vidare till TV2. För det andra bestäms TV2:s andel av licensmedlen av kulturministern. Det är alltså en offentlig myndighet som i sista instans fastställer vilket belopp TV2 skall få av licensmedlen. Och om det är nödvändigt att driva in licensavgiften är det för det tredje återigen staten som träder in enligt reglerna om indrivning av skatter och andra statliga fordringar. De licensmedel som kommer TV2 till godo står alltså hela tiden under de offentliga myndigheternas kontroll och måste betraktas som statliga medel. |
| --- | --- |

(59)

I detta ärende finns det för det första inte något kontraktsförhållande mellan TV2 och licensbetalarna. Det är DR, en offentlig institution under statens kontroll, som tar upp licensavgifterna från ägarna av radio- och TV-mottagare och betalar dem vidare till TV2. För det andra bestäms TV2:s andel av licensmedlen av kulturministern. Det är alltså en offentlig myndighet som i sista instans fastställer vilket belopp TV2 skall få av licensmedlen. Och om det är nödvändigt att driva in licensavgiften är det för det tredje återigen staten som träder in enligt reglerna om indrivning av skatter och andra statliga fordringar. De licensmedel som kommer TV2 till godo står alltså hela tiden under de offentliga myndigheternas kontroll och måste betraktas som statliga medel.

| (60) | I motsats till vad de danska myndigheterna hävdar anser kommissionen av ovanstående skäl att detta ärende inte kan jämföras med PreussenElektra-ärendet (20). |
| --- | --- |

(60)

I motsats till vad de danska myndigheterna hävdar anser kommissionen av ovanstående skäl att detta ärende inte kan jämföras med PreussenElektra-ärendet (20).

| (61) | Också vid engångsöverföringen till TV2 från Radiofonden är det fråga om licensmedel som ställdes till TV2:s förfogande efter statens beslut. Detsamma gäller engångsöverföringen av medel från TV2-Fonden när den lades ned, eftersom medlen från TV2-fonden ställdes till TV2:s förfogande genom statens beslut. Eftersom dessa medel hela tiden stod under offentlig kontroll och stod till de behöriga nationella myndigheternas förfogande, måste de också betraktas som statliga medel. |
| --- | --- |

(61)

Också vid engångsöverföringen till TV2 från Radiofonden är det fråga om licensmedel som ställdes till TV2:s förfogande efter statens beslut. Detsamma gäller engångsöverföringen av medel från TV2-Fonden när den lades ned, eftersom medlen från TV2-fonden ställdes till TV2:s förfogande genom statens beslut. Eftersom dessa medel hela tiden stod under offentlig kontroll och stod till de behöriga nationella myndigheternas förfogande, måste de också betraktas som statliga medel.

| (62) | Det är fråga om statliga medel i samband med befrielsen från bolagsskatt, för att avstå från skatteintäkter är lika med att förbruka statliga medel i form av skatteutgifter (21). |
| --- | --- |

(62)

Det är fråga om statliga medel i samband med befrielsen från bolagsskatt, för att avstå från skatteintäkter är lika med att förbruka statliga medel i form av skatteutgifter (21).

| (63) | De undersökta ränte- och amorteringsfria lånen lämnades direkt av staten över statsbudgeten. Genom att avstå från räntor och amorteringar på dessa lån förlorar staten inkomster, och det är därför klart att det är fråga om statliga medel enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. Dessutom är det den danska staten som garanterar för dessa driftslån. Fördelen med en statsgaranti är att risken i samband med garantin tas av staten. För statens risktagande bör det normalt utgå ett vederlag i form av en premie i lagom storlek. Avstår staten från en sådan premie är det fråga om en fördel för TV2 och en förlust för statens tillgångar (22). |
| --- | --- |

(63)

De undersökta ränte- och amorteringsfria lånen lämnades direkt av staten över statsbudgeten. Genom att avstå från räntor och amorteringar på dessa lån förlorar staten inkomster, och det är därför klart att det är fråga om statliga medel enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. Dessutom är det den danska staten som garanterar för dessa driftslån. Fördelen med en statsgaranti är att risken i samband med garantin tas av staten. För statens risktagande bör det normalt utgå ett vederlag i form av en premie i lagom storlek. Avstår staten från en sådan premie är det fråga om en fördel för TV2 och en förlust för statens tillgångar (22).

| (64) | Staten har tilldelat TV2 en landstäckande sändningsfrekvens som TV2 betalar en frekvensavgift till ett statligt organ för. Den årliga avgift TV2 har betalt har varierat mellan två och fyra miljoner DKK under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(64)

Staten har tilldelat TV2 en landstäckande sändningsfrekvens som TV2 betalar en frekvensavgift till ett statligt organ för. Den årliga avgift TV2 har betalt har varierat mellan två och fyra miljoner DKK under undersökningsperioden.

| (65) | I brist på jämförelseunderlag för den avgift som betalas för den landstäckande sändningsfrekvensen kan man bara jämföra med den avgift som betalas för tillståndet att nå ut till större delar av befolkningen med hjälp av nätverk. Den frekvensavgift TV2 betalar för möjligheten till landstäckande sändning är betydligt lägre än den nätverksavgift TvDanmark har fått betala – den har varierat mellan 5 miljoner DKK 1997 och 30 miljoner DKK 2001, trots att TvDanmark med sitt nätverk av regionala frekvenser bara når upp till en täckning på 77 %. TV2 har alltså kunnat nå ut till en större del av den danska befolkningen till ett lägre pris. |
| --- | --- |

(65)

I brist på jämförelseunderlag för den avgift som betalas för den landstäckande sändningsfrekvensen kan man bara jämföra med den avgift som betalas för tillståndet att nå ut till större delar av befolkningen med hjälp av nätverk. Den frekvensavgift TV2 betalar för möjligheten till landstäckande sändning är betydligt lägre än den nätverksavgift TvDanmark har fått betala – den har varierat mellan 5 miljoner DKK 1997 och 30 miljoner DKK 2001, trots att TvDanmark med sitt nätverk av regionala frekvenser bara når upp till en täckning på 77 %. TV2 har alltså kunnat nå ut till en större del av den danska befolkningen till ett lägre pris.

| (66) | Kommissionen finner därför att frekvensavgiften inte speglar markadsvillkoren. Genom att inte kräva ut en avgift beräknad på grundval av marknadsvillkoren för denna tillgång har staten avstått från en inkomst till statsbudgeten. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen finner därför att frekvensavgiften inte speglar markadsvillkoren. Genom att inte kräva ut en avgift beräknad på grundval av marknadsvillkoren för denna tillgång har staten avstått från en inkomst till statsbudgeten.

| (67) | Eftersom TV2 inte sänder genom att koppla samman en uppsättning lokala frekvenser till ett landsomfattande nätverk, skall man däremot inte betala frekvensavgiften. Eftersom staten inte hade någon grund för att kräva in den avgiften från TV2 avstod den inte från någon inkomst, och därför är inga statliga medel involverade. |
| --- | --- |

(67)

Eftersom TV2 inte sänder genom att koppla samman en uppsättning lokala frekvenser till ett landsomfattande nätverk, skall man däremot inte betala frekvensavgiften. Eftersom staten inte hade någon grund för att kräva in den avgiften från TV2 avstod den inte från någon inkomst, och därför är inga statliga medel involverade.

| (68) | På samma sätt kan kommissionen inte se något inslag av statligt stöd i det lagstadgade kravet för ägare av centralantennanläggningar att lägga in public service-programmen i dessa (must carry), eftersom staten i det fallet varken avstår från någon inkomst eller aktivt överför pengar till dessa aktörer. Tillgången till dessa ger inte TV2 någon ekonomisk fördel som härrör från statliga medel (23). |
| --- | --- |

(68)

På samma sätt kan kommissionen inte se något inslag av statligt stöd i det lagstadgade kravet för ägare av centralantennanläggningar att lägga in public service-programmen i dessa (must carry), eftersom staten i det fallet varken avstår från någon inkomst eller aktivt överför pengar till dessa aktörer. Tillgången till dessa ger inte TV2 någon ekonomisk fördel som härrör från statliga medel (23).

b)   Gynnande av vissa företag och snedvridning av konkurrensen

| (69) | Det råder inget tvivel om att licensinkomsterna, engångsöverföringarna från TV2-Fonden och Radiofonden, befrielsen från bolagsskatt, de ränte- och amorteringsfria lånen och statsgarantin på driftslånen samt tillgången till en landstäckande frekvens på gynnsamma villkor ger TV2 en ekonomisk och finansiell fördel som befriar företaget från de bördor i form av driftskostnader som man normalt skulle bära via budgeten. Eftersom TV2 genom dessa åtgärder gynnas i förhållande till de konkurrenter som inte tar emot samma medel, måste åtgärderna anses vara selektiva och snedvrida konkurrensen på det sätt som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Danmark har emellertid gjort gällande att dessa åtgärder utgör kompensation till TV2 för nettokostnaderna för de tjänster av allmänt intresse som TV2 har fått i uppdrag att tillhandahålla, i överensstämmelse med de principer EG-domstolen slog fast i Altmark-målet (24). |
| --- | --- |

(69)

Det råder inget tvivel om att licensinkomsterna, engångsöverföringarna från TV2-Fonden och Radiofonden, befrielsen från bolagsskatt, de ränte- och amorteringsfria lånen och statsgarantin på driftslånen samt tillgången till en landstäckande frekvens på gynnsamma villkor ger TV2 en ekonomisk och finansiell fördel som befriar företaget från de bördor i form av driftskostnader som man normalt skulle bära via budgeten. Eftersom TV2 genom dessa åtgärder gynnas i förhållande till de konkurrenter som inte tar emot samma medel, måste åtgärderna anses vara selektiva och snedvrida konkurrensen på det sätt som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Danmark har emellertid gjort gällande att dessa åtgärder utgör kompensation till TV2 för nettokostnaderna för de tjänster av allmänt intresse som TV2 har fått i uppdrag att tillhandahålla, i överensstämmelse med de principer EG-domstolen slog fast i Altmark-målet (24).

| (70) | Statliga åtgärder som utgör kompensation för nettomerkostnader för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse skall inte betraktas som statligt stöd enligt artikel 87.1, om kompensationen är fastställd på ett sådant sätt att den inte kan utgöra någon reell fördel för företaget. I Altmark-målet uttalade EG-domstolen att fyra villkor därvid skall vara uppfyllda:






  — | För det första skall det företag som får stödet rent faktiskt ha i uppdrag att utföra allmännyttiga tjänster, och det uppdraget skall vara tydligt definierat. |
| --- | --- | --- |

(70)

Statliga åtgärder som utgör kompensation för nettomerkostnader för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse skall inte betraktas som statligt stöd enligt artikel 87.1, om kompensationen är fastställd på ett sådant sätt att den inte kan utgöra någon reell fördel för företaget. I Altmark-målet uttalade EG-domstolen att fyra villkor därvid skall vara uppfyllda:

—

För det första skall det företag som får stödet rent faktiskt ha i uppdrag att utföra allmännyttiga tjänster, och det uppdraget skall vara tydligt definierat.

| — | För det andra skall de kriterier som ligger till grund för beräkningen av ersättningen vara fastställda på förhand på ett objektivt och öppet sätt. |
| --- | --- |

—

För det andra skall de kriterier som ligger till grund för beräkningen av ersättningen vara fastställda på förhand på ett objektivt och öppet sätt.

| — | För det tredje får ersättningen inte överstiga vad som behövs för att helt eller delvis täcka utgifterna för tillhandahållandet av de allmännyttiga tjänsterna. Härvid skall hänsyn tas till de medföljande inkomsterna och till en rimlig vinst vid tillhandahållandet av tjänsterna. |
| --- | --- |

—

För det tredje får ersättningen inte överstiga vad som behövs för att helt eller delvis täcka utgifterna för tillhandahållandet av de allmännyttiga tjänsterna. Härvid skall hänsyn tas till de medföljande inkomsterna och till en rimlig vinst vid tillhandahållandet av tjänsterna.

| — | För det fjärde: när det företag som skall få i uppdrag att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna inte väljs ut genom ett offentligt anbudsförfarande, skall storleken på den nödvändiga ersättningen fastställas på grundval av en analys av de kostnader som ett genomsnittsföretag som är välskött och tillräckligt utrustat med produktionsmedel för att uppfylla de krav som ställs i offentlig tjänst, skulle ha för att tillhandahålla tjänsterna. Härvid skall hänsyn tas till de medföljande inkomsterna och till en rimlig vinst vid tillhandahållandet av tjänsterna. |
| --- | --- |

—

För det fjärde: när det företag som skall få i uppdrag att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna inte väljs ut genom ett offentligt anbudsförfarande, skall storleken på den nödvändiga ersättningen fastställas på grundval av en analys av de kostnader som ett genomsnittsföretag som är välskött och tillräckligt utrustat med produktionsmedel för att uppfylla de krav som ställs i offentlig tjänst, skulle ha för att tillhandahålla tjänsterna. Härvid skall hänsyn tas till de medföljande inkomsterna och till en rimlig vinst vid tillhandahållandet av tjänsterna.

| (71) | Om vi tills vidare bortser från frågan huruvida TV2 är ett företag som har fått i uppdrag att utföra en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, är det kommissionens uppfattning att åtminstone det andra och det fjärde av ovannämnda villkor inte är uppfyllda i detta fall. För det första är de kriterier som ligger till grund för beräkningen av ersättningen inte fastställda på förhand på ett objektivt och öppet sätt. Ersättningen fastställs i ett medieavtal som gäller för fyra år, och det finns ingen offentligt tillgänglig budget som skapar en förbindelse mellan ersättningen och den utförda tjänsten. Dessutom får TV2 en rad fördelar som inte är tydligt angivna (skattebefrielse, räntefrihet m.m.). För det andra har TV2 inte valts ut som allmännyttigt TV-företag genom något anbudsförfarande, och ingen analys har gjorts för att säkra att ersättningens storlek har fastställts på grundval av en analys av de kostnader som ett genomsnittsföretag som är välskött och tillräckligt utrustat med produktionsmedel för att uppfylla de krav som ställs i offentlig tjänst, skulle ha för att tillhandahålla tjänsterna med hänsyn tagen till de medföljande inkomsterna och till en rimlig vinst vid tillhandahållandet av tjänsterna. |
| --- | --- |

(71)

Om vi tills vidare bortser från frågan huruvida TV2 är ett företag som har fått i uppdrag att utföra en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, är det kommissionens uppfattning att åtminstone det andra och det fjärde av ovannämnda villkor inte är uppfyllda i detta fall. För det första är de kriterier som ligger till grund för beräkningen av ersättningen inte fastställda på förhand på ett objektivt och öppet sätt. Ersättningen fastställs i ett medieavtal som gäller för fyra år, och det finns ingen offentligt tillgänglig budget som skapar en förbindelse mellan ersättningen och den utförda tjänsten. Dessutom får TV2 en rad fördelar som inte är tydligt angivna (skattebefrielse, räntefrihet m.m.). För det andra har TV2 inte valts ut som allmännyttigt TV-företag genom något anbudsförfarande, och ingen analys har gjorts för att säkra att ersättningens storlek har fastställts på grundval av en analys av de kostnader som ett genomsnittsföretag som är välskött och tillräckligt utrustat med produktionsmedel för att uppfylla de krav som ställs i offentlig tjänst, skulle ha för att tillhandahålla tjänsterna med hänsyn tagen till de medföljande inkomsterna och till en rimlig vinst vid tillhandahållandet av tjänsterna.

| (72) | Som beskrevs i skälen 10–12 konkurrerar TV2 med andra offentliga och privata TV-företag på TV-marknaden. Då TV2 gynnas av dessa åtgärder jämfört med sina konkurrenter som inte får samma medel till sitt förfogande, måste åtgärderna anses vara selektiva och snedvrida konkurrensen på det sätt som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(72)

Som beskrevs i skälen 10–12 konkurrerar TV2 med andra offentliga och privata TV-företag på TV-marknaden. Då TV2 gynnas av dessa åtgärder jämfört med sina konkurrenter som inte får samma medel till sitt förfogande, måste åtgärderna anses vara selektiva och snedvrida konkurrensen på det sätt som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

c)   Påverkan på handeln mellan medlemsstaterna

| (73) | Statliga åtgärder omfattas av artikel 87.1 i EG-fördraget i den mån de påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Så är alltid fallet när verksamheten i fråga är föremål för handel inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(73)

Statliga åtgärder omfattas av artikel 87.1 i EG-fördraget i den mån de påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Så är alltid fallet när verksamheten i fråga är föremål för handel inom gemenskapen.

| (74) | EG-domstolen har gjort en vid tolkning av detta begrepp. Att företaget i fråga inte exporterar någonting utesluter alltså inte att handeln kan ha påverkats. När en medlemsstat ger stöd till ett företag kan detta medföra att verksamheten inom landet vidmakthålls eller till och med ökar, vilket i sin tur minskar andra företags möjlighet att etablera sig på marknaden. Stödet gör det på så sätt möjligt för det mottagande företaget att behålla en marknadsandel som konkurrenter i andra medlemsländer annars kunde ha erövrat (25). |
| --- | --- |

(74)

EG-domstolen har gjort en vid tolkning av detta begrepp. Att företaget i fråga inte exporterar någonting utesluter alltså inte att handeln kan ha påverkats. När en medlemsstat ger stöd till ett företag kan detta medföra att verksamheten inom landet vidmakthålls eller till och med ökar, vilket i sin tur minskar andra företags möjlighet att etablera sig på marknaden. Stödet gör det på så sätt möjligt för det mottagande företaget att behålla en marknadsandel som konkurrenter i andra medlemsländer annars kunde ha erövrat (25).

| (75) | I punkt 18 i radio- och TV-meddelandet framhävde kommissionen med hänvisning till EG-domstolens rättspraxis: ”Statlig finansiering av radio- och TV-programföretag som verkar i allmänhetens tjänst kan således generellt anses påverka handeln mellan medlemsstater. Detta gäller utan tvekan förvärv och försäljning av programrättigheter, som ofta sker på internationell nivå. Om de offentliga radio- och TV-programföretagen får sälja reklamtid, har detta också effekter utanför landets gränser, särskilt i homogena språkområden som överskrider nationsgränser. Dessutom kan kommersiella radio- och TV-programföretag ha ägare i fler än en medlemsstat.” |
| --- | --- |

(75)

I punkt 18 i radio- och TV-meddelandet framhävde kommissionen med hänvisning till EG-domstolens rättspraxis: ”Statlig finansiering av radio- och TV-programföretag som verkar i allmänhetens tjänst kan således generellt anses påverka handeln mellan medlemsstater. Detta gäller utan tvekan förvärv och försäljning av programrättigheter, som ofta sker på internationell nivå. Om de offentliga radio- och TV-programföretagen får sälja reklamtid, har detta också effekter utanför landets gränser, särskilt i homogena språkområden som överskrider nationsgränser. Dessutom kan kommersiella radio- och TV-programföretag ha ägare i fler än en medlemsstat.”

| (76) | I detta ärende är TV2 självt aktivt på den internationella marknaden, eftersom man utbyter TV-program genom European Broadcasting Union och deltar i Eurovision-systemet (26). TV2 konkurrerar direkt med kommersiella TV-företag som är aktiva på den internationella TV-marknaden och har internationella ägarförhållanden. Av EG-domstolens rättspraxis framgår att om ett stöd förstärker ett företags ställning i förhållande till andra konkurrerande företag i handeln inom gemenskapen skall denna handel anses påverkas av detta stöd (27). De finansiella medel som TV2 har fått till sitt förfogande har gett TV2 en konkurrensmässig fördel när det gäller att köpa TV-rättigheter och investera i program som sedan kan säljas. Stödåtgärderna har vidare gynnat TV2 gentemot konkurrenterna inom Europeiska unionen genom att minska konkurrenternas möjligheter att etablera sig i Danmark. Kommissionen har därför dragit slutsatsen att åtgärderna till fördel för TV2 påverkar handeln mellan medlemsstaterna på det sätt som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(76)

I detta ärende är TV2 självt aktivt på den internationella marknaden, eftersom man utbyter TV-program genom European Broadcasting Union och deltar i Eurovision-systemet (26). TV2 konkurrerar direkt med kommersiella TV-företag som är aktiva på den internationella TV-marknaden och har internationella ägarförhållanden. Av EG-domstolens rättspraxis framgår att om ett stöd förstärker ett företags ställning i förhållande till andra konkurrerande företag i handeln inom gemenskapen skall denna handel anses påverkas av detta stöd (27). De finansiella medel som TV2 har fått till sitt förfogande har gett TV2 en konkurrensmässig fördel när det gäller att köpa TV-rättigheter och investera i program som sedan kan säljas. Stödåtgärderna har vidare gynnat TV2 gentemot konkurrenterna inom Europeiska unionen genom att minska konkurrenternas möjligheter att etablera sig i Danmark. Kommissionen har därför dragit slutsatsen att åtgärderna till fördel för TV2 påverkar handeln mellan medlemsstaterna på det sätt som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

d)   Slutsats

| (77) | Eftersom alla villkoren i artikel 87.1 är uppfyllda och minst två av de villkor som EG-domstolen ställde upp i domen i Altmark-målet inte är uppfyllda, drar kommissionen slutsatsen att de finansiella åtgärder som har kommit TV2 till godo skall anses som statligt stöd enligt artikel 87.1. |
| --- | --- |

(77)

Eftersom alla villkoren i artikel 87.1 är uppfyllda och minst två av de villkor som EG-domstolen ställde upp i domen i Altmark-målet inte är uppfyllda, drar kommissionen slutsatsen att de finansiella åtgärder som har kommit TV2 till godo skall anses som statligt stöd enligt artikel 87.1.

| (78) | Eftersom TV2 började sända 1989, har alla de åtgärder som har inrättats till förmån för TV2 inletts efter Danmarks inträde i Europeiska gemenskapen. Åtgärderna, även licensmedlen, utgör alltså nytt stöd och inte befintligt stöd enligt artikel 88.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(78)

Eftersom TV2 började sända 1989, har alla de åtgärder som har inrättats till förmån för TV2 inletts efter Danmarks inträde i Europeiska gemenskapen. Åtgärderna, även licensmedlen, utgör alltså nytt stöd och inte befintligt stöd enligt artikel 88.1 i EG-fördraget.

2.   Stödets förenlighet med den gemensamma marknaden enligt artikel 86.2 i EG-fördraget

| (79) | I artikel 86.2 i EG-fördraget sägs: ”Företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller som har karaktären av fiskala monopol skall vara underkastade reglerna i detta fördrag, särskilt konkurrensreglerna, i den mån tillämpningen av dessa regler inte rättsligt eller i praktiken hindrar att de särskilda uppgifter som tilldelats dem fullgörs. Utvecklingen av handeln får inte påverkas i en omfattning som strider mot gemenskapens intresse.” |
| --- | --- |

(79)

I artikel 86.2 i EG-fördraget sägs: ”Företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller som har karaktären av fiskala monopol skall vara underkastade reglerna i detta fördrag, särskilt konkurrensreglerna, i den mån tillämpningen av dessa regler inte rättsligt eller i praktiken hindrar att de särskilda uppgifter som tilldelats dem fullgörs. Utvecklingen av handeln får inte påverkas i en omfattning som strider mot gemenskapens intresse.”

| (80) | Enligt EG-domstolens fasta praxis kan artikel 86 i EG-fördraget ge stöd för ett undantag från förbudet mot statligt stöd för företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Genom domen i Altmark-målet erkändes indirekt att statligt stöd som utgör ersättning för de omkostnader ett företag har när det tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden om det uppfyller villkoren i artikel 86.2 i EG-fördraget (28). |
| --- | --- |

(80)

Enligt EG-domstolens fasta praxis kan artikel 86 i EG-fördraget ge stöd för ett undantag från förbudet mot statligt stöd för företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Genom domen i Altmark-målet erkändes indirekt att statligt stöd som utgör ersättning för de omkostnader ett företag har när det tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden om det uppfyller villkoren i artikel 86.2 i EG-fördraget (28).

| (81) | Det undantag som finns i artikel 86 i EG-fördraget skall enligt EG-domstolens fasta rättspraxis (29) tolkas snävt. EG-domstolen har preciserat att för att en åtgärd skall kunna omfattas av ett sådant undantag skall samtliga nedanstående villkor vara uppfyllda:






  — | Tjänsten i fråga skall vara en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse och tydligt ha definierats som sådan av medlemsstaten. |
| --- | --- | --- |

(81)

Det undantag som finns i artikel 86 i EG-fördraget skall enligt EG-domstolens fasta rättspraxis (29) tolkas snävt. EG-domstolen har preciserat att för att en åtgärd skall kunna omfattas av ett sådant undantag skall samtliga nedanstående villkor vara uppfyllda:

—

Tjänsten i fråga skall vara en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse och tydligt ha definierats som sådan av medlemsstaten.

| — | Företaget i fråga skall uttryckligen ha anförtrotts av medlemsstaten att tillhandahålla tjänsten. |
| --- | --- |

—

Företaget i fråga skall uttryckligen ha anförtrotts av medlemsstaten att tillhandahålla tjänsten.

| — | En användning av fördragets konkurrensregler skulle hindra företaget från att fullgöra de särskilda uppgifter som har tilldelats det, och undantaget från dessa regler får inte påverka utvecklingen av handeln i en omfattning som strider mot gemenskapens intresse. |
| --- | --- |

—

En användning av fördragets konkurrensregler skulle hindra företaget från att fullgöra de särskilda uppgifter som har tilldelats det, och undantaget från dessa regler får inte påverka utvecklingen av handeln i en omfattning som strider mot gemenskapens intresse.

| (82) | Kommissionens radio- och TV-meddelande innehåller de principer och metoder som kommissionen ämnar följa för att säkra att ovanstående villkor uppfylls. I det konkreta ärendet måste den därför ta ställning till följande:






  — | Om TV2:s TV-verksamhet klart och tydligt har definierats som tjänst av allmänt ekonomiskt intresse av de danska myndigheterna (definition). |
| --- | --- | --- |

(82)

Kommissionens radio- och TV-meddelande innehåller de principer och metoder som kommissionen ämnar följa för att säkra att ovanstående villkor uppfylls. I det konkreta ärendet måste den därför ta ställning till följande:

—

Om TV2:s TV-verksamhet klart och tydligt har definierats som tjänst av allmänt ekonomiskt intresse av de danska myndigheterna (definition).

| — | Om TV2 officiellt har anförtrotts att utföra denna tjänst av de danska myndigheterna (uppdrag). |
| --- | --- |

—

Om TV2 officiellt har anförtrotts att utföra denna tjänst av de danska myndigheterna (uppdrag).

| — | Om den statliga finansieringen inte överstiger nettokostnaderna för denna public service-uppgift, inte ens om man tar hänsyn till andra direkta eller indirekta inkomster från public service-verksamheten (proportionalitet). |
| --- | --- |

—

Om den statliga finansieringen inte överstiger nettokostnaderna för denna public service-uppgift, inte ens om man tar hänsyn till andra direkta eller indirekta inkomster från public service-verksamheten (proportionalitet).

a)   Definition

| (83) | Som påpekas i punkt 33 i radio- och TV-meddelandet är det medlemsstaternas ansvar att definiera vad som skall ingå i uppdraget att tillhandahålla en tjänst av allmänt intresse. Med tanke på TV-sektorns särskilda karaktär anser kommissionen att en ”bred” definition, som ålägger ett visst TV-företag uppgiften att ta fram allsidiga och varierade program på det sätt som mandatet anger, är tillåten enligt artikel 86.2 i EG-fördraget mot bakgrund av tolkningsbetämmelserna i protokollet. En sådan definition stämmer överens med målet att uppfylla de demokratiska, sociala och kulturella behoven i de olika medlemsstaterna och bevara mångfalden i medierna, vilket också innefattar kulturell och språklig diversitet. Kommissionens roll är begränsad till att kontrollera att definitionen av tjänster av allmänt intresse inte innehåller några uppenbara fel. |
| --- | --- |

(83)

Som påpekas i punkt 33 i radio- och TV-meddelandet är det medlemsstaternas ansvar att definiera vad som skall ingå i uppdraget att tillhandahålla en tjänst av allmänt intresse. Med tanke på TV-sektorns särskilda karaktär anser kommissionen att en ”bred” definition, som ålägger ett visst TV-företag uppgiften att ta fram allsidiga och varierade program på det sätt som mandatet anger, är tillåten enligt artikel 86.2 i EG-fördraget mot bakgrund av tolkningsbetämmelserna i protokollet. En sådan definition stämmer överens med målet att uppfylla de demokratiska, sociala och kulturella behoven i de olika medlemsstaterna och bevara mångfalden i medierna, vilket också innefattar kulturell och språklig diversitet. Kommissionens roll är begränsad till att kontrollera att definitionen av tjänster av allmänt intresse inte innehåller några uppenbara fel.

| (84) | TV2 har enligt lagen skyldighet att som en tjänst av allmänt intresse ”via fjernsyn, radio og Internet el. lign. at sikre den danske befolkning et bredt udbud af programmer og tjenester omfattende nyhedsformidling, oplysning, undervisning, kunst og underholdning”. Som nämnta i skäl 15 beskrivs kraven på public service-TV närmare i TV2:s stadgar och i Radio- og fjernsynsloven. |
| --- | --- |

(84)

TV2 har enligt lagen skyldighet att som en tjänst av allmänt intresse ”via fjernsyn, radio og Internet el. lign. at sikre den danske befolkning et bredt udbud af programmer og tjenester omfattende nyhedsformidling, oplysning, undervisning, kunst og underholdning”. Som nämnta i skäl 15 beskrivs kraven på public service-TV närmare i TV2:s stadgar och i Radio- og fjernsynsloven.

| (85) | Även om TV2:s skyldigheter är kvalitativa och ganska brett definierade, finner kommissionen att en så ”bred” definition av uppgiften stämmer överens med radio- och TV-meddelandet. |
| --- | --- |

(85)

Även om TV2:s skyldigheter är kvalitativa och ganska brett definierade, finner kommissionen att en så ”bred” definition av uppgiften stämmer överens med radio- och TV-meddelandet.

| (86) | Kommissionen finner också att den skyldighet som åligger TV2 att stödja dansk filmproduktion ingår i public service-uppgiften, eftersom TV2 senare sänder de filmer som man har förvärvat distributionsrätten till på public service-TV. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen finner också att den skyldighet som åligger TV2 att stödja dansk filmproduktion ingår i public service-uppgiften, eftersom TV2 senare sänder de filmer som man har förvärvat distributionsrätten till på public service-TV.

| (87) | Kommissionen kan inte instämma i de synpunkter som berörda parter har gett uttryck för om att TV2:s public service-uppgift inte kan betraktas som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, därför att denna uppgift inte skiljer sig från de krav som ställs på kommersiella aktörer i samband med sändningstillstånd. Kommissionen menar att man måste skilja mellan de villkor för att erhålla tillstånd som ett kommersiellt TV-företag måste uppfylla av hänsyn till allmänintresset, och statens överlåtande av en uppgift av allmänt intresse till ett offentligt eller privat företag (30). Det är klart att TV2 har en uttrycklig skyldighet enligt lag att sända TV-program av allmänt intresse. För övrigt sänder TV2:s konkurrenter – TV3, TV3+ och TvDanmark1 – allihop på brittiskt sändningstillstånd. De danska reglerna gäller alltså inte för dessa kanaler. Det är bara TvDanmark2 som berörs av dem. Man bör också lägga märke till att det inte är ovanligt att skyldigheter motsvarande dem som gäller för de kanaler som fungerar inom ett nätverk i Danmark, också används i andra länder för att säkra att vissa minimikrav i fråga om etik och offentlig moral uppfylls. Det är klart att de detaljerade skyldigheter som slås fast i TV2:s stadgar är mer långtgående än sådana minimikrav. |
| --- | --- |

(87)

Kommissionen kan inte instämma i de synpunkter som berörda parter har gett uttryck för om att TV2:s public service-uppgift inte kan betraktas som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, därför att denna uppgift inte skiljer sig från de krav som ställs på kommersiella aktörer i samband med sändningstillstånd. Kommissionen menar att man måste skilja mellan de villkor för att erhålla tillstånd som ett kommersiellt TV-företag måste uppfylla av hänsyn till allmänintresset, och statens överlåtande av en uppgift av allmänt intresse till ett offentligt eller privat företag (30). Det är klart att TV2 har en uttrycklig skyldighet enligt lag att sända TV-program av allmänt intresse. För övrigt sänder TV2:s konkurrenter – TV3, TV3+ och TvDanmark1 – allihop på brittiskt sändningstillstånd. De danska reglerna gäller alltså inte för dessa kanaler. Det är bara TvDanmark2 som berörs av dem. Man bör också lägga märke till att det inte är ovanligt att skyldigheter motsvarande dem som gäller för de kanaler som fungerar inom ett nätverk i Danmark, också används i andra länder för att säkra att vissa minimikrav i fråga om etik och offentlig moral uppfylls. Det är klart att de detaljerade skyldigheter som slås fast i TV2:s stadgar är mer långtgående än sådana minimikrav.

| (88) | Utöver skyldigheten att sända public service-program med ett bestämt innehåll via radio och TV omfattar public service-definitionen för TV2 också skyldigheten att tillhandahålla andra tjänster i form av nyhetsförmedling, upplysning, undervisning, konst och underhållning via Internet och liknande. |
| --- | --- |

(88)

Utöver skyldigheten att sända public service-program med ett bestämt innehåll via radio och TV omfattar public service-definitionen för TV2 också skyldigheten att tillhandahålla andra tjänster i form av nyhetsförmedling, upplysning, undervisning, konst och underhållning via Internet och liknande.

| (89) | Informationssamhällets tjänster är av en annan karaktär än TV-tjänster, men som påpekas i punkt 34 i radio- och TV-meddelandet kan ”uppdraget att verka i allmänhetens tjänst innefatta vissa tjänster som inte är ’program’ i traditionell bemärkelse, t.ex. informationstjänster via Internet, i den mån de syftar till att tillgodose samma demokratiska, sociala och kulturella behov i samhället och även beaktar utvecklingen av och mångfalden hos verksamheter i den digitala tidsåldern”. |
| --- | --- |

(89)

Informationssamhällets tjänster är av en annan karaktär än TV-tjänster, men som påpekas i punkt 34 i radio- och TV-meddelandet kan ”uppdraget att verka i allmänhetens tjänst innefatta vissa tjänster som inte är ’program’ i traditionell bemärkelse, t.ex. informationstjänster via Internet, i den mån de syftar till att tillgodose samma demokratiska, sociala och kulturella behov i samhället och även beaktar utvecklingen av och mångfalden hos verksamheter i den digitala tidsåldern”.

| (90) | I detta ärende noterar kommissionen att TV2 har en webbplats som ingår i public service-uppgiften. Där får man information om TV2:s public service-program. TV2 har också en kommersiell Internetsida med spel osv. |
| --- | --- |

(90)

I detta ärende noterar kommissionen att TV2 har en webbplats som ingår i public service-uppgiften. Där får man information om TV2:s public service-program. TV2 har också en kommersiell Internetsida med spel osv.

| (91) | Kommissionen medger att den av TV2:s Internetsidor som uteslutande informerar om TV2:s public service-program ingår i TV2:s public service-uppgift. Det är alltså inget uppenbart fel att driften av denna sida har tagits med bland public service-uppgifterna. |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen medger att den av TV2:s Internetsidor som uteslutande informerar om TV2:s public service-program ingår i TV2:s public service-uppgift. Det är alltså inget uppenbart fel att driften av denna sida har tagits med bland public service-uppgifterna.

| (92) | Däremot måste TV2:s kommersiella Internettjänst betraktas som en rent kommersiell verksamhet, eftersom den erbjuder interaktiva produkter som täcker en individuell efterfrågan, som spel och ”chat rooms”, som inte skiljer sig från motsvarande kommersiella produkter. Med tanke på att sådana tjänster inte uppfyller de demokratiska, sociala och kulturella behoven i samhället, kan de inte vara tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt artikel 86.2 i EG-fördraget. De danska myndigheterna fann också att denna verksamhet föll utanför ramarna för TV2:s public service-verksamhet. |
| --- | --- |

(92)

Däremot måste TV2:s kommersiella Internettjänst betraktas som en rent kommersiell verksamhet, eftersom den erbjuder interaktiva produkter som täcker en individuell efterfrågan, som spel och ”chat rooms”, som inte skiljer sig från motsvarande kommersiella produkter. Med tanke på att sådana tjänster inte uppfyller de demokratiska, sociala och kulturella behoven i samhället, kan de inte vara tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt artikel 86.2 i EG-fördraget. De danska myndigheterna fann också att denna verksamhet föll utanför ramarna för TV2:s public service-verksamhet.

b)   Uppdrag

| (93) | För att kunna omfattas av undantaget i artikel 86.2 i EG-fördraget skall public service-uppgiften ha anförtrotts TV2 genom en officiell rättsakt. Kommissionen noterar att uppgiften att sända public service-program formellt anförtros TV2 genom paragraf 6 a och 6 b i Radio- og fjernsynsloven och TV2:s stadgar. Men eftersom det av definitionen i lagen inte framgår tillräckligt klart vilka andra slags verksamhet som skall utföras inom ramen för public service-uppdraget, måste det i förväg ges ett formellt mandat för varje tillkommande verksamhet som TV2 önskar ta upp som public service-verksamhet. Kommissionen noterar att TV2 under undersökningsperioden inte tillhandahöll några sådana andra tjänster utöver sina TV-sändningar i allmänhetens tjänst. Internetsidan med spel m.m. var alltså en kommersiell tjänst, medan den Internetsida som enbart informerade om TV2:s public service-program kan anses ingå i public service-uppgiften eftersom den inte kan skiljas från sändningsverksamheten. Kommissionen drar alltså slutsatsen att public service-uppgiften hade anförtrotts TV2 på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

(93)

För att kunna omfattas av undantaget i artikel 86.2 i EG-fördraget skall public service-uppgiften ha anförtrotts TV2 genom en officiell rättsakt. Kommissionen noterar att uppgiften att sända public service-program formellt anförtros TV2 genom paragraf 6 a och 6 b i Radio- og fjernsynsloven och TV2:s stadgar. Men eftersom det av definitionen i lagen inte framgår tillräckligt klart vilka andra slags verksamhet som skall utföras inom ramen för public service-uppdraget, måste det i förväg ges ett formellt mandat för varje tillkommande verksamhet som TV2 önskar ta upp som public service-verksamhet. Kommissionen noterar att TV2 under undersökningsperioden inte tillhandahöll några sådana andra tjänster utöver sina TV-sändningar i allmänhetens tjänst. Internetsidan med spel m.m. var alltså en kommersiell tjänst, medan den Internetsida som enbart informerade om TV2:s public service-program kan anses ingå i public service-uppgiften eftersom den inte kan skiljas från sändningsverksamheten. Kommissionen drar alltså slutsatsen att public service-uppgiften hade anförtrotts TV2 på ett korrekt sätt.

| (94) | Som påpekas i punkterna 41–43 i radio- och TV-meddelandet skall public service-uppgiften inte bara ha formellt anförtrotts TV-företaget, den måste också utföras på det sätt som fastställs i den rättsakt genom vilken den överlämnades. Eftersom kommissionen inte kan bedöma om eventuella kvalitetskrav är uppfyllda, är det önskvärt att det finns en lämplig tillsynsmyndighet, och det är medlemsstatens sak att välja hur den skall garantera en effektiv tillsyn, förutsatt att den berörda myndigheten är oberoende av det företag som har fått i uppdrag att utföra uppgiften. |
| --- | --- |

(94)

Som påpekas i punkterna 41–43 i radio- och TV-meddelandet skall public service-uppgiften inte bara ha formellt anförtrotts TV-företaget, den måste också utföras på det sätt som fastställs i den rättsakt genom vilken den överlämnades. Eftersom kommissionen inte kan bedöma om eventuella kvalitetskrav är uppfyllda, är det önskvärt att det finns en lämplig tillsynsmyndighet, och det är medlemsstatens sak att välja hur den skall garantera en effektiv tillsyn, förutsatt att den berörda myndigheten är oberoende av det företag som har fått i uppdrag att utföra uppgiften.

| (95) | Kommissionen noterar i det sammanhanget att Rigsrevisionen år 2000 utförde en särskild undersökning av innehållet i och karaktären av TV2:s public service-uppdrag och av hur det uppfylldes i praktiken. I samband med den undersökningen påvisades det inga brister i TV2:s sätt att uppfylla sin public service-uppdrag. Under 2001–2002 fanns det dessutom ett public service-råd som skulle se till att TV2 uppfyllde sina dessa skyldigheter, även om det aldrig utgav någon rapport om detta under sin korta existensperiod. Kommissionen har inte heller funnit några tecken på att TV2 inte uppfyllde sina skyldigheter, eller att TV2 agerade på ett sådant sätt att företagets verksamhet inte längre kunde betraktas som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse enligt artikel 86.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen noterar i det sammanhanget att Rigsrevisionen år 2000 utförde en särskild undersökning av innehållet i och karaktären av TV2:s public service-uppdrag och av hur det uppfylldes i praktiken. I samband med den undersökningen påvisades det inga brister i TV2:s sätt att uppfylla sin public service-uppdrag. Under 2001–2002 fanns det dessutom ett public service-råd som skulle se till att TV2 uppfyllde sina dessa skyldigheter, även om det aldrig utgav någon rapport om detta under sin korta existensperiod. Kommissionen har inte heller funnit några tecken på att TV2 inte uppfyllde sina skyldigheter, eller att TV2 agerade på ett sådant sätt att företagets verksamhet inte längre kunde betraktas som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse enligt artikel 86.2 i EG-fördraget.

| (96) | Enligt det medieavtal som ingicks den 3 juni 2002 skall TV2 inte längre lägga fram någon årlig budget eller redovisning för public service-verksamheten. I stället ämnar regeringen ingå ett public service-kontrakt med TV2, som ålägger TV2 att varje år lägga fram en redogörelse för hur företaget har uppfyllt skyldigheterna i public service-kontraktet. Dessa årliga redogörelser skall föreläggas Radio- og tv-nævnet och godkännas av det. |
| --- | --- |

(96)

Enligt det medieavtal som ingicks den 3 juni 2002 skall TV2 inte längre lägga fram någon årlig budget eller redovisning för public service-verksamheten. I stället ämnar regeringen ingå ett public service-kontrakt med TV2, som ålägger TV2 att varje år lägga fram en redogörelse för hur företaget har uppfyllt skyldigheterna i public service-kontraktet. Dessa årliga redogörelser skall föreläggas Radio- og tv-nævnet och godkännas av det.

| (97) | I fråga om den ekonomiska kontrollen av public service-verksamheten noterar kommissionen att TV2:s räkenskaper under hela undersökningsperioden har reviderats av Rigsrevisionen. Revisionen har omfattat såväl finansiell revision som förvaltningsrevision, även om Rigsrevisionen inte hade någon befogenhet att förhindra en överkompensering för TV2:s public service-kostnader. |
| --- | --- |

(97)

I fråga om den ekonomiska kontrollen av public service-verksamheten noterar kommissionen att TV2:s räkenskaper under hela undersökningsperioden har reviderats av Rigsrevisionen. Revisionen har omfattat såväl finansiell revision som förvaltningsrevision, även om Rigsrevisionen inte hade någon befogenhet att förhindra en överkompensering för TV2:s public service-kostnader.

| (98) | Kommissionen har däremot befogenhet att bedöma om det har förekommit en överkompensering. Kommissionen noterar att insynsdirektivet har genomförts i Danmark. Kommissionen har också fått in tillräckligt tydliga uppgifter från de danska myndigheterna för att kunna bedöma om den statliga finanseringen översteg merkostnaderna med public service-uppdragen eller ej. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen har däremot befogenhet att bedöma om det har förekommit en överkompensering. Kommissionen noterar att insynsdirektivet har genomförts i Danmark. Kommissionen har också fått in tillräckligt tydliga uppgifter från de danska myndigheterna för att kunna bedöma om den statliga finanseringen översteg merkostnaderna med public service-uppdragen eller ej.

c)   Proportionalitet

| (99) | Enligt insynsdirektivet (31) skall medlemsstaterna ha separat internredovisning för public service-verksamhet och annan verksamhet. Utgifter och inkomster skall hänföras korrekt till de olika verksamhetsområdena på grundval av klart definierade, objektiva principer för kostnadsredovisning. |
| --- | --- |

(99)

Enligt insynsdirektivet (31) skall medlemsstaterna ha separat internredovisning för public service-verksamhet och annan verksamhet. Utgifter och inkomster skall hänföras korrekt till de olika verksamhetsområdena på grundval av klart definierade, objektiva principer för kostnadsredovisning.

| (100) | Enligt kommissionens uppfattning kan det i TV-sektorn vara vanskligt, kanske till och med omöjligt, att föra separata konton på utgiftssidan, när produktionskostnaderna är gemensamma för olika aktiviteter. Där kan medlemsstaterna anse att programföretagets hela programutbud omfattas av uppdraget att tillhandahålla tjänster i allmänhetens intresse, men samtidigt tillåta att företaget utnyttjas kommersiellt (32). |
| --- | --- |

(100)

Enligt kommissionens uppfattning kan det i TV-sektorn vara vanskligt, kanske till och med omöjligt, att föra separata konton på utgiftssidan, när produktionskostnaderna är gemensamma för olika aktiviteter. Där kan medlemsstaterna anse att programföretagets hela programutbud omfattas av uppdraget att tillhandahålla tjänster i allmänhetens intresse, men samtidigt tillåta att företaget utnyttjas kommersiellt (32).

| (101) | Statligt stöd som ges som kompensation för en public service-skyldighet får inte överstiga public service-uppdragets nettokostnader. Vid beräkningen av nettokostnaderna skall hänsyn också tas till andra direkta och indirekta inkomster från public service-uppgiften. Vid bedömningen av stödets proportionalitet tar man därför hänsyn till nettoöverskottet från utförandet av public service-verksamheten. |
| --- | --- |

(101)

Statligt stöd som ges som kompensation för en public service-skyldighet får inte överstiga public service-uppdragets nettokostnader. Vid beräkningen av nettokostnaderna skall hänsyn också tas till andra direkta och indirekta inkomster från public service-uppgiften. Vid bedömningen av stödets proportionalitet tar man därför hänsyn till nettoöverskottet från utförandet av public service-verksamheten.

| (102) | Det kan också förekomma snedvridningar av marknaden som inte är nödvändiga för utförandet av public service-uppgiften. När ett TV-företag som sänder public service-TV får sina inkomstbortfall täckta av staten, kan det till exempel känna sig frestat att sänka priserna på reklam och andra marknadsaktiviteter som inte ingår i public service-verksamheten, och därmed sänka konkurrenternas inkomster. Kommissionen anser därför att när ett public service-företag sänker priserna på områden som inte hör till public service-verksamheten, till nivåer som ligger under vad som är nödvändigt för att täcka de stand alone-kostnader som en effektiv kommersiell aktör normalt skulle ha täckt i motsvarande situation, är det tecken på en överkompensation för public service-skyldigheterna. |
| --- | --- |

(102)

Det kan också förekomma snedvridningar av marknaden som inte är nödvändiga för utförandet av public service-uppgiften. När ett TV-företag som sänder public service-TV får sina inkomstbortfall täckta av staten, kan det till exempel känna sig frestat att sänka priserna på reklam och andra marknadsaktiviteter som inte ingår i public service-verksamheten, och därmed sänka konkurrenternas inkomster. Kommissionen anser därför att när ett public service-företag sänker priserna på områden som inte hör till public service-verksamheten, till nivåer som ligger under vad som är nödvändigt för att täcka de stand alone-kostnader som en effektiv kommersiell aktör normalt skulle ha täckt i motsvarande situation, är det tecken på en överkompensation för public service-skyldigheterna.

| (103) | Den bedömning av proportionaliteten kommissionen skall utföra har därför två aspekter. För det första skall man beräkna nettokostnaden för den public service-uppgift som TV2 har fått sig anförtrodd och undersöka om det har lämnats någon överkompensation. För det andra skall man granska alla föreliggande uppgifter som kan tyda på att TV2 har pressat priserna på kommersiella marknader som reklammarknaden för att minska konkurrenternas vinster. |
| --- | --- |

(103)

Den bedömning av proportionaliteten kommissionen skall utföra har därför två aspekter. För det första skall man beräkna nettokostnaden för den public service-uppgift som TV2 har fått sig anförtrodd och undersöka om det har lämnats någon överkompensation. För det andra skall man granska alla föreliggande uppgifter som kan tyda på att TV2 har pressat priserna på kommersiella marknader som reklammarknaden för att minska konkurrenternas vinster.

i)   Nettokostnaderna för public service-skyldigheten – överkompensation?

| (104) | Vid bedömningen av proportionalitetsfrågan måste kommissionen först bestämma kostnaderna för tillhandahållandet av de allmännyttiga tjänsterna. Eftersom TV2 också utövar kommersiell verksamhet måste företaget föra separata räkenskaper för de olika verksamhetsgrenarna. Sedan 2001 har TV2 varit i lag förpliktat att föra separata räkenskaper för sin public service-verksamhet och sin kommersiella verksamhet. |
| --- | --- |

(104)

Vid bedömningen av proportionalitetsfrågan måste kommissionen först bestämma kostnaderna för tillhandahållandet av de allmännyttiga tjänsterna. Eftersom TV2 också utövar kommersiell verksamhet måste företaget föra separata räkenskaper för de olika verksamhetsgrenarna. Sedan 2001 har TV2 varit i lag förpliktat att föra separata räkenskaper för sin public service-verksamhet och sin kommersiella verksamhet.

| (105) | Vid beräkningen av nettokostnaden måste kommissionen vidare dra hela nettoöverskottet från den kommersiella delen av public service-verksamheten från bruttokostnaderna för public service-verksamheten. I detta ärende har de danska myndigheterna lagt fram siffror som bygger på den metod som beskrivs i punkt 56 i radio- och TV-meddelandet, för resultatet av TV2:s kommersiella verksamhet och public service-verksamhet. Siffrorna visar att största delen av TV2:s kommersiella verksamhet har haft produktionskostnader gemensamma med public service-verksamheten (33). Det har därför inte varit möjligt att göra någon meningsfull allokering av kostnaderna för den kommersiella verksamheten. I sådana fall drar kommissionen av nettoinkomsterna från den kommersiella driften för att komma fram till nettokostnaderna för public service-verksamheten. Den kommersiella Internetverksamheten är det enda område som kan anses vara åtskilt från public service-verksamheten. De förluster TV2 har haft på sin kommersiella Internetverksamhet sedan starten 1997 uppgår till 11,3 miljoner DKK. |
| --- | --- |

(105)

Vid beräkningen av nettokostnaden måste kommissionen vidare dra hela nettoöverskottet från den kommersiella delen av public service-verksamheten från bruttokostnaderna för public service-verksamheten. I detta ärende har de danska myndigheterna lagt fram siffror som bygger på den metod som beskrivs i punkt 56 i radio- och TV-meddelandet, för resultatet av TV2:s kommersiella verksamhet och public service-verksamhet. Siffrorna visar att största delen av TV2:s kommersiella verksamhet har haft produktionskostnader gemensamma med public service-verksamheten (33). Det har därför inte varit möjligt att göra någon meningsfull allokering av kostnaderna för den kommersiella verksamheten. I sådana fall drar kommissionen av nettoinkomsterna från den kommersiella driften för att komma fram till nettokostnaderna för public service-verksamheten. Den kommersiella Internetverksamheten är det enda område som kan anses vara åtskilt från public service-verksamheten. De förluster TV2 har haft på sin kommersiella Internetverksamhet sedan starten 1997 uppgår till 11,3 miljoner DKK.

| (106) | Slutligen skall kommissionen bedöma om den statliga åtgärden som helhet inte överstiger nettokostnaden för tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(106)

Slutligen skall kommissionen bedöma om den statliga åtgärden som helhet inte överstiger nettokostnaden för tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse.

| (107) | I det här ärendet har kommissionen därför dragit inkomsterna av public service-verksamheten (reklaminkomster och andra kommersiella inkomster) från bruttokostnaderna för denna för att komma fram till nettokostnaden för den. Därefter dras statens kontantfinansiering från nettokostnaden. Beräkningen visas i tabellen nedan.
  Tabell 1
  Kostnader och kompensationsåtgärder för public service-verksamheten 1995–2002 på grundval av räkenskaperna














  (miljoner DKK) |
| --- | --- |
| År | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Totalt |
| Bruttokostnad public service- | - 755,8 | - 856,2 | -1 415,2 | -1 475,3 | -1 439,1 | -1 531,6 | -1 518,5 | -1 604,1 | -10 595,8 |
| Investering i datorisering (34) | 0 | 0 | 0 | 0 | -10,3 | -4 | -56,7 | -23,9 | -94,9 |
| Reklaminkomster netto | 0 | 0 | 1 091,9 | 1 118,4 | 1 014,4 | 1 089,9 | 1 006,8 | 1 028,3 | 6 349,7 |
| Andra inkomster | 83,2 | 121,6 | 97,3 | 76,3 | 50,9 | 65,4 | 58 | 73,8 | 626,5 |
| Nettokostnad public service- | - 672,6 | - 734,6 | - 226,0 | - 280,6 | - 384,1 | - 380,3 | - 510,4 | - 525,9 | -3 714,5 |
| Licensavgifter/TV2-Fonden | 730,4 | 694 | 328,5 | 357,5 | 414,6 | 449,2 | 537,3 | 556,2 | 4 067,7 |
| Tillskott vid Radiofondens nedläggning | 0 | 0 | 8 | 10 | 15 | 25 | 0 | 0 | 58 |
| Tillskott vid TV2-Fondens nedläggning | 0 | 0 | 217 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 217 |
| Skillnad (nettokostnad minus statlig kompensation) | 57,8 | -40,6 | 327,5 | 86,9 | 45,5 | 93,9 | 26,9 | 30,3 | 628,2 |

(107)

I det här ärendet har kommissionen därför dragit inkomsterna av public service-verksamheten (reklaminkomster och andra kommersiella inkomster) från bruttokostnaderna för denna för att komma fram till nettokostnaden för den. Därefter dras statens kontantfinansiering från nettokostnaden. Beräkningen visas i tabellen nedan.

Tabell 1

Kostnader och kompensationsåtgärder för public service-verksamheten 1995–2002 på grundval av räkenskaperna

(miljoner DKK)

År

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Totalt

Bruttokostnad public service-

- 755,8

- 856,2

-1 415,2

-1 475,3

-1 439,1

-1 531,6

-1 518,5

-1 604,1

-10 595,8

Investering i datorisering (34)

0

0

0

0

-10,3

-4

-56,7

-23,9

-94,9

Reklaminkomster netto

0

0

1 091,9

1 118,4

1 014,4

1 089,9

1 006,8

1 028,3

6 349,7

Andra inkomster

83,2

121,6

97,3

76,3

50,9

65,4

58

73,8

626,5

Nettokostnad public service-

- 672,6

- 734,6

- 226,0

- 280,6

- 384,1

- 380,3

- 510,4

- 525,9

-3 714,5

Licensavgifter/TV2-Fonden

730,4

694

328,5

357,5

414,6

449,2

537,3

556,2

4 067,7

Tillskott vid Radiofondens nedläggning

0

0

8

10

15

25

0

0

58

Tillskott vid TV2-Fondens nedläggning

0

0

217

0

0

0

0

0

217

Skillnad (nettokostnad minus statlig kompensation)

57,8

-40,6

327,5

86,9

45,5

93,9

26,9

30,3

628,2

| (108) | Av ovanstående tabell framgår att finansieringen överstiger nettokostnaderna med 628,2 miljoner DKK (84,4 miljoner euro). |
| --- | --- |

(108)

Av ovanstående tabell framgår att finansieringen överstiger nettokostnaderna med 628,2 miljoner DKK (84,4 miljoner euro).

| (109) | Kommissionen noterar att TvDanmark anser att också de övriga åtgärderna till fördel för TV2, som räntebefrielsen och skattefriheten och tillgången till en landstäckande sändningsfrekvens på fördelaktiga villkor, bör tas med vid bedömningen av överkompensationen. Dessa fördelar sammanfattas i nedanstående tabell:
  Tabell 2
  Beräknade fördelar av skattefrihet, räntebefrielse och sändningsfrekvens














  (miljoner DKK) |
| --- | --- |
| (miljoner kronor) | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Totalt |
| Frihet från bolagsskatt | 19,7 | -13,8 | 54,6 | 30,1 | 16,7 | 29,7 | 18,5 | 3,9 | 159,4 |
| Upplupna räntor på etableringslån | 44,5 | 39,2 | 36,9 | 41,3 | 37,5 | 45,1 | 51,7 | 45,6 | 341,8 |
| Statsgaranti för driftslån | 2,4 | 2,1 | 1,7 | 1,4 | 1,0 | 0,7 | 0,4 | 0,1 | 9,8 |
| Avgift på sändningsfrekvens (35) | | | 2,3 | 7,9 | 12,6 | 21,4 | 26,0 | | 70,2 |
| Totalt | 66,6 | 27,5 | 95,5 | 80,7 | 67,8 | 96,9 | 96,6 | 49,6 | 581,2 |

(109)

Kommissionen noterar att TvDanmark anser att också de övriga åtgärderna till fördel för TV2, som räntebefrielsen och skattefriheten och tillgången till en landstäckande sändningsfrekvens på fördelaktiga villkor, bör tas med vid bedömningen av överkompensationen. Dessa fördelar sammanfattas i nedanstående tabell:

Tabell 2

Beräknade fördelar av skattefrihet, räntebefrielse och sändningsfrekvens

(miljoner DKK)

(miljoner kronor)

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Totalt

Frihet från bolagsskatt

19,7

-13,8

54,6

30,1

16,7

29,7

18,5

3,9

159,4

Upplupna räntor på etableringslån

44,5

39,2

36,9

41,3

37,5

45,1

51,7

45,6

341,8

Statsgaranti för driftslån

2,4

2,1

1,7

1,4

1,0

0,7

0,4

0,1

9,8

Avgift på sändningsfrekvens (35)

2,3

7,9

12,6

21,4

26,0

70,2

Totalt

66,6

27,5

95,5

80,7

67,8

96,9

96,6

49,6

581,2

| (110) | Kommissionen instämmer i att dessa åtgärder bör tas med i bedömningen av ärendet. Däremot bör de inte ingå i tabell 1, där överkompensationen beräknas. I linje med kommissionens inställning i RAI-målet (36) kan dessa extrafördelar betraktas som kompensationskostnader som annars skulle ha finansierats. Vid bedömningen av proportionaliteten i statens finansiering av kostnaden för public service-uppgiften bör dessa extrafördelar alltså inte räknas med, för om TV2 hade betalt dessa kostnader skulle det ha medfört en motsvarande höjning av startkostnaden för den public service-uppgift som har anförtrotts TV2. För nettoresultatet skulle det inte göra någon skillnad. Men när det är sagt måste det kontrolleras att dessa fördelar bara har gått till public service-uppgiften och inte har kommit den kommersiella verksamheten till godo. Den frågan gås igenom i skälen 128–130. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen instämmer i att dessa åtgärder bör tas med i bedömningen av ärendet. Däremot bör de inte ingå i tabell 1, där överkompensationen beräknas. I linje med kommissionens inställning i RAI-målet (36) kan dessa extrafördelar betraktas som kompensationskostnader som annars skulle ha finansierats. Vid bedömningen av proportionaliteten i statens finansiering av kostnaden för public service-uppgiften bör dessa extrafördelar alltså inte räknas med, för om TV2 hade betalt dessa kostnader skulle det ha medfört en motsvarande höjning av startkostnaden för den public service-uppgift som har anförtrotts TV2. För nettoresultatet skulle det inte göra någon skillnad. Men när det är sagt måste det kontrolleras att dessa fördelar bara har gått till public service-uppgiften och inte har kommit den kommersiella verksamheten till godo. Den frågan gås igenom i skälen 128–130.

| (111) | Den danska regeringen för fram argument för att motivera denna överskjutande finansiering. För det första gör den gällande att det var nödvändigt att bygga upp kapital för att göra TV2 i stånd att klara svängningar i reklaminkomsterna och på så sätt säkra uppfyllandet av sitt public service-uppdrag. För det andra finner den att överskottet motsvarar en rimlig avkastning på TV2:s verksamhet och att den agerade som en privat investerare i en marknadsekonomi när det byggde upp företagets kapital, eftersom det var nödvändigt att optimera TV2:s kapitalstruktur. |
| --- | --- |

(111)

Den danska regeringen för fram argument för att motivera denna överskjutande finansiering. För det första gör den gällande att det var nödvändigt att bygga upp kapital för att göra TV2 i stånd att klara svängningar i reklaminkomsterna och på så sätt säkra uppfyllandet av sitt public service-uppdrag. För det andra finner den att överskottet motsvarar en rimlig avkastning på TV2:s verksamhet och att den agerade som en privat investerare i en marknadsekonomi när det byggde upp företagets kapital, eftersom det var nödvändigt att optimera TV2:s kapitalstruktur.

| (112) | De danska myndigheternas första argument är att kapitalet var nödvändigt som stötdämpare mot eventuella svängningar i reklaminkomsterna. För att underbygga påståendet påpekar de att Rigsrevisionen 1996 anförde i sin rapport att TV2 borde bygga upp sitt egenkapital för att vara i stånd att klara svängningar i reklaminkomsterna. |
| --- | --- |

(112)

De danska myndigheternas första argument är att kapitalet var nödvändigt som stötdämpare mot eventuella svängningar i reklaminkomsterna. För att underbygga påståendet påpekar de att Rigsrevisionen 1996 anförde i sin rapport att TV2 borde bygga upp sitt egenkapital för att vara i stånd att klara svängningar i reklaminkomsterna.

| (113) | Kommissionen erkänner att det kan vara nödvändigt för företag att ha en sådan reserv för att se till att de kan uppfylla sitt public service-uppdrag. Men en sådan reserv skall ha skapats för ett bestämt ändamål, och det skall också fastställas en tidpunkt då den konstaterade överkompensationen bör betalas tillbaka. På det sättet undgår man att public service-verksamheten får en oberättigad fördel. Kommissionen noterar att det i detta fall inte var fråga om uppbyggnad av sådana specifika reserver, utan om ackumulering av egenkapital. Och egenkapital kan användas till vilket ändamål som helst och behöver inte reserveras till att säkra genomförandet av public service-uppdraget. |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen erkänner att det kan vara nödvändigt för företag att ha en sådan reserv för att se till att de kan uppfylla sitt public service-uppdrag. Men en sådan reserv skall ha skapats för ett bestämt ändamål, och det skall också fastställas en tidpunkt då den konstaterade överkompensationen bör betalas tillbaka. På det sättet undgår man att public service-verksamheten får en oberättigad fördel. Kommissionen noterar att det i detta fall inte var fråga om uppbyggnad av sådana specifika reserver, utan om ackumulering av egenkapital. Och egenkapital kan användas till vilket ändamål som helst och behöver inte reserveras till att säkra genomförandet av public service-uppdraget.

| (114) | De danska myndigheterna anför vidare som exempel att TV2 inte hade klarat av sådana plötsliga fall i reklaminkomsterna som det som inträffade 1999. Det året upplevde TV2 en nedgång i reklaminkomsterna med 104 miljoner DKK eller 9,3 % i förhållande till året innan. Kommissionen noterar emellertid att licensmedlen samma år höjdes med 57 miljoner DKK eller 16 % i förhållande till året innan. TV2 sänkte också sina programkostnader, som varje kommersiellt TV-företag tvingas göra när det har en nedgång i inkomsterna. Som helhet minskade TV2:s årsöverskott, men företaget gick fortfarande med vinst och var aldrig tvingat att tära på sina reserver. Följaktligen var det kapital som hade byggts upp inte ens nödvändigt i praktiken. |
| --- | --- |

(114)

De danska myndigheterna anför vidare som exempel att TV2 inte hade klarat av sådana plötsliga fall i reklaminkomsterna som det som inträffade 1999. Det året upplevde TV2 en nedgång i reklaminkomsterna med 104 miljoner DKK eller 9,3 % i förhållande till året innan. Kommissionen noterar emellertid att licensmedlen samma år höjdes med 57 miljoner DKK eller 16 % i förhållande till året innan. TV2 sänkte också sina programkostnader, som varje kommersiellt TV-företag tvingas göra när det har en nedgång i inkomsterna. Som helhet minskade TV2:s årsöverskott, men företaget gick fortfarande med vinst och var aldrig tvingat att tära på sina reserver. Följaktligen var det kapital som hade byggts upp inte ens nödvändigt i praktiken.

| (115) | Kommissionen finner därför att det överskott som har byggts upp inte har varit nödvändigt för att TV2 skall fungera som det var avsett. Ett ändamålsenligt sätt att skapa en stötdämpare mot eventuella fall i reklaminkomsterna hade för övrigt varit att skapa en klar och tydlig reserv och inte bara låta överskott ackumuleras i företaget. Kommissionen kan därför inte acceptera det första argumentet från de danska myndigheterna. |
| --- | --- |

(115)

Kommissionen finner därför att det överskott som har byggts upp inte har varit nödvändigt för att TV2 skall fungera som det var avsett. Ett ändamålsenligt sätt att skapa en stötdämpare mot eventuella fall i reklaminkomsterna hade för övrigt varit att skapa en klar och tydlig reserv och inte bara låta överskott ackumuleras i företaget. Kommissionen kan därför inte acceptera det första argumentet från de danska myndigheterna.

| (116) | Som andra argument hävdar de danska myndigheterna att de återinvesterar det årliga överskottet i TV2 i egenskap av aktieägare och att överskottet motsvarar en rimlig avkastning på verksamheten. |
| --- | --- |

(116)

Som andra argument hävdar de danska myndigheterna att de återinvesterar det årliga överskottet i TV2 i egenskap av aktieägare och att överskottet motsvarar en rimlig avkastning på verksamheten.

| (117) | Enligt fast rättspraxis skall kommissionen avgöra huruvida en privat investerare i samma storleksordning som förvaltningsorganen i den offentliga sektorn kunde väntas vilja göra ett kapitaltillskott av samma storlek (37). |
| --- | --- |

(117)

Enligt fast rättspraxis skall kommissionen avgöra huruvida en privat investerare i samma storleksordning som förvaltningsorganen i den offentliga sektorn kunde väntas vilja göra ett kapitaltillskott av samma storlek (37).

| (118) | Först och främst noterar kommissionen att det var den danska staten som beslutade att upprätta TV2 med hjälp av lån i stället för egenkapital. Senare har staten också beviljat driftslån till TV2. Då Danmark i detta fall är ensam aktieägare, är danska staten både den förste och den siste fordringsägare som får gottgörelse i händelse av en konkurs. Ur investerarsynpunkt skulle danska staten alltså kunna försöka få bästa möjliga avkastning av sin investering antingen genom att begära ett vederlag i form av räntor på ett lån eller genom att begära avkastning på sitt satsade kapital. |
| --- | --- |

(118)

Först och främst noterar kommissionen att det var den danska staten som beslutade att upprätta TV2 med hjälp av lån i stället för egenkapital. Senare har staten också beviljat driftslån till TV2. Då Danmark i detta fall är ensam aktieägare, är danska staten både den förste och den siste fordringsägare som får gottgörelse i händelse av en konkurs. Ur investerarsynpunkt skulle danska staten alltså kunna försöka få bästa möjliga avkastning av sin investering antingen genom att begära ett vederlag i form av räntor på ett lån eller genom att begära avkastning på sitt satsade kapital.

| (119) | Under hela undersökningsperioden har Danmark avstått från sin rätt till räntor och låtit lånen vara amorteringsfria. I stället har TV2 kunnat bygga upp sitt egenkapital, samtidigt som företaget hela tiden har kunnat utnyttja de ränte- och amorteringsfria lånen, vilket har lett till ett betydande överskottskapital som inte var öronmärkt till något bestämt ändamål. Dessutom har danska staten inte krävt någon förräntning av det kapital som har byggts upp. I verkligheten har Danmark alltså inte krävt någon sådan sedvanlig avkastning på sin investering som en företagsägare eller fordringsägare normalt skulle. |
| --- | --- |

(119)

Under hela undersökningsperioden har Danmark avstått från sin rätt till räntor och låtit lånen vara amorteringsfria. I stället har TV2 kunnat bygga upp sitt egenkapital, samtidigt som företaget hela tiden har kunnat utnyttja de ränte- och amorteringsfria lånen, vilket har lett till ett betydande överskottskapital som inte var öronmärkt till något bestämt ändamål. Dessutom har danska staten inte krävt någon förräntning av det kapital som har byggts upp. I verkligheten har Danmark alltså inte krävt någon sådan sedvanlig avkastning på sin investering som en företagsägare eller fordringsägare normalt skulle.

| (120) | De danska myndigheterna har vidare inte gett någon motivering för att det rent strategiskt skulle vara förnuftigt att återinvestera överskottet i TV2 i stället för att begära ett vederlag i form av räntor eller avkastning. En investerare skulle normalt bara träffa ett sådant beslut om han ansåg att återinvesteringen skulle öka hans ursprungliga investerings värde. I det här fallet har de danska myndigheterna inte gjort gällande att det fanns en affärsplan eller en klart utformad företagsstrategi, som kunde visa att så var fallet. Man ser inte heller några andra tecken på att TV2 har planer på att utveckla sin verksamhet i syfte att skapa en sådan värdeökning. |
| --- | --- |

(120)

De danska myndigheterna har vidare inte gett någon motivering för att det rent strategiskt skulle vara förnuftigt att återinvestera överskottet i TV2 i stället för att begära ett vederlag i form av räntor eller avkastning. En investerare skulle normalt bara träffa ett sådant beslut om han ansåg att återinvesteringen skulle öka hans ursprungliga investerings värde. I det här fallet har de danska myndigheterna inte gjort gällande att det fanns en affärsplan eller en klart utformad företagsstrategi, som kunde visa att så var fallet. Man ser inte heller några andra tecken på att TV2 har planer på att utveckla sin verksamhet i syfte att skapa en sådan värdeökning.

| (121) | Kommissionen noterar att TV2-Fonden lades ned 1997 och att TV2 då fick lov att behålla överskottet. Kommissionen instämmer inte i att kulturministerns beslut att ge TV2 en större grad av finansiell frihet kan likställas med ett uttryckligt beslut, fattat av staten som investerare, att börja återinvestera eventuella överskott i TV2. |
| --- | --- |

(121)

Kommissionen noterar att TV2-Fonden lades ned 1997 och att TV2 då fick lov att behålla överskottet. Kommissionen instämmer inte i att kulturministerns beslut att ge TV2 en större grad av finansiell frihet kan likställas med ett uttryckligt beslut, fattat av staten som investerare, att börja återinvestera eventuella överskott i TV2.

| (122) | Kommissionen finner därför att eftersom det i det här fallet inte har funnits någon investerare som skulle ha ett vederlag, behöver man heller inte ta hänsyn till någon kapitalavkastning vid beräkningen av TV2:s nettokostnader. |
| --- | --- |

(122)

Kommissionen finner därför att eftersom det i det här fallet inte har funnits någon investerare som skulle ha ett vederlag, behöver man heller inte ta hänsyn till någon kapitalavkastning vid beräkningen av TV2:s nettokostnader.

| (123) | Kommissionen kan inte godta de kriterier som de danska myndigheterna använder för att bevisa att de handlade som en privat investerare när de återinvesterade de årliga överskotten i TV2. De danska myndigheterna använder avkastningen på omsättningen som kriterium för bedömning av TV2:s resultat. Här måste det betonas att den danska regeringen redan handlar som finansiär för TV2, eftersom den ställer avsevärda medel till TV2:s förfogande för täckning av en del av TV2:s driftskostnader. Storleken på dessa medel påverkar direkt vilka resultat TV2 är i stånd att åstadkomma. Det är tveksamt om en analys av nyckeltal ger någon mening i fall där staten agerar som både finansiär och investerare. Eftersom storleken på den statliga finansieringen inte är beroende av kostnaderna, kan detta nyckeltal alltid förbättras helt enkelt genom att man höjer statsanslagen. Men då överfinansiering normalt också leder till ineffektivitet, vilket betyder slöseri med statliga medel, är det långt ifrån säkert att den höjda finansieringen leder till motsvarande bättre resultat. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen kan inte godta de kriterier som de danska myndigheterna använder för att bevisa att de handlade som en privat investerare när de återinvesterade de årliga överskotten i TV2. De danska myndigheterna använder avkastningen på omsättningen som kriterium för bedömning av TV2:s resultat. Här måste det betonas att den danska regeringen redan handlar som finansiär för TV2, eftersom den ställer avsevärda medel till TV2:s förfogande för täckning av en del av TV2:s driftskostnader. Storleken på dessa medel påverkar direkt vilka resultat TV2 är i stånd att åstadkomma. Det är tveksamt om en analys av nyckeltal ger någon mening i fall där staten agerar som både finansiär och investerare. Eftersom storleken på den statliga finansieringen inte är beroende av kostnaderna, kan detta nyckeltal alltid förbättras helt enkelt genom att man höjer statsanslagen. Men då överfinansiering normalt också leder till ineffektivitet, vilket betyder slöseri med statliga medel, är det långt ifrån säkert att den höjda finansieringen leder till motsvarande bättre resultat.

| (124) | Kommissionen finner därför inte att de danska myndigheterna kan anses ha handlat som en privat investerare i en marknadsekonomi. De kan inte anses grundligt ha undersökt och analyserat igenom vid vilken investering de skulle kunna maximera sin avkastning. Dessutom har överskottet inte tillförts TV2:s egenkapital på öppna och tydliga villkor genom ett uttryckligt beslut och till ett bestämt ändamål enligt reglerna om kapitaltillskott. Som framgår av det ovanstående begärde de danska myndigheterna ingen avkastning av sin investering, och det fanns ingen marknadsekonomisk investeringsstrategi bakom den danska statens återinvestering av årsöverskotten i TV2. |
| --- | --- |

(124)

Kommissionen finner därför inte att de danska myndigheterna kan anses ha handlat som en privat investerare i en marknadsekonomi. De kan inte anses grundligt ha undersökt och analyserat igenom vid vilken investering de skulle kunna maximera sin avkastning. Dessutom har överskottet inte tillförts TV2:s egenkapital på öppna och tydliga villkor genom ett uttryckligt beslut och till ett bestämt ändamål enligt reglerna om kapitaltillskott. Som framgår av det ovanstående begärde de danska myndigheterna ingen avkastning av sin investering, och det fanns ingen marknadsekonomisk investeringsstrategi bakom den danska statens återinvestering av årsöverskotten i TV2.

| (125) | Det enda undantaget är det kapitaltillskott som syftade till investering i datorisering av TV2:s produktionsutrustning. Kommissionen noterar att de danska myndigheterna hävdar att detta inte kan betraktas som fritt kapital. Enligt TV2:s årsredovisning för 1997 hade det beslutats i medieuppgörelsen att TV2 skulle datorisera sin produktionsutrustning före utgången av år 2000. Ett belopp på 300 miljoner DKK öronmärktes till datorisering av såväl TV2 som de regionala stationerna, och 1997 överfördes 167 miljoner DKK till TV2 till detta ändamål. Kommissionen instämmer därför i att överföringen var grundad på ett klart beslut och hade ett specifikt ändamål. |
| --- | --- |

(125)

Det enda undantaget är det kapitaltillskott som syftade till investering i datorisering av TV2:s produktionsutrustning. Kommissionen noterar att de danska myndigheterna hävdar att detta inte kan betraktas som fritt kapital. Enligt TV2:s årsredovisning för 1997 hade det beslutats i medieuppgörelsen att TV2 skulle datorisera sin produktionsutrustning före utgången av år 2000. Ett belopp på 300 miljoner DKK öronmärktes till datorisering av såväl TV2 som de regionala stationerna, och 1997 överfördes 167 miljoner DKK till TV2 till detta ändamål. Kommissionen instämmer därför i att överföringen var grundad på ett klart beslut och hade ett specifikt ändamål.

| (126) | Till slut kom denna reserv emellertid bara delvis att användas i överensstämmelse med det fattade beslutet. Vid utgången av 2000, då datoriseringen skulle ha varit genomförd, hade TV2 bara investerat 14,3 miljoner DKK av de 167 miljonerna. Vid undersökningsperiodens utgång hade man faktiskt bara investerat 95 miljoner DKK i datorutrustning. Med verkan från den 1 januari 2003 frigavs de återstående 72 miljonerna och står alltså till TV2:s förfogande för användning till vilket ändamål man önskar. Kommissionen finner därför att restbeloppet, som reellt kan jämföras med vilken som helst annan källa till kontant finansiering av TV2:s driftsutgifter, kan leda till överkompensation. Detta restbelopp har därför räknats med vid beräkningen av ovan nämnda överkompensation. |
| --- | --- |

(126)

Till slut kom denna reserv emellertid bara delvis att användas i överensstämmelse med det fattade beslutet. Vid utgången av 2000, då datoriseringen skulle ha varit genomförd, hade TV2 bara investerat 14,3 miljoner DKK av de 167 miljonerna. Vid undersökningsperiodens utgång hade man faktiskt bara investerat 95 miljoner DKK i datorutrustning. Med verkan från den 1 januari 2003 frigavs de återstående 72 miljonerna och står alltså till TV2:s förfogande för användning till vilket ändamål man önskar. Kommissionen finner därför att restbeloppet, som reellt kan jämföras med vilken som helst annan källa till kontant finansiering av TV2:s driftsutgifter, kan leda till överkompensation. Detta restbelopp har därför räknats med vid beräkningen av ovan nämnda överkompensation.

| (127) | I ljuset av detta drar kommissionen i fråga om första delen av proportionalitetsbedömningen slutsatsen att TV2 faktiskt har tagit emot en överkompensation på 628,2 miljoner kronor (84,3 miljoner euro). |
| --- | --- |

(127)

I ljuset av detta drar kommissionen i fråga om första delen av proportionalitetsbedömningen slutsatsen att TV2 faktiskt har tagit emot en överkompensation på 628,2 miljoner kronor (84,3 miljoner euro).

| (128) | Som beskrevs i inledningen utövar TV2 också en rad kommersiella aktiviteter. Som del av TV2:s samlade verksamhet är de dock rätt marginella. Kostnaderna för de kommersiella aktiviteterna har allokerats på det sätts som anges i radio- och TV-meddelandet, och man har alltså inte företagit någon full kostnadsallokering. Vad gäller den fördel TV2 har i form av tillgången till sändningsfrekvens noterar kommissionen att den är oupplösligt knuten till public service-uppgiften. Kommissionen finner också att finansieringskostnaderna (räntefördelarna) helt och hållet kan hänföras till public service-verksamheten, i överensstämmelse med radio- och TV-meddelandet. |
| --- | --- |

(128)

Som beskrevs i inledningen utövar TV2 också en rad kommersiella aktiviteter. Som del av TV2:s samlade verksamhet är de dock rätt marginella. Kostnaderna för de kommersiella aktiviteterna har allokerats på det sätts som anges i radio- och TV-meddelandet, och man har alltså inte företagit någon full kostnadsallokering. Vad gäller den fördel TV2 har i form av tillgången till sändningsfrekvens noterar kommissionen att den är oupplösligt knuten till public service-uppgiften. Kommissionen finner också att finansieringskostnaderna (räntefördelarna) helt och hållet kan hänföras till public service-verksamheten, i överensstämmelse med radio- och TV-meddelandet.

| (129) | För att neutralisera effekten av den skattebefrielse public service-verksamheten har åtnjutit skall 30 % av överskottet på den kommersiella verksamheten överföras till public service-verksamheten. Det har bara skett sedan 2001. Kommissionen medger därför att det kan ha funnits en snedvridning på TV-marknaden i och med att TV2 inte behövde ta hänsyn till bolagsskatten när företaget fastställde sina kommersiella priser. Det måste dock antas att den fördelen inte kommer att finnas kvar i framtiden eftersom den överförda delen motsvarar den faktiska skatteprocenten som följd av denna ”neutraliseringsmekanism”. För tidigare år skapar det inte några problem för beräkningen av överkompensationens storlek, eftersom de samlade inkomsterna av den kommersiella verksamheten har använts för att minska nettokostnaden för public service-uppgiften. |
| --- | --- |

(129)

För att neutralisera effekten av den skattebefrielse public service-verksamheten har åtnjutit skall 30 % av överskottet på den kommersiella verksamheten överföras till public service-verksamheten. Det har bara skett sedan 2001. Kommissionen medger därför att det kan ha funnits en snedvridning på TV-marknaden i och med att TV2 inte behövde ta hänsyn till bolagsskatten när företaget fastställde sina kommersiella priser. Det måste dock antas att den fördelen inte kommer att finnas kvar i framtiden eftersom den överförda delen motsvarar den faktiska skatteprocenten som följd av denna ”neutraliseringsmekanism”. För tidigare år skapar det inte några problem för beräkningen av överkompensationens storlek, eftersom de samlade inkomsterna av den kommersiella verksamheten har använts för att minska nettokostnaden för public service-uppgiften.

| (130) | TV2:s kommersiella Internet-verksamhet har gått med förlust. Eftersom den faller utanför public service-uppgiften är ingen statlig finansiering möjlig. Då det inte heller finns någon annan verksamhet som har utövats på ”stand alone”-basis, finns det inget överskott från kommersiell verksamhet som kan täcka förlusterna på Internetverksamheten. |
| --- | --- |

(130)

TV2:s kommersiella Internet-verksamhet har gått med förlust. Eftersom den faller utanför public service-uppgiften är ingen statlig finansiering möjlig. Då det inte heller finns någon annan verksamhet som har utövats på ”stand alone”-basis, finns det inget överskott från kommersiell verksamhet som kan täcka förlusterna på Internetverksamheten.

ii)   Konkurrensbegränsande beteende på kommersiella marknader

| (131) | Som förklaras i radio- och TV-meddelandet har kommissionen den uppfattningen att konkurrensbegränsande beteende hos public service-företag på radio- och TV-området inte kan anses vara nödvändigt för utförandet av deras public service-uppgift. I punkt 58 i meddelandet sägs sålunda: ”Om ett radio- och TV-företag som verkar i allmänhetens tjänst får eventuella lägre vinster täckta av statligt stöd, kan företaget ha skäl att hålla nere priserna för reklam eller andra verksamheter på marknaden som inte omfattas av uppdraget, eftersom detta kan minska konkurrenternas intäkter. (...) Om ett radio- och TV-företag som verkar i allmänhetens tjänst pressar priserna inom verksamheter som inte omfattas av uppdraget under vad som är nödvändigt för att täcka fristående kostnader som en effektiv kommersiell operatör i en liknande situation normalt skulle behöva täcka, skulle ett sådant beteende vara ett tecken på en överkompensation för skyldigheterna som omfattas av uppdraget att verka i allmänhetens tjänst.” |
| --- | --- |

(131)

Som förklaras i radio- och TV-meddelandet har kommissionen den uppfattningen att konkurrensbegränsande beteende hos public service-företag på radio- och TV-området inte kan anses vara nödvändigt för utförandet av deras public service-uppgift. I punkt 58 i meddelandet sägs sålunda: ”Om ett radio- och TV-företag som verkar i allmänhetens tjänst får eventuella lägre vinster täckta av statligt stöd, kan företaget ha skäl att hålla nere priserna för reklam eller andra verksamheter på marknaden som inte omfattas av uppdraget, eftersom detta kan minska konkurrenternas intäkter. (...) Om ett radio- och TV-företag som verkar i allmänhetens tjänst pressar priserna inom verksamheter som inte omfattas av uppdraget under vad som är nödvändigt för att täcka fristående kostnader som en effektiv kommersiell operatör i en liknande situation normalt skulle behöva täcka, skulle ett sådant beteende vara ett tecken på en överkompensation för skyldigheterna som omfattas av uppdraget att verka i allmänhetens tjänst.”

| (132) | TvDanmark har sänt in uppgifter som visar att TvDanmark inte kan täcka sina fristående kostnader för TV-verksamheten med de priser som TV2 har satt. TvDanmark jämför sina kostnader med de priser för TRP 21–50 som TV2 har använt. |
| --- | --- |

(132)

TvDanmark har sänt in uppgifter som visar att TvDanmark inte kan täcka sina fristående kostnader för TV-verksamheten med de priser som TV2 har satt. TvDanmark jämför sina kostnader med de priser för TRP 21–50 som TV2 har använt.

| (133) | För att den jämförelsen skall anses vara giltig måste kommissionen i första ledet slå fast om TvDanmark kan anses befinna sig i en situation som motsvarar TV2:s, och om TvDanmark är en effektiv operatör. |
| --- | --- |

(133)

För att den jämförelsen skall anses vara giltig måste kommissionen i första ledet slå fast om TvDanmark kan anses befinna sig i en situation som motsvarar TV2:s, och om TvDanmark är en effektiv operatör.

| (134) | För det första måste kommissionen bedöma om TvDanmark befinner sig i en situation som motsvarar TV2:s. I det sammanhanget noterar kommissionen att TV2 har en marknadsandel på omkring 35 %, medan TvDanmarks andel ligger kring 15 %. Också på reklamsidan finns det betydande skillnader. TV2 har en marknadsandel på omkring 60 %, medan TvDanmarks ligger omkring 8 %. TV2:s reklamomsättning har varit omkring fem gånger så stor som TvDanmarks. Dessutom är TV2 den enda station som når ut till 100 % av befolkningen, medan TvDanmark2 har en täckning på 77 % och TvDanmark1 ännu mindre. Med tanke på detta kan TvDanmark inte direkt jämföras med TV2. |
| --- | --- |

(134)

För det första måste kommissionen bedöma om TvDanmark befinner sig i en situation som motsvarar TV2:s. I det sammanhanget noterar kommissionen att TV2 har en marknadsandel på omkring 35 %, medan TvDanmarks andel ligger kring 15 %. Också på reklamsidan finns det betydande skillnader. TV2 har en marknadsandel på omkring 60 %, medan TvDanmarks ligger omkring 8 %. TV2:s reklamomsättning har varit omkring fem gånger så stor som TvDanmarks. Dessutom är TV2 den enda station som når ut till 100 % av befolkningen, medan TvDanmark2 har en täckning på 77 % och TvDanmark1 ännu mindre. Med tanke på detta kan TvDanmark inte direkt jämföras med TV2.

| (135) | För det andra måste kommissionen ta ställning till om TvDanmark är en effektiv operatör på marknaden. Om ett företag är en effektiv operatör kan avgöras genom en analys av allmänt använda nyckeltal och en jämförelse av operatörens resultat med det genomsnittliga resultatet i medlemsstaten i fråga. Vid denna analys måste man ta hänsyn till skillnader i storlek och kostnadsstruktur mellan företagen. Som redan har anförts ovan kan operatörerna på den danska marknaden emellertid inte sägas vara i en sådan jämförbar situation att man kan företa en direkt jämförelse av nyckeltal baserade på bokföringsresultat. Kommissionen finner därför att det i det konkreta ärendet inte är ändamålsenligt att företa någon analys av sådana nyckeltal. |
| --- | --- |

(135)

För det andra måste kommissionen ta ställning till om TvDanmark är en effektiv operatör på marknaden. Om ett företag är en effektiv operatör kan avgöras genom en analys av allmänt använda nyckeltal och en jämförelse av operatörens resultat med det genomsnittliga resultatet i medlemsstaten i fråga. Vid denna analys måste man ta hänsyn till skillnader i storlek och kostnadsstruktur mellan företagen. Som redan har anförts ovan kan operatörerna på den danska marknaden emellertid inte sägas vara i en sådan jämförbar situation att man kan företa en direkt jämförelse av nyckeltal baserade på bokföringsresultat. Kommissionen finner därför att det i det konkreta ärendet inte är ändamålsenligt att företa någon analys av sådana nyckeltal.

| (136) | Kommissionen har i stället analyserat uppgifter om TvDanmarks och SBS Broadcastings resultat. Efter denna analys kan kommissionen inte slå fast med säkerhet om TvDanmarks förluster beror på att företaget har haft höga igångsättningskostnader som man inte har hunnit tjäna in ännu, eller om TvDanmark rent faktiskt inte fungerar effektivt. Trots åtskilliga uppmaningar har kommissionen inte lyckats få fram uppgifter om det tredje TV-företaget, TV3, för att kunna göra en jämförelse med den tredje aktören på marknaden. Kommissionen kan därför inte slå fast med säkerhet om TvDanmarks förluster är en följd av TV2:s prisbeteende eller beror på andra faktorer som TvDanmark självt har inflytande över. |
| --- | --- |

(136)

Kommissionen har i stället analyserat uppgifter om TvDanmarks och SBS Broadcastings resultat. Efter denna analys kan kommissionen inte slå fast med säkerhet om TvDanmarks förluster beror på att företaget har haft höga igångsättningskostnader som man inte har hunnit tjäna in ännu, eller om TvDanmark rent faktiskt inte fungerar effektivt. Trots åtskilliga uppmaningar har kommissionen inte lyckats få fram uppgifter om det tredje TV-företaget, TV3, för att kunna göra en jämförelse med den tredje aktören på marknaden. Kommissionen kan därför inte slå fast med säkerhet om TvDanmarks förluster är en följd av TV2:s prisbeteende eller beror på andra faktorer som TvDanmark självt har inflytande över.

| (137) | Då det alltså inte kan slås fast med säkerhet om TvDanmark är en effektiv operatör och en direkt jämförelse av de båda operatörerna inte är möjlig, finner kommissionen att den bedömning som görs ovan inte leder till något avgörande resultat i ärendet. Därför har kommissionen utfört en mer ingående analys av TV2:s prissättning och de uppgifter som är tillgängliga om reklammarknaden för att kunna ta ställning till om TV2 under undersökningsperioden har agerat i syfte att maximera sina reklaminkomster. |
| --- | --- |

(137)

Då det alltså inte kan slås fast med säkerhet om TvDanmark är en effektiv operatör och en direkt jämförelse av de båda operatörerna inte är möjlig, finner kommissionen att den bedömning som görs ovan inte leder till något avgörande resultat i ärendet. Därför har kommissionen utfört en mer ingående analys av TV2:s prissättning och de uppgifter som är tillgängliga om reklammarknaden för att kunna ta ställning till om TV2 under undersökningsperioden har agerat i syfte att maximera sina reklaminkomster.

| (138) | Kommissionen har först jämfört de båda operatörernas priser och analyserat TV2:s prissättning. Analysen är inriktad på åren 1998–2002, de år då TV2 enligt den klagandes åsikt började ”dumpa” priserna på reklammarknaden. Därefter har den analyserat de danska reklamutgifterna i förhållande till EU och i synnerhet de övriga skandinaviska länderna. Slutligen har man gjort en jämförelse mellan kontaktpriserna i alla skandinaviska länder och för alla medier. |
| --- | --- |

(138)

Kommissionen har först jämfört de båda operatörernas priser och analyserat TV2:s prissättning. Analysen är inriktad på åren 1998–2002, de år då TV2 enligt den klagandes åsikt började ”dumpa” priserna på reklammarknaden. Därefter har den analyserat de danska reklamutgifterna i förhållande till EU och i synnerhet de övriga skandinaviska länderna. Slutligen har man gjort en jämförelse mellan kontaktpriserna i alla skandinaviska länder och för alla medier.

| (139) | De danska konkurrensmyndigheterna håller just på med att undersöka TV2:s agerande på reklammarknaden. Den bedömning som görs här nedan föregriper på inget sätt resultatet av den undersökningen. |
| --- | --- |

(139)

De danska konkurrensmyndigheterna håller just på med att undersöka TV2:s agerande på reklammarknaden. Den bedömning som görs här nedan föregriper på inget sätt resultatet av den undersökningen.

| (140) | Publikandelar och publiksammansättning, programinnehåll, regler om reklamtid och kanalernas finansieringsformer är alltsammans faktorer som påverkar konkurrensen på reklammarknaden. Priserna är därför också olika för olika TV-företag. Stationerna säljer också en rad differentierade ”produkter”, för vilka priserna är olika (38). |
| --- | --- |

(140)

Publikandelar och publiksammansättning, programinnehåll, regler om reklamtid och kanalernas finansieringsformer är alltsammans faktorer som påverkar konkurrensen på reklammarknaden. Priserna är därför också olika för olika TV-företag. Stationerna säljer också en rad differentierade ”produkter”, för vilka priserna är olika (38).

| (141) | De priser stationerna beräknar innefattar betydande rabatter. Det är därför inte relevant att jämföra listpriser på TV-reklam. Till helt övervägande del (90 % av all landstäckande annonsering) är den upplagd på årsavtal på vars grund TV-företagen lämnar årsrabatter. Därutöver finns en rad andra rabatter (för nya annonsörer, för mindre attraktiva reklamtider, för tilläggsvolym osv.). Det är så kallade mediebyråer som förhandlar fram och förmedlar dessa rabatter. |
| --- | --- |

(141)

De priser stationerna beräknar innefattar betydande rabatter. Det är därför inte relevant att jämföra listpriser på TV-reklam. Till helt övervägande del (90 % av all landstäckande annonsering) är den upplagd på årsavtal på vars grund TV-företagen lämnar årsrabatter. Därutöver finns en rad andra rabatter (för nya annonsörer, för mindre attraktiva reklamtider, för tilläggsvolym osv.). Det är så kallade mediebyråer som förhandlar fram och förmedlar dessa rabatter.

| (142) | För att kunna jämföra de olika stationerna måste man beräkna ett genomsnitt av de olika priser som används. Nedanstående tabell visar genomsnittspriserna för målgruppen TRP 21–50. Dessa priser har tagits fram genom att de berörda stationernas omsättning av landstäckande reklaminslag har dividerats med antalet levererade TRP 21–50 (39):
  Tabell 3 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| TVDanmark (euro) | 283 | 270 | 252 | 251 | 211 |
| TV2 (euro) | 480 | 409 | 364 | 381 | 325 |
| Skillnad (euro) | 197 | 139 euro | 112 euro | 130 euro | 114 euro |
| TVDanmarks CPP i % av TV2:s CPP (40)( %) | 58,9 | 66,0 | 69,3 | 65,9 | 64,9 |
| TV2’s genomsnittliga CPP för TRP 21–50 viktat med täckningen (0,7) (euro) | 336 | 286 | 255 | 267 | 228 |
| TVDanmarks CPP i % av TV2:s viktade CPP ( %) | 84,2 | 94,3 | 99,0 | 94,1 | 92,7 |

(142)

För att kunna jämföra de olika stationerna måste man beräkna ett genomsnitt av de olika priser som används. Nedanstående tabell visar genomsnittspriserna för målgruppen TRP 21–50. Dessa priser har tagits fram genom att de berörda stationernas omsättning av landstäckande reklaminslag har dividerats med antalet levererade TRP 21–50 (39):

Tabell 3

1998

1999

2000

2001

2002

TVDanmark (euro)

283

270

252

251

211

TV2 (euro)

480

409

364

381

325

Skillnad (euro)

197

139 euro

112 euro

130 euro

114 euro

TVDanmarks CPP i % av TV2:s CPP (40)( %)

58,9

66,0

69,3

65,9

64,9

TV2’s genomsnittliga CPP för TRP 21–50 viktat med täckningen (0,7) (euro)

336

286

255

267

228

TVDanmarks CPP i % av TV2:s viktade CPP ( %)

84,2

94,3

99,0

94,1

92,7

| (143) | Enligt ovanstående uppgifter har TvDanmarks pris för TRP 21–50 legat omkring 30–40 % under TV2:s. Som kommissionen slog fast i beslutet om det statliga stödet till France 2 och France 3 finns det ett positivt förhållande mellan det genomsnittliga antalet kontakter och det genomsnittliga nettopriset per kontakt på TV-reklammarknaden (41). En prisskillnad mellan TV-företag kan alltså förklaras av stationernas relativa styrka i fråga om att skaffa tittare. I sådana situationer är det relevant att se efter om de faktiska prisskillnaderna speglar marknadsvillkoren. |
| --- | --- |

(143)

Enligt ovanstående uppgifter har TvDanmarks pris för TRP 21–50 legat omkring 30–40 % under TV2:s. Som kommissionen slog fast i beslutet om det statliga stödet till France 2 och France 3 finns det ett positivt förhållande mellan det genomsnittliga antalet kontakter och det genomsnittliga nettopriset per kontakt på TV-reklammarknaden (41). En prisskillnad mellan TV-företag kan alltså förklaras av stationernas relativa styrka i fråga om att skaffa tittare. I sådana situationer är det relevant att se efter om de faktiska prisskillnaderna speglar marknadsvillkoren.

| (144) | Till skillnad från situationen i det franska ärendet är det här bara möjligt att analysera observationer för två aktörer. Lutningen på den linjära regressionslinjen måste därför beräknas på grundval av dessa båda aktörers priser och kan inte få någon större statistisk relevans. Därför blir det inte möjligt att dra någon slutsats om huruvida linjens lutning är ”träffande” eller inte. |
| --- | --- |

(144)

Till skillnad från situationen i det franska ärendet är det här bara möjligt att analysera observationer för två aktörer. Lutningen på den linjära regressionslinjen måste därför beräknas på grundval av dessa båda aktörers priser och kan inte få någon större statistisk relevans. Därför blir det inte möjligt att dra någon slutsats om huruvida linjens lutning är ”träffande” eller inte.

| (145) | För att undersöka om de faktiska prisskillnaderna mellan de båda aktörerna kan sägas spegla marknadsvillkoren har man använt en korrigeringsfaktor i ett försök att neutralisera TV2:s överlägsna ställning på marknaden. Viktningsfaktorn bygger på beräkningar från mediebyråer och speglar skillnaden i den täckning man kan få i den önskade målgruppen genom att köpa 100 TRP 21–50 hos TvDanmark och hos TV2. TvDanmark har i genomsnitt något under 70 % av TV2:s räckvidd (vid köp av 100 TRP 21–50). När denna viktningsfaktor räknas in blir priserna mer konvergerande. Man bör lägga märke till att TV2:s pris fortfarande ligger något över TvDanmarks. Prisskillnaden verkar alltså spegla marknadsvillkoren. Den slutsatsen bör dock tas med försiktighet, för man får inte glömma att en sådan korrigeringsfaktor omöjligen kan täcka in alla skillnaderna mellan stationerna. |
| --- | --- |

(145)

För att undersöka om de faktiska prisskillnaderna mellan de båda aktörerna kan sägas spegla marknadsvillkoren har man använt en korrigeringsfaktor i ett försök att neutralisera TV2:s överlägsna ställning på marknaden. Viktningsfaktorn bygger på beräkningar från mediebyråer och speglar skillnaden i den täckning man kan få i den önskade målgruppen genom att köpa 100 TRP 21–50 hos TvDanmark och hos TV2. TvDanmark har i genomsnitt något under 70 % av TV2:s räckvidd (vid köp av 100 TRP 21–50). När denna viktningsfaktor räknas in blir priserna mer konvergerande. Man bör lägga märke till att TV2:s pris fortfarande ligger något över TvDanmarks. Prisskillnaden verkar alltså spegla marknadsvillkoren. Den slutsatsen bör dock tas med försiktighet, för man får inte glömma att en sådan korrigeringsfaktor omöjligen kan täcka in alla skillnaderna mellan stationerna.

| (146) | Kommissionen noterar också att den klagande hävdar att den faktiska konkurrensen på TV-marknaden varken gäller listpriserna eller de genomsnittliga GRP- eller TRP-priserna som diskuteras ovan. I stället konkurrerar aktörerna enligt TvDanmark med de så kallade marginalpriserna. Dessa hävdas bero på TV2:s överlägsna ställning på marknaden. För att nå sina kampanjmål är annonsörerna tvungna att köpa en viss andel ratingpoint enbart hos TV2. För dessa så kallade inframarginella enheter finns det ingen konkurrens, och TV2 får därför en övervinst på dem. Det leder till att aktörerna konkurrerar om de återstående ratingpoint och därmed på marginalpriser. TvDanmark hävdar att dessa priser har varit ännu lägre än de genomsnittspriser som anges i ovanstående tabeller. |
| --- | --- |

(146)

Kommissionen noterar också att den klagande hävdar att den faktiska konkurrensen på TV-marknaden varken gäller listpriserna eller de genomsnittliga GRP- eller TRP-priserna som diskuteras ovan. I stället konkurrerar aktörerna enligt TvDanmark med de så kallade marginalpriserna. Dessa hävdas bero på TV2:s överlägsna ställning på marknaden. För att nå sina kampanjmål är annonsörerna tvungna att köpa en viss andel ratingpoint enbart hos TV2. För dessa så kallade inframarginella enheter finns det ingen konkurrens, och TV2 får därför en övervinst på dem. Det leder till att aktörerna konkurrerar om de återstående ratingpoint och därmed på marginalpriser. TvDanmark hävdar att dessa priser har varit ännu lägre än de genomsnittspriser som anges i ovanstående tabeller.

| (147) | Om man bortser från frågan om det påståendet är riktigt, finner kommissionen att ett sådant agerande skulle vara möjligt i kraft av TV2:s starka ställning på marknaden. I det här fallet gäller det emellertid att slå fast om TV2:s agerande på reklammarknaden var av ett sådant slag att TV2 inte strävade efter att maximera sina inkomster. I den frågan kan det inte uteslutas att TV2 höll sina priser nere för att få behålla en hög marknadsandel, men det är inte detsamma som att företaget inte försökte maximera sin vinst. |
| --- | --- |

(147)

Om man bortser från frågan om det påståendet är riktigt, finner kommissionen att ett sådant agerande skulle vara möjligt i kraft av TV2:s starka ställning på marknaden. I det här fallet gäller det emellertid att slå fast om TV2:s agerande på reklammarknaden var av ett sådant slag att TV2 inte strävade efter att maximera sina inkomster. I den frågan kan det inte uteslutas att TV2 höll sina priser nere för att få behålla en hög marknadsandel, men det är inte detsamma som att företaget inte försökte maximera sin vinst.

| (148) | På grundval av ovanstående kan man slå fast att TV2:s priser har varit högre än TvDanmarks under undersökningsperioden. Men det står också klart att den faktiska prisnivån har varit fallande under perioden, även om listpriserna har stigit. TV2 har höjt sina rabatter kraftigt. |
| --- | --- |

(148)

På grundval av ovanstående kan man slå fast att TV2:s priser har varit högre än TvDanmarks under undersökningsperioden. Men det står också klart att den faktiska prisnivån har varit fallande under perioden, även om listpriserna har stigit. TV2 har höjt sina rabatter kraftigt.

| (149) | En prisanalys räcker dock inte för att slå fast om prisutvecklingen rent faktiskt bidrog till att de samlade reklaminkomsterna minskade och därigenom ökade behovet av statlig finansiering. För att avgöra den frågan har kommissionen nedan analyserat TV2:s prissättning och dess inverkan på de samlade reklaminkomster TV2 har haft. |
| --- | --- |

(149)

En prisanalys räcker dock inte för att slå fast om prisutvecklingen rent faktiskt bidrog till att de samlade reklaminkomsterna minskade och därigenom ökade behovet av statlig finansiering. För att avgöra den frågan har kommissionen nedan analyserat TV2:s prissättning och dess inverkan på de samlade reklaminkomster TV2 har haft.

| (150) | Som förklaras i följande avsnitt har TV2 under undersökningsperioden företagit en rad prishöjningar och prissänkningar (genom att lämna större rabatter). Tabellen nedan ger en översikt över utvecklingen i TV2:s samlade reklaminkomster åren 1998–2002, den period under vilken TV2 enligt vad den klagande hävdar har pressat priserna på den danska marknaden:
  Tabell 4










  (miljoner DKK) |
| --- | --- |
| | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| Reklaminkomster i hela Danmark | 1 008 | 884
  (- 11,3 %) | 959
  (+ 8,5 %) | 879
  (- 8,3 %) | 884
  (- 0,6 %) |

(150)

Som förklaras i följande avsnitt har TV2 under undersökningsperioden företagit en rad prishöjningar och prissänkningar (genom att lämna större rabatter). Tabellen nedan ger en översikt över utvecklingen i TV2:s samlade reklaminkomster åren 1998–2002, den period under vilken TV2 enligt vad den klagande hävdar har pressat priserna på den danska marknaden:

Tabell 4

(miljoner DKK)

1998

1999

2000

2001

2002

Reklaminkomster i hela Danmark

1 008

884

(- 11,3 %)

959

(+ 8,5 %)

879

(- 8,3 %)

884

(- 0,6 %)

| (151) | TV2 fattade 1997 ett strategiskt beslut om att inte höja kapacitetsutnyttjandet utan i stället höja priserna under 1998. Ännu en prishöjning gjordes 1999. De danska myndigheterna hävdar att konkurrensen 1999 hade blivit så intensiv att TV2 hade problem på grund av prishöjningen och TV2:s reklaminkomster sjönk med omkring 10 % i förhållande till året innan. |
| --- | --- |

(151)

TV2 fattade 1997 ett strategiskt beslut om att inte höja kapacitetsutnyttjandet utan i stället höja priserna under 1998. Ännu en prishöjning gjordes 1999. De danska myndigheterna hävdar att konkurrensen 1999 hade blivit så intensiv att TV2 hade problem på grund av prishöjningen och TV2:s reklaminkomster sjönk med omkring 10 % i förhållande till året innan.

| (152) | År 2000 väntade TV2 en kraftig skärpning av konkurrensen och höjde därför inte sina priser. De faktiska priserna föll också på grund av det nya rabattsystem som TV2 införde. Som följd därav steg TV2:s kapacitetsutnyttjande med 33 % jämfört med året innan, men på grund av prissättningen steg reklaminkomsterna bara med 8,4 % för hela landet. År 2001 höjde TV2 priserna igen. Trots höjningen föll TV2:s reklaminkomster och kapacitetsutnyttjande tillbaka till 1999 års nivå. Följande år gjorde TV2 en ny prissänkning och fick en mindre tillbakagång i den samlade omsättningen. På reklammarknaden som helhet var tillbakagången i omsättningen emellertid ännu större. |
| --- | --- |

(152)

År 2000 väntade TV2 en kraftig skärpning av konkurrensen och höjde därför inte sina priser. De faktiska priserna föll också på grund av det nya rabattsystem som TV2 införde. Som följd därav steg TV2:s kapacitetsutnyttjande med 33 % jämfört med året innan, men på grund av prissättningen steg reklaminkomsterna bara med 8,4 % för hela landet. År 2001 höjde TV2 priserna igen. Trots höjningen föll TV2:s reklaminkomster och kapacitetsutnyttjande tillbaka till 1999 års nivå. Följande år gjorde TV2 en ny prissänkning och fick en mindre tillbakagång i den samlade omsättningen. På reklammarknaden som helhet var tillbakagången i omsättningen emellertid ännu större.

| (153) | Av det sagda kan man dra slutsatsen att bruket av omfattande rabatter har lett till en nedgång i den faktiska prisnivån. TV2 har varit i stånd att kompensera sig för prisfallet genom att höja kapacitetsutnyttjandet. Eftersom konkurrenterna inte har haft samma kapacitetsreserv har de inte haft den möjligheten. De har tvingats följa med TV2 för att klara sig på marknaden. TV2 hade en nedgång i sin reklamomsättning de år då företaget höjde sina priser. När de däremot sänkte priserna kunde de höja omsättningen. Kommissionen drar därför slutsatsen att de prissänkningar TV2 gjorde faktiskt ledde till större samlade inkomster. TV2:s prisbeteende kan därför inte sägas tyda på att man inte försökte maximera sina vinster. |
| --- | --- |

(153)

Av det sagda kan man dra slutsatsen att bruket av omfattande rabatter har lett till en nedgång i den faktiska prisnivån. TV2 har varit i stånd att kompensera sig för prisfallet genom att höja kapacitetsutnyttjandet. Eftersom konkurrenterna inte har haft samma kapacitetsreserv har de inte haft den möjligheten. De har tvingats följa med TV2 för att klara sig på marknaden. TV2 hade en nedgång i sin reklamomsättning de år då företaget höjde sina priser. När de däremot sänkte priserna kunde de höja omsättningen. Kommissionen drar därför slutsatsen att de prissänkningar TV2 gjorde faktiskt ledde till större samlade inkomster. TV2:s prisbeteende kan därför inte sägas tyda på att man inte försökte maximera sina vinster.

| (154) | En jämförelse mellan de danska operatörernas priser och en analys av TV2:s prisbeteende ger inga indikationer om huruvida prisnivån på den danska TV-reklammarknaden är för låg. Det skulle i så fall kunna bero på att TV2 har utnyttjat sin styrkeposition till att pressa ned de samlade TV-reklamutgifterna under den nivå där de skulle ha legat vid en normal konkurrens. |
| --- | --- |

(154)

En jämförelse mellan de danska operatörernas priser och en analys av TV2:s prisbeteende ger inga indikationer om huruvida prisnivån på den danska TV-reklammarknaden är för låg. Det skulle i så fall kunna bero på att TV2 har utnyttjat sin styrkeposition till att pressa ned de samlade TV-reklamutgifterna under den nivå där de skulle ha legat vid en normal konkurrens.

| (155) | För att få klarhet i den frågan har kommissionen analyserat ekonomiska data om reklammarknaden i alla EU-länder och jämfört dem med Danmark. Eftersom den danska marknaden för TV-reklam närmast kan jämföras med dem i andra nordeuropeiska länder, gjorde kommissionen en sammanställning av data mellan Danmark och de övriga nordiska länderna (Finland, Sverige och Norge) (42). De nyckeltal för TV-reklamutgifter som har analyserats är 1) TV-reklamutgifter i procent av de samlade reklamutgifterna, 2) TV-reklamutgifter per invånare och 3) TV-reklamutgifter i ‰ av BNP. Tabellen nedan ger en översikt över dessa nyckeltal (43):
  Tabell 5
  Nyckeltal för TV-reklamutgifter i Danmark, EU och andra nordiska länder | | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| TV-reklamutgifter i procent av de samlade reklamutgifterna ( %) | DK
  EU
  Norden | 27
  35
  24 | 29
  37
  25 | 29
  37
  26 | 30
  37
  27 | 28
  37
  27 | 27
  37
  27 | 27
  37
  26 |
| TV-reklamutgifter per invånare (euro) | DK
  EU
  Norden | 39
  37
  32 | 44
  40
  36 | 48
  45
  41 | 51
  49
  44 | 46
  53
  45 | 47
  60
  54 | 44
  58
  49 |
| TV-reklamutgifter i promille av BNP ( ‰) | DK
  EU
  Norden | 1,49
  2,20
  1,45 | 1,61
  2,34
  1,51 | 1,70
  2,46
  1,62 | 1,77
  2,58
  1,72 | 1,51
  2,70
  1,66 | 1,45
  2,88
  1,73 | 1,34
  2,71
  1,55 |
| Källa:: European Audiovisual Observatory, EuroStat. |

(155)

För att få klarhet i den frågan har kommissionen analyserat ekonomiska data om reklammarknaden i alla EU-länder och jämfört dem med Danmark. Eftersom den danska marknaden för TV-reklam närmast kan jämföras med dem i andra nordeuropeiska länder, gjorde kommissionen en sammanställning av data mellan Danmark och de övriga nordiska länderna (Finland, Sverige och Norge) (42). De nyckeltal för TV-reklamutgifter som har analyserats är 1) TV-reklamutgifter i procent av de samlade reklamutgifterna, 2) TV-reklamutgifter per invånare och 3) TV-reklamutgifter i ‰ av BNP. Tabellen nedan ger en översikt över dessa nyckeltal (43):

Tabell 5

Nyckeltal för TV-reklamutgifter i Danmark, EU och andra nordiska länder

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

TV-reklamutgifter i procent av de samlade reklamutgifterna ( %)

DK

EU

Norden

27

35

24

29

37

25

29

37

26

30

37

27

28

37

27

27

37

27

27

37

26

TV-reklamutgifter per invånare (euro)

DK

EU

Norden

39

37

32

44

40

36

48

45

41

51

49

44

46

53

45

47

60

54

44

58

49

TV-reklamutgifter i promille av BNP ( ‰)

DK

EU

Norden

1,49

2,20

1,45

1,61

2,34

1,51

1,70

2,46

1,62

1,77

2,58

1,72

1,51

2,70

1,66

1,45

2,88

1,73

1,34

2,71

1,55

Källa:: European Audiovisual Observatory, EuroStat.

| (156) | Av tabellen ovan framgår det att TV-reklamens andel av de samlade reklamutgifterna har varit lägre i Danmark (27 %) än EU-genomsnittet (37 %). Uppgifterna visar emellertid att det finns en generell skiljelinje mellan Nord- och Sydeuropa (44). I de sydliga medlemstaterna är TV-reklamutgifterna betydligt högre än i de nordliga (45). Samma mönster kommer tillbaka i TV-reklamutgifternas andel av BNP (46). Också för TV-reklamutgifterna per invånare ser man en stor skillnad mellan medlemsstaterna (47). Om man jämför dessa nyckeltal för de nordiska länderna framgår det att det danska utgiftsmönstret stämmer överens med det i övriga nordiska länder. |
| --- | --- |

(156)

Av tabellen ovan framgår det att TV-reklamens andel av de samlade reklamutgifterna har varit lägre i Danmark (27 %) än EU-genomsnittet (37 %). Uppgifterna visar emellertid att det finns en generell skiljelinje mellan Nord- och Sydeuropa (44). I de sydliga medlemstaterna är TV-reklamutgifterna betydligt högre än i de nordliga (45). Samma mönster kommer tillbaka i TV-reklamutgifternas andel av BNP (46). Också för TV-reklamutgifterna per invånare ser man en stor skillnad mellan medlemsstaterna (47). Om man jämför dessa nyckeltal för de nordiska länderna framgår det att det danska utgiftsmönstret stämmer överens med det i övriga nordiska länder.

| (157) | Med tanke på ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det inte finns något klart och otvetydigt belägg för att den danska marknaden för TV-reklam systematiskt och konsekvent har pressats genom TV2:s prispolitik. |
| --- | --- |

(157)

Med tanke på ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det inte finns något klart och otvetydigt belägg för att den danska marknaden för TV-reklam systematiskt och konsekvent har pressats genom TV2:s prispolitik.

| (158) | Den klagande lade också fram jämförande uppgifter för kontaktpriser (uttryckta i CPM (48)) för ett mediaslag i olika länder och för alla mediaslag i ett visst land. Uppgifterna gäller kostnaden för att nå ut till ettusen privatpersoner med reklam antingen i de tryckta medierna eller på TV i Danmark, Norge och Sverige (49). |
| --- | --- |

(158)

Den klagande lade också fram jämförande uppgifter för kontaktpriser (uttryckta i CPM (48)) för ett mediaslag i olika länder och för alla mediaslag i ett visst land. Uppgifterna gäller kostnaden för att nå ut till ettusen privatpersoner med reklam antingen i de tryckta medierna eller på TV i Danmark, Norge och Sverige (49).

| (159) | Dessa uppgifter visar att TV-reklam inte är så dyr i Danmark som i Sverige och Norge (50), medan förhållandet är omvänt för de tryckta medierna (51). |
| --- | --- |

(159)

Dessa uppgifter visar att TV-reklam inte är så dyr i Danmark som i Sverige och Norge (50), medan förhållandet är omvänt för de tryckta medierna (51).

| (160) | Kommissionen kan emellertid inte verifiera hur pålitliga de framlagda uppgifterna är, och det finns inga offentligt tillgängliga data. Med tanke på att det rör sig om rätt begränsade uppgifter som inte tar hänsyn till eventuella kulturskillnader, kan kommissionen inte dra någon giltig slutsats om kontaktprisnivån för de olika medierna i de skandinaviska länderna. |
| --- | --- |

(160)

Kommissionen kan emellertid inte verifiera hur pålitliga de framlagda uppgifterna är, och det finns inga offentligt tillgängliga data. Med tanke på att det rör sig om rätt begränsade uppgifter som inte tar hänsyn till eventuella kulturskillnader, kan kommissionen inte dra någon giltig slutsats om kontaktprisnivån för de olika medierna i de skandinaviska länderna.

| (161) | Kommissionen drar därför slutsatsen att TV2 har haft de högsta reklampriserna på den danska marknaden under undersökningsperioden, då man har kunnat prissätta sin produkt 15–40 % över konkurrenterna, allt efter räckvidden i målgruppen i fråga. Jämfört med Sverige och Norge ligger priserna omkring 30 % lägre i Danmark. |
| --- | --- |

(161)

Kommissionen drar därför slutsatsen att TV2 har haft de högsta reklampriserna på den danska marknaden under undersökningsperioden, då man har kunnat prissätta sin produkt 15–40 % över konkurrenterna, allt efter räckvidden i målgruppen i fråga. Jämfört med Sverige och Norge ligger priserna omkring 30 % lägre i Danmark.

| (162) | Utifrån de analyser som gjorts ovan drar kommissionen slutsatsen att det ur statsstödssynpunkt i detta skede inte finns några klara bevis på att TV2 inte strävade efter att maximera sina reklaminkomster och att detta beteende skulle ha lett till ett större behov av statlig finansiering. Även om TV2 skulle ha förlorat inkomster på reklamverksamheten, finner kommissionen hur som helst att den förlusten inte överstiger den redan konstaterade överkompensationen. |
| --- | --- |

(162)

Utifrån de analyser som gjorts ovan drar kommissionen slutsatsen att det ur statsstödssynpunkt i detta skede inte finns några klara bevis på att TV2 inte strävade efter att maximera sina reklaminkomster och att detta beteende skulle ha lett till ett större behov av statlig finansiering. Även om TV2 skulle ha förlorat inkomster på reklamverksamheten, finner kommissionen hur som helst att den förlusten inte överstiger den redan konstaterade överkompensationen.

VI.   Slutsats

| (163) | Av ovannämnda skäl drar kommissionen slutsatsen att TV2 genom det stöd som denna undersökning gäller har överkompenserats med 628,2 miljoner danska kronor (84,3 miljoner euro) och att detta belopp inte är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 86.2 i fördraget och skall krävas tillbaka. Till frågan från vem beloppet skall krävas tillbaka noterar kommissionen att TV2 i december 2003 fick en ny juridisk form, då TV2 omvandlades till aktiebolaget TV2/DANMARK A/S (”TV2 A/S”), och att det fulla belopp som motsvarar denna fördel överlämnades till TV2 A/S. Överkompensationens fulla belopp har nu kommit TV2 A/S till godo och bör alltså krävas tillbaka från detta företag. Beloppet är beräknat på årsbasis utifrån ställningen vid varje års utgång (den 31 december). Det är detta datum som skall ligga till grund för ränteberäkningen. |
| --- | --- |

(163)

Av ovannämnda skäl drar kommissionen slutsatsen att TV2 genom det stöd som denna undersökning gäller har överkompenserats med 628,2 miljoner danska kronor (84,3 miljoner euro) och att detta belopp inte är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 86.2 i fördraget och skall krävas tillbaka. Till frågan från vem beloppet skall krävas tillbaka noterar kommissionen att TV2 i december 2003 fick en ny juridisk form, då TV2 omvandlades till aktiebolaget TV2/DANMARK A/S (”TV2 A/S”), och att det fulla belopp som motsvarar denna fördel överlämnades till TV2 A/S. Överkompensationens fulla belopp har nu kommit TV2 A/S till godo och bör alltså krävas tillbaka från detta företag. Beloppet är beräknat på årsbasis utifrån ställningen vid varje års utgång (den 31 december). Det är detta datum som skall ligga till grund för ränteberäkningen.

HÄRMED BESLUTAS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det stöd som har gått till TV2/DANMARK åren 1995–2002 i form av licensmedel och övriga åtgärder som har beskrivits i detta beslut, är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 86.2 i fördraget med undantag av ett belopp på 628,2 miljoner danska kronor.

Artikel 2

1.   Danmark skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att kräva tillbaka detta belopp på 628,2 miljoner danska kronor från TV2 A/S.

2.   Återkravet skall ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut.

3.   Det belopp som skall krävas tillbaka skall innefatta ränta för hela perioden från den dag då de enskilda delarna av beloppet ställdes till stödmottagarens förfogande till dess att de har betalats tillbaka. Det skall beräknas med sammansatt ränta från det år då överkompensation ägde rum första gången. För följande år läggs på samma sätt ränta till för varje ytterligare belopp som tillkom i form av överkompensation under året i fråga.

4.   De räntor som skall återkrävas enligt punkt 3 skall beräknas på det sätt som anges i artiklarna 9 och 11 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (52).

Artikel 3

Danmark skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har planerats och redan vidtagits för att följa beslutet. Dessa upplysningar skall lämnas på frågeschemat i bilaga 1 till detta beslut.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark.

Utfärdat i Bryssel den 19 maj 2004.

På kommissionens vägnar

Mario MONTI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 59, 14.3.2003, s. 2.

1

(2)  EGT C 320, 15.11.2001, s. 5.

2

(3)  Se fotnot 1.

3

(4)  Genom lag nr 335 av den 4 juni 1986, som trädde i kraft den 1 juli 1986.

4

(5)  Lag nr 578 av den 24 juni 1994, ändrad genom lag nr 666 av den 5 juli 1996, lag nr 75 av den 29 januari 1997, lag nr 138 av den 19 februari 1998, lag nr 208 av den 6 april 1999, lag nr 551 av den 20 juni 2000, lag nr 203 av den 22 mars 2001, lag nr 701 av den 15 juli 2001 och lag nr 1052 av den 17 december 2002.

5

(6)  Paragraf 18 första stycket i Radio- og fjernsynsloven.

6

Radio- og fjernsynsloven

(7)  Paragraf 6 a andra stycket i Radio- og fjernsynsloven.

7

Radio- og fjernsynsloven

(8)  Kungörelse nr 1346 av den 18 december 2000.

8

(9)  Kungörelse nr 874 av den 9 december 1998om radio- og fjernsynsvirksomhed ved hjælp af satellit eller kabel och kungörelse nr 1349 av den 18 december 2000om lokal radio- og fjernsynsvirksomhed.

9

om radio- og fjernsynsvirksomhed ved hjælp af satellit eller kabel

om lokal radio- og fjernsynsvirksomhed

(10)  Paragraf 6 e och 6 e femte stycket i Radio- og fjernsynsloven.

10

Radio- og fjernsynsloven

(11)  Kungörelse nr 740 av den 21 augusti 2001, til gennemførelse af direktiv 2000/52/EF, om den regnskabsmæssige adskillelse mellem DR's og TV2's public service-virksomhed og anden virksomhed.

11

til gennemførelse af direktiv 2000/52/EF, om den regnskabsmæssige adskillelse mellem DR's og TV2's public service-virksomhed og anden virksomhed

(12)  Paragraf 61–63 i Radio- og fjernsynsloven.

12

Radio- og fjernsynsloven

(13)  Se paragraf 38 i Lov om radiokommunikation og tildeling af radiofrekvenser och paragraf 48 i Lov om radiofrekvenser.

13

Lov om radiokommunikation og tildeling af radiofrekvenser

Lov om radiofrekvenser

(14)  Medieavtalet 1997–2000.

14

(15)  Infördes genom lag nr 1208 av den 27 december 1996 och infogades i paragraf 60 a i 1997 års lydelse av Radio- og fjernsynsloven. Den avskaffades den 1 januari 2002 genom lag nr 259 av den 8 maj 2002.

15

Radio- og fjernsynsloven

(16)  Annonsörer kan köpa reklamtid på danska TV-stationer på två sätt – på grundval av Gross Rating Points (GRP), som bygger på det samlade antalet tittare över tolv år, eller på grundval av Target Rating Points (TRP), som bygger på en snävare målgrupp. TV2 är den enda TV-station i Danmark som också säljer på grundval av GRP.

16

(17)  Dom av den 13 mars 2001 i mål C-379/98, PreussenElektra AG mot Schleswag AG, REG 2001, s. I-2099, punkt 61.

17

(18)  Dom av den 16 maj 2000 i mål C-83/98 P Frankrike mot Ladbroke Racing och kommissionen, REG 2000, s. I-3271, punkt 50.

18

(19)  Se punkt 17 i radio- och tv-meddelandet och kommissionens beslut N 631/2001, Licensavgift för BBC, 22.5.2002.

19

(20)  Op. cit., punkt 58.

20

(21)  Punkt 10 i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (EGT C 384, 10.12.1998, s. 3).

21

(22)  Punkt 2.1.2 i kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (EGT C 71, 11.3.2000, s. 7).

22

(23)  Se statligt stöd nr NN 70/98, Statligt stöd till de allmänna kanalerna ”Kinderkanal” och ”Phoenix” (EGT C 238, 21.8.1999, s. 3).

23

(24)  Dom av den 24 juli 2003 i mål C-280/00, Altmark Trans GmbH och Regierungspräsidium Magdeburg mot Nahverkehrgesellschaft Altmark GmbH och Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht, REG 2003, s. I-7747.

24

(25)  Dom av den 13 juli 1988 i mål 102/87, Frankrike mot kommissionen, Rec. 1988, s. 4067, och dom av den 17 mars 1989 i mål 303/88, Italien mot kommissionen, Rec. 1989, s. 801.

25

(26)  Förstainstansrättens dom av den 8 oktober 2002 i förenade målen T-185/00, T-216/00, T-299/00 och T-300/00, Métropole Télévision SA (T-185/00), Antena 3 de Televisión SA (T-216/00), Gestevisión Telecinco SA (T-299/00) och SIC – Sociedade Independente de Comunicação SA (T-300/00) mot kommissionen, REG 2002, s. II-3805.

26

(27)  Dom av den 17 september 1980 i mål 730/79, Philip Morris Holland BV mot kommissionen, Rec. 1980, s. 2671, punkt 11, dom av den 21 mars 1991 i mål C-303/88, Italien mot kommissionen, Rec. 1991, s. I-1433, punkt 17, och dom av den 19 september 2000 i mål C-156/98, Tyskland mot kommissionen, REG 2000, s. I-6857, punkt 33.

27

(28)  Altmark-målet op. cit., punkterna 101–109.

28

(29)  Se till exempel dom av den 27 mars 1974 i mål 127/73, Belgische Radio en Televisie mot SV SABAM och NV Fonior, Rec. 1974, s. 313, punkterna 19–22.

29

(30)  Punkt 14 i kommissionens beslut 97/606/EG av den 26 juni 1997 enligt artikel 90.3 i EG-fördraget om exklusiv rätt att sända TV-reklam i Flandern (EGT L 244, 6.9.1997, s. 18).

30

(31)  Kommissionens direktiv 2000/52/EG av den 26 juli 2000 om ändring av direktiv 80/723/EEG om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag (EGT L 193, 29.7.2000, s. 75).

31

(32)  Radio- och TV-meddelandet, punkt 53.

32

(33)  Så till exempel är vinsten vid masteruthyrning 100 %, på merchandising har den legat mellan 53,5 % och 100 %, på programförsäljning mellan 85,7 % och 92,3 % och på andra inkomstkällor mellan 62 % och 75 %.

33

(34)  Det kapital som tillfördes TV2 till datoriseringen visas 1997 som inkomst. Motsvarande minusposter finns upptagna som omkostnader när investeringen företogs. För att undgå att räkna samma kostnad två gånger har den kapitalminskning som motsvarar investeringen dragits från bruttokostnaderna för public service-verksamheten.

34

Källa: TV2:s årsredovisning.

Källa:

(35)  Skillnaden mellan den frekvensavgift TV2 har betalt och den nätverksavgift TvDanmark har betalt.

35

(36)  Kommissionens beslut 2004/339/EG av den 15 oktober 2003 om de stödåtgärder som vidtagits av Italien till förmån för RAI SpA (EUT L 119, 23.4.2004, s. 1).

36

(37)  Dom av den 3 oktober 1991 i mål C-261/89, Italien mot kommissionen, Rec. 1991, s. I-4437; och dom av den 14 september 1994 i förenade målen C-278/92 och C-280/92, Spanien mot kommissionen m.fl., Rec. 1994, s. I-4103.

37

(38)  Olika kategorier av ratingpoint, spotkampanjer osv.

38

(39)  Gallup Meter-systemet registrerar hur många Gross Rating Points varje station faktiskt levererar. Siffrorna har justerats av stationen så att de speglar antalet levererade TRP.

39

(40)  CPP står för Cost Per Point, dvs. reklampriset per ratingpoint (antingen GRP eller TRP).

40

(41)  Ärende C 60/1999 (ex NN 167/95) – Frankrike, statligt stöd till förmån för France 2 och France 3, 10 december 2003.

41

(42)  Både de danska myndigheterna och den klagande anser att priserna i Danmark bäst kan jämföras med dem i de övriga nordiska länderna, då marknadsvillkoren är någorlunda desamma (storlek, tittarvanor osv.).

42

(43)  Det förelåg ännu inga siffror för 2002.

43

(44)  En av de väsentligaste orsakerna är att folk i de nordiska länderna använder mindre tid åt att se på TV. I Danmark låg den genomsnittliga dagliga tittartiden 2002 på 156 minuter per invånare och i EU på 192 minuter.

44

(45)  År 2002 låg procenttalet i EU högst i de sydliga medlemsstaterna Portugal (60 %), Italien (54 %) och Grekland (49 %). Men i Nederländerna (23 %), Finland (24 %), Österrike (26 %) och Irland (26 %) visade det sig ligga lägre än i Danmark. I Sverige låg det på samma nivå som i Danmark.

45

(46)  TV-reklamutgifternas andel av BNP var hög i sydliga länder som Portugal (6,66 ‰), Grekland (4,04 ‰), Italien (3,22 ‰) och Spanien (3,21 ‰).

46

(47)  TV-reklamutgifterna per invånare var 2001 lägre i Finland (42 euro) och Sverige (43 euro) och låg på ungefär samma nivå i Nederländerna (45 euro). De var högst i Förenade kungariket (90 euro), Portugal (80 euro) och Belgien (73 euro).

47

(48)  CPM (Cost per Millum, dvs. pris per 1 000 tittare) betecknar antingen utgiften för att generera 1 000 exponeringar inom gruppen eller utgiften för att nå ut till 1 000 olika personer i gruppen.

48

(49)  TV-kontaktpriserna för Norge och Danmark är beräknade på grundval av uppgifter från den lokala SBS-stationen. Beräkningarna av priserna i de tryckta medierna kommer från en mediebyrå.

49

(50)  CPM för TV ligger på 13 i Danmark, 14 i Sverige och 18 i Norge.

50

(51)  CPM för de tryckta medierna ligger på 21 i Danmark, 17 i Sverige och 12 i Norge.

51

(52)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

52

---

BILAGA

Upplysningar om genomförandet av kommissionens beslut 2005/217/EG

1.   BERÄKNING AV DET BELOPP SOM SKALL BETALAS TILLBAKA

| 1.1 | Följande upplysningar önskas om beloppet för det olagliga statliga stöd som har betalats till stödmottagaren:








  Datum (1) | Stödbelopp (2) | Valuta | Stödmottagarens namn och adress |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1

Följande upplysningar önskas om beloppet för det olagliga statliga stöd som har betalats till stödmottagaren:

Datum (1)

Stödbelopp (2)

Valuta

Stödmottagarens namn och adress

Anmärkningar:

| 1.2 | Redogör noggrant för hur räntan skall beräknas på det belopp som kommer att krävas tillbaka. |
| --- | --- |

1.2

Redogör noggrant för hur räntan skall beräknas på det belopp som kommer att krävas tillbaka.

2.   PLANERADE OCH REDAN VIDTAGNA ÅTGÄRDER FÖR ATT KRÄVA TILLBAKA STÖDET

| 2.1 | Redogör noggrant för vilka åtgärder som planeras och vad som redan har vidtagits för att säkra att stödet betalas tillbaka snabbt och effektivt. Ange också den rättsliga grunden för de vidtagna eller planerade åtgärderna, där så är relevant. |
| --- | --- |

2.1

Redogör noggrant för vilka åtgärder som planeras och vad som redan har vidtagits för att säkra att stödet betalas tillbaka snabbt och effektivt. Ange också den rättsliga grunden för de vidtagna eller planerade åtgärderna, där så är relevant.

| 2.2 | När kommer återbetalningen att vara genomförd? |
| --- | --- |

2.2

När kommer återbetalningen att vara genomförd?

3.   REDAN ÅTERKRÄVDA BELOPP

| 3.1 | Lämna följande upplysningar om de stödbelopp som redan har krävts tillbaka från stödmottagaren:








  Datum (3) | Återkrävt belopp | Valuta | Stödmottagarens namn och adress |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1

Lämna följande upplysningar om de stödbelopp som redan har krävts tillbaka från stödmottagaren:

Datum (3)

Återkrävt belopp

Valuta

Stödmottagarens namn och adress

| 3.2 | Bifoga handlingar som styrker att de belopp som anges i tabellen vid punkt 3.1 har betalats tillbaka. |
| --- | --- |

3.2

Bifoga handlingar som styrker att de belopp som anges i tabellen vid punkt 3.1 har betalats tillbaka.

---

(1)  Datum då stödet (eller delbetalningar) ställdes till stödmottagarens förfogande.

(2)  Stödbelopp som ställts till stödmottagarens förfogande (i bruttobidragsekvivalenter).

(3)  Återbetalningsdatum.

---

| 23.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 85/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 85/22

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 5 juli 2005

om den stödordning som Italien avser införa för skydd av bergamott och produkter som framställts av bergamott i Kalabrien

[delgivet med nr K(2005) 1814]

(Endast den italienska texten är giltig)

(2006/218/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

efter att i enlighet med nämnda artikel ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 20 januari 2000 (registrerad den 25 januari 2000) meddelade Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen i enlighet med artikel 88.3 i fördraget kommissionen ett förslag till lag om normer för skydd av bergamott och produkter som framställts av bergamott. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 20 januari 2000 (registrerad den 25 januari 2000) meddelade Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen i enlighet med artikel 88.3 i fördraget kommissionen ett förslag till lag om normer för skydd av bergamott och produkter som framställts av bergamott.

| (2) | Genom en skrivelse av den 14 mars 2000 bad kommissionen de italienska myndigheterna om kompletterande uppgifter rörande de stöd som föreskrivs i ovannämnda lagförslag. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 14 mars 2000 bad kommissionen de italienska myndigheterna om kompletterande uppgifter rörande de stöd som föreskrivs i ovannämnda lagförslag.

| (3) | Genom en skrivelse av den 15 mars 2000 (registrerad den 28 mars 2000) meddelade Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen kommissionen ett utdrag ur Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana som visade att ovannämnda lagförslag hade offentliggjorts som lag nr 39 av den 25 februari 2000 (nedan kallad ”lag nr 39”) tillsammans med en not från de italienska myndigheterna där man angav att de planerade stöden endast kan beviljas efter godkännande av kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 15 mars 2000 (registrerad den 28 mars 2000) meddelade Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen kommissionen ett utdrag ur Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana som visade att ovannämnda lagförslag hade offentliggjorts som lag nr 39 av den 25 februari 2000 (nedan kallad ”lag nr 39”) tillsammans med en not från de italienska myndigheterna där man angav att de planerade stöden endast kan beviljas efter godkännande av kommissionen.

| (4) | Genom en skrivelse av den 5 juni 2000 (registrerad den 9 juni 2000) meddelade Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen kommissionen de kompletterande uppgifter från de italienska myndigheterna som kommissionen begärt i skrivelsen av den 14 mars 2000. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 5 juni 2000 (registrerad den 9 juni 2000) meddelade Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen kommissionen de kompletterande uppgifter från de italienska myndigheterna som kommissionen begärt i skrivelsen av den 14 mars 2000.

| (5) | Efter en granskning av dessa uppgifter begärde kommissionen i en skrivelse av den 28 juni 2000 nya uppgifter från de italienska myndigheterna. |
| --- | --- |

(5)

Efter en granskning av dessa uppgifter begärde kommissionen i en skrivelse av den 28 juni 2000 nya uppgifter från de italienska myndigheterna.

| (6) | Genom en skrivelse av den 17 juni 2000 (registrerad den 25 juli 2000) meddelade Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen kommissionen de italienska myndigheternas svar på nämnda skrivelse av den 28 juni 2000. |
| --- | --- |

(6)

Genom en skrivelse av den 17 juni 2000 (registrerad den 25 juli 2000) meddelade Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen kommissionen de italienska myndigheternas svar på nämnda skrivelse av den 28 juni 2000.

| (7) | Genom en skrivelse av den 6 oktober 2000 informerade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget i fråga om de stöd som föreskrivs i lag nr 39 (själva beslutet fattades av kommissionen vid dess sammanträde den 20 september 2000). |
| --- | --- |

(7)

Genom en skrivelse av den 6 oktober 2000 informerade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget i fråga om de stöd som föreskrivs i lag nr 39 (själva beslutet fattades av kommissionen vid dess sammanträde den 20 september 2000).

| (8) | Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning
   (1). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stöden i fråga. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning
   (1). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stöden i fråga.

| (9) | Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter.

II.   BESKRIVNING

| (10) | I artikel 4 i lag 39 föreskrivs att stöden skall beviljas på grundval av odlade arealer och faktiskt levererade kvantiteter bergamott för jordbruksföretag, enskilda eller sammanslutna jordbrukare eller andra personer som odlar bergamott. Bestämmelser och förfaranden för beviljandet skall fastställas av jord- och skogbruksministeriet, efter samråd med regionen Kalabrien, bergamottkonsortiet, de mest representativa branschorganisationerna, försöksstationen för essenser och produkter som utvinns ur citrusfrukter i Reggio Calabria samt försöksinstitutet för citrusfrukter i Acireale. Den föreslagna budgeten för finansieringen av stöden är 2 miljarder italienska lire (1 032 914 euro). |
| --- | --- |

(10)

I artikel 4 i lag 39 föreskrivs att stöden skall beviljas på grundval av odlade arealer och faktiskt levererade kvantiteter bergamott för jordbruksföretag, enskilda eller sammanslutna jordbrukare eller andra personer som odlar bergamott. Bestämmelser och förfaranden för beviljandet skall fastställas av jord- och skogbruksministeriet, efter samråd med regionen Kalabrien, bergamottkonsortiet, de mest representativa branschorganisationerna, försöksstationen för essenser och produkter som utvinns ur citrusfrukter i Reggio Calabria samt försöksinstitutet för citrusfrukter i Acireale. Den föreslagna budgeten för finansieringen av stöden är 2 miljarder italienska lire (1 032 914 euro).

| (11) | I artikel 6.1 och 6.2 i lag nr 39 föreskrivs stöd för genomförande av planer inriktade på






  a) | bergamottodlingarnas spridning genom att de ersätter andra citrussorter, |
| --- | --- | --- |

(11)

I artikel 6.1 och 6.2 i lag nr 39 föreskrivs stöd för genomförande av planer inriktade på

a)

bergamottodlingarnas spridning genom att de ersätter andra citrussorter,

| b) | gallring samt ympning med eller utan gallring, |
| --- | --- |

b)

gallring samt ympning med eller utan gallring,

| c) | utveckling av plantskolor och mekanisering av jordbruksföretagen, |
| --- | --- |

c)

utveckling av plantskolor och mekanisering av jordbruksföretagen,

| d) | uppförande av jordbruksbyggnader, |
| --- | --- |

d)

uppförande av jordbruksbyggnader,

| e) | genomförande av mindre och medelstora infrastrukturarbeten för att minska produktionskostnaderna och främja återupptagandet av denna odlingsform, |
| --- | --- |

e)

genomförande av mindre och medelstora infrastrukturarbeten för att minska produktionskostnaderna och främja återupptagandet av denna odlingsform,

| f) | uppförande av bearbetnings- och saluföringsanläggningar, |
| --- | --- |

f)

uppförande av bearbetnings- och saluföringsanläggningar,

| g) | genomförande av studier och forskning samt erbjudande av tekniskt stöd, |
| --- | --- |

g)

genomförande av studier och forskning samt erbjudande av tekniskt stöd,

| h) | genomförande av säljfrämjande åtgärder inom handelssektorn. |
| --- | --- |

h)

genomförande av säljfrämjande åtgärder inom handelssektorn.

| (12) | De berörda planerna kan läggas fram av bergamottkonsortiet, av kommuner belägna i områden som tas upp registret över arealer som odlas med bergamott samt av enskilda eller sammanslutna jordbrukare i samma områden. |
| --- | --- |

(12)

De berörda planerna kan läggas fram av bergamottkonsortiet, av kommuner belägna i områden som tas upp registret över arealer som odlas med bergamott samt av enskilda eller sammanslutna jordbrukare i samma områden.

| (13) | Stöden som beviljas i form av kapitalbidrag får uppgå till 75 % av de stödberättigande kostnaderna, inom ramen för ett totalbidrag på 6 miljarder lire (3 098 742 euro) för 2000 och 3 miljarder lire (1 549 371 euro) per år under perioden 2001–2004. |
| --- | --- |

(13)

Stöden som beviljas i form av kapitalbidrag får uppgå till 75 % av de stödberättigande kostnaderna, inom ramen för ett totalbidrag på 6 miljarder lire (3 098 742 euro) för 2000 och 3 miljarder lire (1 549 371 euro) per år under perioden 2001–2004.

| (14) | I artikel 6.3 i lag nr 39 föreskrivs också stöd för genomförande av planer för elektrifiering och restaurering av kommunala vägar och småvägar, vilka läggs fram av kommuner där det finns vägar som utnyttjas av företag som odlar bergamott och vilka syftar till att göra dessa vägar mer framkomliga och främja mekaniseringen. |
| --- | --- |

(14)

I artikel 6.3 i lag nr 39 föreskrivs också stöd för genomförande av planer för elektrifiering och restaurering av kommunala vägar och småvägar, vilka läggs fram av kommuner där det finns vägar som utnyttjas av företag som odlar bergamott och vilka syftar till att göra dessa vägar mer framkomliga och främja mekaniseringen.

| (15) | Den budget som föreslagits för finansieringen av dessa stöd uppgår till 4 miljarder lire (2 065 828 euro) för 2000 och 2 miljarder lire (1 032 914 euro) per år under perioden 2001–2004. |
| --- | --- |

(15)

Den budget som föreslagits för finansieringen av dessa stöd uppgår till 4 miljarder lire (2 065 828 euro) för 2000 och 2 miljarder lire (1 032 914 euro) per år under perioden 2001–2004.

III.   INLEDANDE AV FÖRFARANDET I ARTIKEL 88.2 I FÖRDRAGET

| (16) | Kommissionen har inlett förfarandet i artikel 88.2 i fördraget eftersom den tvivlade på stödets förenlighet med den gemensamma marknaden. Tvivlet gällde nedanstående punkter. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen har inlett förfarandet i artikel 88.2 i fördraget eftersom den tvivlade på stödets förenlighet med den gemensamma marknaden. Tvivlet gällde nedanstående punkter.

| (17) | En allmän orsak är att de italienska myndigheterna i stället för att svara på de uttryckliga frågor som ställts angav att de enda åtgärder som kan få stöd är åtgärder som föreskrivs i det regionala operativa programmet i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (2), efter det att de godkänts av gemenskapsorganen. Vid den tidpunkt då de lämnade dessa uppgifter pågick fortfarande granskningen av det berörda programmet, och det var omöjligt att förutse hur det definitivt godkända innehållet skulle komma att se ut. |
| --- | --- |

(17)

En allmän orsak är att de italienska myndigheterna i stället för att svara på de uttryckliga frågor som ställts angav att de enda åtgärder som kan få stöd är åtgärder som föreskrivs i det regionala operativa programmet i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (2), efter det att de godkänts av gemenskapsorganen. Vid den tidpunkt då de lämnade dessa uppgifter pågick fortfarande granskningen av det berörda programmet, och det var omöjligt att förutse hur det definitivt godkända innehållet skulle komma att se ut.

| (18) | I fråga om artikel 4 gäller tvivlet följande:






  a) | Stödet till förmån för levererade kvantiteter bergamott framstod som ett driftsstöd som är oförenligt med den gemensamma marknaden, vilket för övrigt anges i punkt 3.5 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn (3). De italienska myndigheterna förband sig aldrig uttryckligen att dra in stödet, trots kommissionens begäran i sin skrivelse av den 14 mars 2000 (se det svar som avses i skäl 17). |
| --- | --- | --- |

(18)

I fråga om artikel 4 gäller tvivlet följande:

a)

Stödet till förmån för levererade kvantiteter bergamott framstod som ett driftsstöd som är oförenligt med den gemensamma marknaden, vilket för övrigt anges i punkt 3.5 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn (3). De italienska myndigheterna förband sig aldrig uttryckligen att dra in stödet, trots kommissionens begäran i sin skrivelse av den 14 mars 2000 (se det svar som avses i skäl 17).

| b) | Stödet som skulle beviljas på grundval av odlade arealer lades fram som åtgärder för miljövänligt jordbruk. De italienska myndigheterna hade emellertid inte lämnat några uppgifter som kunde garantera iakttagandet av artiklarna 22, 23 och 24 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar (4), artiklarna 12–20 i kommissionens förordning (EG) nr 1750/1999 av den 23 juli 1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden (5) samt punkt 5.3 i jordbruksriktlinjerna. |
| --- | --- |

b)

Stödet som skulle beviljas på grundval av odlade arealer lades fram som åtgärder för miljövänligt jordbruk. De italienska myndigheterna hade emellertid inte lämnat några uppgifter som kunde garantera iakttagandet av artiklarna 22, 23 och 24 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar (4), artiklarna 12–20 i kommissionens förordning (EG) nr 1750/1999 av den 23 juli 1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden (5) samt punkt 5.3 i jordbruksriktlinjerna.

| (19) | I fråga om artikel 6.1 och 6.2 gäller tvivlet följande:






  a) | Eftersom det inte finns några exakta uppgifter om de stödberättigande utgifternas art kunde vissa stöd utgöra driftstöd. |
| --- | --- | --- |

(19)

I fråga om artikel 6.1 och 6.2 gäller tvivlet följande:

a)

Eftersom det inte finns några exakta uppgifter om de stödberättigande utgifternas art kunde vissa stöd utgöra driftstöd.

| b) | Den planerade stödsatsen på 75 % var för hög för åtgärder som rör produktion av bergamott. Dessutom fanns det inga uppgifter som visade att bestämmelserna i punkt 4.1 i riktlinjerna rörande företagens bärkraft eller avsättningsmöjligheterna på marknaden iakttagits. |
| --- | --- |

b)

Den planerade stödsatsen på 75 % var för hög för åtgärder som rör produktion av bergamott. Dessutom fanns det inga uppgifter som visade att bestämmelserna i punkt 4.1 i riktlinjerna rörande företagens bärkraft eller avsättningsmöjligheterna på marknaden iakttagits.

| c) | Den infrastruktur som nämndes var inte tydligt beskriven: delar av den kunde vara av intresse för enskilda företag och omfattas av bestämmelserna i punkt 4.1 i riktlinjerna, där de föreskrivna stödsatserna ligger under 75 %. |
| --- | --- |

c)

Den infrastruktur som nämndes var inte tydligt beskriven: delar av den kunde vara av intresse för enskilda företag och omfattas av bestämmelserna i punkt 4.1 i riktlinjerna, där de föreskrivna stödsatserna ligger under 75 %.

| d) | När det gäller bearbetning av bergamott och saluföring av den olja som utvinns (produkter utanför bilaga I), fanns det inga uppgifter som styrkte att stödsatserna och övriga bestämmelser enligt riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål (6) och riktlinjerna för statligt stöd till små och medelstora företag (7) iakttagits. |
| --- | --- |

d)

När det gäller bearbetning av bergamott och saluföring av den olja som utvinns (produkter utanför bilaga I), fanns det inga uppgifter som styrkte att stödsatserna och övriga bestämmelser enligt riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål (6) och riktlinjerna för statligt stöd till små och medelstora företag (7) iakttagits.

| e) | När det gäller forskning och tekniskt stöd fanns det inget som styrkte att punkterna 13 och 14 i riktlinjerna följts, och inte heller att gemenskapens ramar för statligt stöd till forskning och utveckling (8), ändrade genom kommissionens meddelande av 1998 (9), iakttagits (stödsatsen på 75 % kunde vara för hög om vissa villkor enligt dessa texter inte var uppfyllda). |
| --- | --- |

e)

När det gäller forskning och tekniskt stöd fanns det inget som styrkte att punkterna 13 och 14 i riktlinjerna följts, och inte heller att gemenskapens ramar för statligt stöd till forskning och utveckling (8), ändrade genom kommissionens meddelande av 1998 (9), iakttagits (stödsatsen på 75 % kunde vara för hög om vissa villkor enligt dessa texter inte var uppfyllda).

| f) | När det gäller säljfrämjande åtgärder för bergamottolja (produkt utanför bilaga I) fanns det inga uppgifter som styrkte att relevanta bestämmelser i riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål följts. |
| --- | --- |

f)

När det gäller säljfrämjande åtgärder för bergamottolja (produkt utanför bilaga I) fanns det inga uppgifter som styrkte att relevanta bestämmelser i riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål följts.

| (20) | När det gäller artikel 6.3 har de italienska myndigheterna inte lämnat några uppgifter om den planerade stödsatsen och inte heller om stödens tillgänglighet, trots kommissionens begäran om uppgifter rörande detta i sin skrivelse av den 14 mars 2000. |
| --- | --- |

(20)

När det gäller artikel 6.3 har de italienska myndigheterna inte lämnat några uppgifter om den planerade stödsatsen och inte heller om stödens tillgänglighet, trots kommissionens begäran om uppgifter rörande detta i sin skrivelse av den 14 mars 2000.

IV.   DE ITALIENSKA MYNDIGHETERNAS SYNPUNKTER

| (21) | Genom en skrivelse av den 26 oktober 2000 (registrerad den 27 oktober 2000) vidarebefordrade Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen en skrivelse från de italienska myndigheterna till kommissionen, i vilken dessa, till svar på skrivelsen av den 6 oktober 2000 rörande inledandet av förfarandet i artikel 88.2 i fördraget, uppger att de avbrutit beviljandet av finansiering i enlighet med lag nr 39. |
| --- | --- |

(21)

Genom en skrivelse av den 26 oktober 2000 (registrerad den 27 oktober 2000) vidarebefordrade Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen en skrivelse från de italienska myndigheterna till kommissionen, i vilken dessa, till svar på skrivelsen av den 6 oktober 2000 rörande inledandet av förfarandet i artikel 88.2 i fördraget, uppger att de avbrutit beviljandet av finansiering i enlighet med lag nr 39.

| (22) | Genom en skrivelse av den 29 november 2000 (registrerad den 30 november 2000) vidarebefordrade Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen en skrivelse från de italienska myndigheterna till kommissionen innehållande deras svar på kommissionens synpunkter i samband med inledandet av förfarandet. |
| --- | --- |

(22)

Genom en skrivelse av den 29 november 2000 (registrerad den 30 november 2000) vidarebefordrade Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen en skrivelse från de italienska myndigheterna till kommissionen innehållande deras svar på kommissionens synpunkter i samband med inledandet av förfarandet.

| (23) | Genom en skrivelse av den 14 februari 2001 (registrerad den 19 februari 2001) vidarebefordrade Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen en skrivelse från de italienska myndigheterna till kommissionen i vilka dessa kompletterar det svar som avses i skäl 22. |
| --- | --- |

(23)

Genom en skrivelse av den 14 februari 2001 (registrerad den 19 februari 2001) vidarebefordrade Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen en skrivelse från de italienska myndigheterna till kommissionen i vilka dessa kompletterar det svar som avses i skäl 22.

| (24) | Genom en skrivelse av den 21 september 2001 (registrerad den 24 september 2001) meddelade Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen kommissionen ett nytt komplement till de italienska myndigheternas svar. |
| --- | --- |

(24)

Genom en skrivelse av den 21 september 2001 (registrerad den 24 september 2001) meddelade Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen kommissionen ett nytt komplement till de italienska myndigheternas svar.

| (25) | Genom en skrivelse av den 23 april 2002 (registrerad den 25 april 2002) meddelade Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen kommissionen ett utkast till dekret rörande tillämpningsföreskrifter till lag nr 39, i vilket hänsyn tagits till de uppgifter som de italienska myndigheterna lämnat i sina svarsskrivelser enligt skälen 22–24. |
| --- | --- |

(25)

Genom en skrivelse av den 23 april 2002 (registrerad den 25 april 2002) meddelade Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen kommissionen ett utkast till dekret rörande tillämpningsföreskrifter till lag nr 39, i vilket hänsyn tagits till de uppgifter som de italienska myndigheterna lämnat i sina svarsskrivelser enligt skälen 22–24.

| (26) | Genom en skrivelse av den 5 november 2003 (registrerad den 7 november 2003) vidarebefordrade de italienska myndigheterna en skrivelse från de italienska myndigheterna till kommissionen, i vilken dessa uttryckligen angav att de med hänsyn till den tid som gått sedan de skickat sin senaste skrivelse hade haft anledning att tro att kommissionen genom sin tystnad gav sitt samtycke till den lagstiftning som ändrats på grundval av kommissionens synpunkter. |
| --- | --- |

(26)

Genom en skrivelse av den 5 november 2003 (registrerad den 7 november 2003) vidarebefordrade de italienska myndigheterna en skrivelse från de italienska myndigheterna till kommissionen, i vilken dessa uttryckligen angav att de med hänsyn till den tid som gått sedan de skickat sin senaste skrivelse hade haft anledning att tro att kommissionen genom sin tystnad gav sitt samtycke till den lagstiftning som ändrats på grundval av kommissionens synpunkter.

| (27) | I en skrivelse av den 26 november 2003 upplyste kommissionen de italienska myndigheterna om att denna strategi endast kan följas för anmälda stödåtgärder och inte för ärenden som omfattas av förfarandet i artikel 88.2 i fördraget, men att de, om de så önskade, kunde be kommissionen att fatta ett beslut inom två månader, i enlighet med artikel 7.7 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 (numera artikel 88) i EG-fördraget (10). Kommissionens enheter hade också angivit att de efter att ha mottagit denna begäran skulle komma att anta ett beslut inom den föreskrivna tiden, i enlighet med ovannämnda bestämmelser. |
| --- | --- |

(27)

I en skrivelse av den 26 november 2003 upplyste kommissionen de italienska myndigheterna om att denna strategi endast kan följas för anmälda stödåtgärder och inte för ärenden som omfattas av förfarandet i artikel 88.2 i fördraget, men att de, om de så önskade, kunde be kommissionen att fatta ett beslut inom två månader, i enlighet med artikel 7.7 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 (numera artikel 88) i EG-fördraget (10). Kommissionens enheter hade också angivit att de efter att ha mottagit denna begäran skulle komma att anta ett beslut inom den föreskrivna tiden, i enlighet med ovannämnda bestämmelser.

| (28) | Genom en skrivelse av den 6 maj 2005 (registrerad den 11 maj 2005) vidarebefordrade Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen en skrivelse från de italienska myndigheterna till kommissionen, i vilken dessa med stöd av bestämmelserna i nämnda artikel 7.7 i förordning (EG) nr 659/1999 uppmanar kommissionen att anta ett slutgiltigt beslut inom två månader. Kommissionen kommer att fatta sitt beslut på grundval av de uppgifter som står till dess förfogande, i enlighet med nämnda bestämmelser. |
| --- | --- |

(28)

Genom en skrivelse av den 6 maj 2005 (registrerad den 11 maj 2005) vidarebefordrade Italiens ständiga representation vid Europeiska unionen en skrivelse från de italienska myndigheterna till kommissionen, i vilken dessa med stöd av bestämmelserna i nämnda artikel 7.7 i förordning (EG) nr 659/1999 uppmanar kommissionen att anta ett slutgiltigt beslut inom två månader. Kommissionen kommer att fatta sitt beslut på grundval av de uppgifter som står till dess förfogande, i enlighet med nämnda bestämmelser.

| (29) | I artikel 2 i utkastet föreskrivs beviljande av stöd till investeringar i jordbruksföretag. Stödsatser och villkor för beviljande av stöd:








  Utgifter | Mindre gynnade områden (11) | Andra områden (12) | Specifikationer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | Byggnation, förvärv (*) eller modernisering av fast egendom |

(29)

I artikel 2 i utkastet föreskrivs beviljande av stöd till investeringar i jordbruksföretag. Stödsatser och villkor för beviljande av stöd:

Utgifter

Mindre gynnade områden (11)

Andra områden (12)

Specifikationer

—

Byggnation, förvärv (*) eller modernisering av fast egendom

50 %

40 %

| (*) | Beräkning på grundval av värdet av fast egendom, minus startkostnader |
| --- | --- |

(*)

Beräkning på grundval av värdet av fast egendom, minus startkostnader

| — | Maskiner och utrustning, inklusive dataprogram |
| --- | --- |

—

Maskiner och utrustning, inklusive dataprogram

50 %

40 %

för begagnad materiel, se (14)

| — | Allmänna kostnader (kostnader för arkitekter, ingenjörer och konsulter, genomförbarhetsstudier, förvärv av patent och licenser) |
| --- | --- |

—

Allmänna kostnader (kostnader för arkitekter, ingenjörer och konsulter, genomförbarhetsstudier, förvärv av patent och licenser)

50 %

40 %

12 % av de totala projektkostnaderna

| — | Investeringar för att bevara det traditionella landskapet (13) |
| --- | --- |

—

Investeringar för att bevara det traditionella landskapet (13)

upp till 75 %

upp till 60 %

utan ökning av produktionskapaciteten

50 % + 100 % av extra kostnader

40 % + 100 % av extra kostnader

med ökning av produktionskapaciteten (15)

| (30) | De enda som är berättigade till stöd är enskilda jordbruksföretag eller sammanslutningar av jordbruksföretag






  — | som anses lönsamma när nettoinkomsterna per arbetsenhet minst uppgår till 60 % av den referensinkomst som fastställts av ISTAT, i enlighet med bestämmelserna i det regionala operativa programmet för Kalabrien, |
| --- | --- | --- |

(30)

De enda som är berättigade till stöd är enskilda jordbruksföretag eller sammanslutningar av jordbruksföretag

—

som anses lönsamma när nettoinkomsterna per arbetsenhet minst uppgår till 60 % av den referensinkomst som fastställts av ISTAT, i enlighet med bestämmelserna i det regionala operativa programmet för Kalabrien,

| — | som uppfyller gemenskapens minimikrav för miljö, hygien och djurskydd, |
| --- | --- |

—

som uppfyller gemenskapens minimikrav för miljö, hygien och djurskydd,

| — | vars huvudansvariga har den yrkesmässiga kompetens och de kunskaper som krävs, |
| --- | --- |

—

vars huvudansvariga har den yrkesmässiga kompetens och de kunskaper som krävs,

| — | som förbinder sig att utnyttja investeringar för de syften som föreskrivs i utkastet till dekret under tio år för fast egendom och fem år för lös egendom. |
| --- | --- |

—

som förbinder sig att utnyttja investeringar för de syften som föreskrivs i utkastet till dekret under tio år för fast egendom och fem år för lös egendom.

| (31) | Investeringar som inte berättigar till stöd är investeringar för att öka produktionen av produkter som saknar avsättningsmöjligheter på marknaden, eller investeringar som innebär överskridande av eventuella produktionsrestriktioner eller av sådana begränsningar av gemenskapsstödet som föreskrivs inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaderna. |
| --- | --- |

(31)

Investeringar som inte berättigar till stöd är investeringar för att öka produktionen av produkter som saknar avsättningsmöjligheter på marknaden, eller investeringar som innebär överskridande av eventuella produktionsrestriktioner eller av sådana begränsningar av gemenskapsstödet som föreskrivs inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaderna.

| (32) | I artikel 3 i dekretet föreskrivs beviljande av stöd för investeringar i bearbetnings- eller saluföringssektorn. Stödsatser och villkor för beviljande av stöd:






  Bidragsberättigande kostnader | Maximal stödsats |
| --- | --- | --- |
| — | Byggnation, förvärv (16) eller modernisering av fast egendom |

(32)

I artikel 3 i dekretet föreskrivs beviljande av stöd för investeringar i bearbetnings- eller saluföringssektorn. Stödsatser och villkor för beviljande av stöd:

Bidragsberättigande kostnader

Maximal stödsats

—

Byggnation, förvärv (16) eller modernisering av fast egendom

50 %

| — | Maskiner och utrustning, inklusive dataprogram (17) |
| --- | --- |

—

Maskiner och utrustning, inklusive dataprogram (17)

50 %

| — | Allmänna kostnader (kostnader för arkitekter, ingenjörer och konsulter, genomförbarhetsstudier, förvärv av patent och licenser) |
| --- | --- |

—

Allmänna kostnader (kostnader för arkitekter, ingenjörer och konsulter, genomförbarhetsstudier, förvärv av patent och licenser)

50 %

| (33) | Som stödberättigade räknas endast företag inom bearbetning och saluföring






  — | vars lönsamhet kan styrkas genom att avkastningen på investeringar (företagsinkomsterna i förhållande till investerat kapital) är lika med avkastningen på investeringar inom varje verksamhetssektion (för nya företag skall lönsamheten styrkas vid den tidpunkt då verksamheten kan ske på vanliga premisser, i enlighet med det regionala operativa programmet för Kalabrien), |
| --- | --- | --- |

(33)

Som stödberättigade räknas endast företag inom bearbetning och saluföring

—

vars lönsamhet kan styrkas genom att avkastningen på investeringar (företagsinkomsterna i förhållande till investerat kapital) är lika med avkastningen på investeringar inom varje verksamhetssektion (för nya företag skall lönsamheten styrkas vid den tidpunkt då verksamheten kan ske på vanliga premisser, i enlighet med det regionala operativa programmet för Kalabrien),

| — | som kan uppfylla gemenskapens minimikrav för miljö, hygien och djurskydd, |
| --- | --- |

—

som kan uppfylla gemenskapens minimikrav för miljö, hygien och djurskydd,

| — | som, genom leveransavtal på minst tre år från och med det datum då investeringarna verkställdes, kan garantera ekonomisk avkastning för basproducenterna, |
| --- | --- |

—

som, genom leveransavtal på minst tre år från och med det datum då investeringarna verkställdes, kan garantera ekonomisk avkastning för basproducenterna,

| — | som förbinder sig att garantera att investeringarna kommer att användas för de föreskrivna ändamålen under tio år för investeringar i fast egendom, och under fem år för övriga investeringar. |
| --- | --- |

—

som förbinder sig att garantera att investeringarna kommer att användas för de föreskrivna ändamålen under tio år för investeringar i fast egendom, och under fem år för övriga investeringar.

| (34) | Om stödmottagarna själva är producenter, skall minst 60 % av råvarorna komma utifrån. |
| --- | --- |

(34)

Om stödmottagarna själva är producenter, skall minst 60 % av råvarorna komma utifrån.

| (35) | Följande får inte omfattas av stöd:






  — | Investeringar som syftar till att öka produktionen av produkter för vilka det inte finns någon avsättning på marknaden eller som strider mot eventuella produktionsrestriktioner eller begränsningar av gemenskapsstödet inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaderna. |
| --- | --- | --- |

(35)

Följande får inte omfattas av stöd:

—

Investeringar som syftar till att öka produktionen av produkter för vilka det inte finns någon avsättning på marknaden eller som strider mot eventuella produktionsrestriktioner eller begränsningar av gemenskapsstödet inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaderna.

| — | Investeringar inom detaljhandeln. |
| --- | --- |

—

Investeringar inom detaljhandeln.

| (36) | I artikel 4 i utkastet till dekret föreskrivs bestämmelser rörande införande och upprätthållande av metoder för ekologiskt jordbruk, inom ramen för de villkor som fastställs i det regionala operativa programmet för Kalabrien, som godkänts av kommissionen (18). I beslutet föreskrivs att beviljande av stöd får ske på följande villkor:






  — | Att det har slutits ett avtal med regionen, med föreskrifter om tillämpning av ekologiska jordbruksmetoder på hela den årligen odlade arealen, samt att det kommer att föras register i enlighet med rådets förordningar (EEG) nr 2092/91 (19) och (EG) nr 1804/1999 (20). |
| --- | --- | --- |

(36)

I artikel 4 i utkastet till dekret föreskrivs bestämmelser rörande införande och upprätthållande av metoder för ekologiskt jordbruk, inom ramen för de villkor som fastställs i det regionala operativa programmet för Kalabrien, som godkänts av kommissionen (18). I beslutet föreskrivs att beviljande av stöd får ske på följande villkor:

—

Att det har slutits ett avtal med regionen, med föreskrifter om tillämpning av ekologiska jordbruksmetoder på hela den årligen odlade arealen, samt att det kommer att föras register i enlighet med rådets förordningar (EEG) nr 2092/91 (19) och (EG) nr 1804/1999 (20).

| — | Att stödmottagaren är skyldig att tillämpa god jordbrukshävd på de arealer och för de grödor som inte täcks av ovannämnda avtal. |
| --- | --- |

—

Att stödmottagaren är skyldig att tillämpa god jordbrukshävd på de arealer och för de grödor som inte täcks av ovannämnda avtal.

| (37) | Det ekonomiska anslag som föreskrivs inom ramen för denna åtgärd tas ur resurser som är tillgängliga inom det regionala operativa programmet för Kalabrien. |
| --- | --- |

(37)

Det ekonomiska anslag som föreskrivs inom ramen för denna åtgärd tas ur resurser som är tillgängliga inom det regionala operativa programmet för Kalabrien.

| (38) | I artikel 5 i utkastet föreskrivs beviljande av stöd till nya konsortier och sammanslutningar som företräder bergamottproducenter som, under iakttagande av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn, önskar bedriva verksamhet inom ramen för den kvalitetsproduktion som föreskrivs i rådets förordningar (EEG) nr 2081/92 (21) och (EEG) nr 2092/91. Dessa konsortier och sammanslutningar kan också få stöd för införande av kvalitetssystem och för certifiering av produkter med skyddad ursprungsbeteckning (SUB) och ekologiska produkter. |
| --- | --- |

(38)

I artikel 5 i utkastet föreskrivs beviljande av stöd till nya konsortier och sammanslutningar som företräder bergamottproducenter som, under iakttagande av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn, önskar bedriva verksamhet inom ramen för den kvalitetsproduktion som föreskrivs i rådets förordningar (EEG) nr 2081/92 (21) och (EEG) nr 2092/91. Dessa konsortier och sammanslutningar kan också få stöd för införande av kvalitetssystem och för certifiering av produkter med skyddad ursprungsbeteckning (SUB) och ekologiska produkter.

| (39) | De bestämmelser för beviljande av startstöd och stöd för utvidgad verksamhet som avses i skäl 38 är följande:






  Start eller utvidgad verksamhet (22)Bidragsberättigande kostnader | Maximal stödsats |
| --- | --- | --- |
| — | Hyra för lokaler (23) |

(39)

De bestämmelser för beviljande av startstöd och stöd för utvidgad verksamhet som avses i skäl 38 är följande:

Start eller utvidgad verksamhet (22)Bidragsberättigande kostnader

Maximal stödsats

—

Hyra för lokaler (23)

| — | Inköp av kontorsutrustning (inklusive datormateriel) |
| --- | --- |

—

Inköp av kontorsutrustning (inklusive datormateriel)

| — | Personalkostnader |
| --- | --- |

—

Personalkostnader

| — | Driftskostnader |
| --- | --- |

—

Driftskostnader

| — | Administrativa kostnader |
| --- | --- |

—

Administrativa kostnader

Stöd beviljas under högst fem år. Stödet får inte överstiga 100 % av utgifterna det första året, och sjunker sedan med 20 % per år

| (40) | De bestämmelser för beviljande av stöd för införande av kvalitetssystem och certifiering av SUB-produkter och ekologiska produkter som avses i skäl 38 är följande:






  Bidragsberättigande kostnader | Maximal stödsats |
| --- | --- | --- |
| ISO- och HACCP-standarder Kostnader knutna till införandet av normer och standarder för kvalitetssäkring och av system för miljörevision. Utbildning kommer att ges personer som skall tilllämpa dessa normer. | 100 % av attesterade utgifter (det totala stödbeloppet får inte överstiga 100 000 euro per stödmottagare och treårsperiod (24) |
| Införande av system för kontroll och certifiering av kvalitetssystem (förordningarna (EEG) nr 2081/92 (EEG) nr och 2092/91) | 100 % av de attesterade utgifterna för det första året, sedan en minskning med ca 16,7 % år fram till dess att hela stödet betalats ut (efter sex år) |
| Täckning av avgifter som tas ut av erkända certifieringsorgan för inledande certifiering av system för kvalitetssäkring och liknande | 100 % av de attesterade utgifterna för det första året, sedan en minskning med ca 16,7 % år fram till dess att hela stödet betalats ut (efter sex år) |
| Kontroll och certifiering av ekologiska jordbruksmetoder | 100 % av attesterade utgifter |

(40)

De bestämmelser för beviljande av stöd för införande av kvalitetssystem och certifiering av SUB-produkter och ekologiska produkter som avses i skäl 38 är följande:

Bidragsberättigande kostnader

Maximal stödsats

ISO- och HACCP-standarder Kostnader knutna till införandet av normer och standarder för kvalitetssäkring och av system för miljörevision. Utbildning kommer att ges personer som skall tilllämpa dessa normer.

100 % av attesterade utgifter (det totala stödbeloppet får inte överstiga 100 000 euro per stödmottagare och treårsperiod (24)

Införande av system för kontroll och certifiering av kvalitetssystem (förordningarna (EEG) nr 2081/92 (EEG) nr och 2092/91)

100 % av de attesterade utgifterna för det första året, sedan en minskning med ca 16,7 % år fram till dess att hela stödet betalats ut (efter sex år)

Täckning av avgifter som tas ut av erkända certifieringsorgan för inledande certifiering av system för kvalitetssäkring och liknande

100 % av de attesterade utgifterna för det första året, sedan en minskning med ca 16,7 % år fram till dess att hela stödet betalats ut (efter sex år)

Kontroll och certifiering av ekologiska jordbruksmetoder

100 % av attesterade utgifter

| (41) | I artikel 6 i utkastet föreskrivs stöd för reparation av kommunala och lokala vägar (för att göra dem framkomliga för jordbruksföretagens maskiner), samt för elektrifiering av odlingsområdena. |
| --- | --- |

(41)

I artikel 6 i utkastet föreskrivs stöd för reparation av kommunala och lokala vägar (för att göra dem framkomliga för jordbruksföretagens maskiner), samt för elektrifiering av odlingsområdena.

| (42) | De stödbestämmelser som avses i skäl 41 är följande:






  Typ av investering och stödmottagare | Maximal stödsats |
| --- | --- | --- |
| Investeringar i infrastruktur som görs av offentliga organ: vägar och elektrifiering | 100 % |
| Investeringar i nya vägar som ökar framkomligheten på landsbygden (25), också från privata källor | 75 % |

(42)

De stödbestämmelser som avses i skäl 41 är följande:

Typ av investering och stödmottagare

Maximal stödsats

Investeringar i infrastruktur som görs av offentliga organ: vägar och elektrifiering

100 %

Investeringar i nya vägar som ökar framkomligheten på landsbygden (25), också från privata källor

75 %

| (43) | I artikel 7 föreskrivs stöd till forskning till förmån för nya konsortier och enheter som företräder jordbruksproducenter. |
| --- | --- |

(43)

I artikel 7 föreskrivs stöd till forskning till förmån för nya konsortier och enheter som företräder jordbruksproducenter.

| (44) | De stödbestämmelser som avses i skäl 43 är följande:
  För bergamott i egenskap av citrusfrukt






  Forskning och utveckling | Maximal stödsats |
| --- | --- | --- |
| — | Personalkostnader (forskare, tekniker och stödpersonal som är anställda enbart för forskning). |

(44)

De stödbestämmelser som avses i skäl 43 är följande:

För bergamott i egenskap av citrusfrukt

Forskning och utveckling

Maximal stödsats

—

Personalkostnader (forskare, tekniker och stödpersonal som är anställda enbart för forskning).

| — | Kostnader för utrustning, materiel, mark och lokaler som uteslutande används för forskning (förutom i fråga om överlåtelse på kommersiella grunder). |
| --- | --- |

—

Kostnader för utrustning, materiel, mark och lokaler som uteslutande används för forskning (förutom i fråga om överlåtelse på kommersiella grunder).

| — | Kostnader för konsulttjänster och motsvarande som endast utnyttjas inom forskningsverksamheten, inklusive forskning, tekniska kompetens, patent och licensrättigheter osv. som köps upp. |
| --- | --- |

—

Kostnader för konsulttjänster och motsvarande som endast utnyttjas inom forskningsverksamheten, inklusive forskning, tekniska kompetens, patent och licensrättigheter osv. som köps upp.

| — | Andra allmänna omkostnader som direkt uppkommer till följd av forskningen. |
| --- | --- |

—

Andra allmänna omkostnader som direkt uppkommer till följd av forskningen.

| — | Övriga driftskostnader (t.ex. kostnader för materiel, tillbehör och liknande varor) som orsakas direkt av forskningsverksamheten. |
| --- | --- |

—

Övriga driftskostnader (t.ex. kostnader för materiel, tillbehör och liknande varor) som orsakas direkt av forskningsverksamheten.

100 % av stödberättigande kostnader i enlighet med villkoren i kommissionens meddelande 98/C 48/2 (26)

För bergamottessens

| Forskning och utveckling (EGT C 45, 17.10.1996) | Maximal stödsats och stödberättigande utgifter (27) |
| --- | --- |
| — | Industriell forskning och genomförbarhetsstudier som föregår industriell forskning |

Forskning och utveckling (EGT C 45, 17.10.1996)

Maximal stödsats och stödberättigande utgifter (27)

—

Industriell forskning och genomförbarhetsstudier som föregår industriell forskning

Upp till 50 % av de stödberättigande utgifterna

| — | Verksamhet före det konkurrensutsatta stadiet |
| --- | --- |

—

Verksamhet före det konkurrensutsatta stadiet

Upp till 25 % av de stödberättigande utgifterna

| (45) | I artikel 8 i utkastet till dekret föreskrivs stöd för säljfrämjande åtgärder (28) till förmån för bergamott och produkter som framställs av bergamott. Stödmottagarna är erkända producentsammanslutningar eller konsortier och enheter som företräder producenter som är verksamma på området skyddad ursprungsbeteckning (SUB). Stöd beviljas enligt följande:
  Reklamkampanjer





  Sammanslutningar och enheter som företräder producenterna måste garantera att alla producenter har tillträde till reklamåtgärderna på lika villkor. |
| --- | --- |
| — | Med reklam avses all verksamhet som syftar till att uppmuntra ekonomiska aktörer eller konsumenter att köpa en viss produkt, allt material som distribueras direkt till konsumenterna i detta syfte, samt reklamåtgärder som är riktade mot konsumenterna på försäljningsställena. Säljfrämjande åtgärder enligt punkt 8 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till reklam för produkter som omfattas av bilaga I till fördraget samt för vissa produkter som inte omfattas av bilaga I a, betraktas inte som reklam (29). |

(45)

I artikel 8 i utkastet till dekret föreskrivs stöd för säljfrämjande åtgärder (28) till förmån för bergamott och produkter som framställs av bergamott. Stödmottagarna är erkända producentsammanslutningar eller konsortier och enheter som företräder producenter som är verksamma på området skyddad ursprungsbeteckning (SUB). Stöd beviljas enligt följande:

Reklamkampanjer

Sammanslutningar och enheter som företräder producenterna måste garantera att alla producenter har tillträde till reklamåtgärderna på lika villkor.

—

Med reklam avses all verksamhet som syftar till att uppmuntra ekonomiska aktörer eller konsumenter att köpa en viss produkt, allt material som distribueras direkt till konsumenterna i detta syfte, samt reklamåtgärder som är riktade mot konsumenterna på försäljningsställena. Säljfrämjande åtgärder enligt punkt 8 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till reklam för produkter som omfattas av bilaga I till fördraget samt för vissa produkter som inte omfattas av bilaga I a, betraktas inte som reklam (29).

| — | Reklamåtgärder kring ett gemensamt tema som omfattas av en årlig budget på mer än 5 miljoner euro och som gäller nya system för kvalitetskontroller eller nya märken, eller som hänvisar till ett nationellt eller regionalt ursprung, omfattas av obligatorisk anmälan till Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

—

Reklamåtgärder kring ett gemensamt tema som omfattas av en årlig budget på mer än 5 miljoner euro och som gäller nya system för kvalitetskontroller eller nya märken, eller som hänvisar till ett nationellt eller regionalt ursprung, omfattas av obligatorisk anmälan till Europeiska kommissionen.

| — | Bestämmelserna i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (30), måste iakttas. |
| --- | --- |

—

Bestämmelserna i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (30), måste iakttas.

| — | Bestämmelserna i gemenskapslagstiftningen som är tilllämpliga på de berörda produkterna måste iakttas, i enlighet med punkt 25 i ovannämnda riktlinjer. |
| --- | --- |

—

Bestämmelserna i gemenskapslagstiftningen som är tilllämpliga på de berörda produkterna måste iakttas, i enlighet med punkt 25 i ovannämnda riktlinjer.

| — | För kvalitetsmärkta produkter skall följande villkor gälla: tillträde till märket för alla producenter i gemenskapen, utan geografisk begränsning knuten till produktens ursprung och utan geografisk hänvisning i märket, erkännande på likvärdiga grunder, med kontroller som utförs av organ som är erkända av andra medlemsstater, ursprunget är av underordnad betydelse i reklambudskapet (denna princip gäller också för produkter utan märke). |
| --- | --- |

—

För kvalitetsmärkta produkter skall följande villkor gälla: tillträde till märket för alla producenter i gemenskapen, utan geografisk begränsning knuten till produktens ursprung och utan geografisk hänvisning i märket, erkännande på likvärdiga grunder, med kontroller som utförs av organ som är erkända av andra medlemsstater, ursprunget är av underordnad betydelse i reklambudskapet (denna princip gäller också för produkter utan märke).

| Typ av stöd | Maximal stödsats |
| --- | --- |
| Reklam för produkter med hög kvalitet, i enlighet med artikel 28 i fördraget
  Reklam för produkter med ursprungsbeteckning i enlighet med förordning (EEG) nr 2081/92
  Reklam för ekologiska produkter i enlighet med förordning (EEG) nr 2092/91 | Upp till 50 % av stödberättigande kostnader med möjlighet till 75 % för SME (31) i mål 1-områden |

Typ av stöd

Maximal stödsats

Reklam för produkter med hög kvalitet, i enlighet med artikel 28 i fördraget

Reklam för produkter med ursprungsbeteckning i enlighet med förordning (EEG) nr 2081/92

Reklam för ekologiska produkter i enlighet med förordning (EEG) nr 2092/91

Upp till 50 % av stödberättigande kostnader med möjlighet till 75 % för SME (31) i mål 1-områden

| — | Stöd till enskilda företag är uteslutet. |
| --- | --- |

—

Stöd till enskilda företag är uteslutet.

| — | De företag som skall genomföra reklamkampanjer kommer att väljas ut genom ett förfarande som är förenligt med bestämmelserna i direktiv 92/50/EEG eller, om det direktivet inte är tillämpligt, på grundval av öppna förfaranden som inte är diskriminerande. |
| --- | --- |

—

De företag som skall genomföra reklamkampanjer kommer att väljas ut genom ett förfarande som är förenligt med bestämmelserna i direktiv 92/50/EEG eller, om det direktivet inte är tillämpligt, på grundval av öppna förfaranden som inte är diskriminerande.

| — | Kampanjerna kommer under alla omständigheter att vara förenliga med minst ett positivt kriterium, eftersom de kommer att gälla antingen ekologiska produkter, produkter av hög kvalitet eller produkter med ursprungsbeteckning. |
| --- | --- |

—

Kampanjerna kommer under alla omständigheter att vara förenliga med minst ett positivt kriterium, eftersom de kommer att gälla antingen ekologiska produkter, produkter av hög kvalitet eller produkter med ursprungsbeteckning.

Säljfrämjande åtgärder och spridning av allmän information

| Typ av stöd | Maximal stödsats |
| --- | --- |
| — | Anordnande av tävlingar, utställningar och mässor |

Typ av stöd

Maximal stödsats

—

Anordnande av tävlingar, utställningar och mässor

| — | Marknadsundersökningar |
| --- | --- |

—

Marknadsundersökningar

| — | Informationsspridning |
| --- | --- |

—

Informationsspridning

Upp till 100 000 euro per stödmottagare (33) och per treårsperiod eller, när det gäller SME (34), 50 % av stödberättigande kostnader (det högsta beloppet skall tillämpas)

| (46) | I artikel 9 i utkastet till dekret föreskrivs att stöd vars löptid inte är fastställd får kumuleras i enlighet med de maximala satser som anges i tabellen ovan. |
| --- | --- |

(46)

I artikel 9 i utkastet till dekret föreskrivs att stöd vars löptid inte är fastställd får kumuleras i enlighet med de maximala satser som anges i tabellen ovan.

| (47) | I artikel 11 fastställs de totalbelopp som är tillgängliga för finansieringen av stöden ovan. Det rör sig om följande belopp:






  — | 2 miljarder lire (1 032 914 euro) för åtgärder enligt artikel 4 (med tillämpning av artikel 4 i lag nr 39), |
| --- | --- | --- |

(47)

I artikel 11 fastställs de totalbelopp som är tillgängliga för finansieringen av stöden ovan. Det rör sig om följande belopp:

—

2 miljarder lire (1 032 914 euro) för åtgärder enligt artikel 4 (med tillämpning av artikel 4 i lag nr 39),

| — | 6 miljarder lire (3 098 742 euro) för åtgärder enligt artiklarna 2, 3, 5, 7 och 8 (med tillämpning av artikel 6.2 i lag nr 39), |
| --- | --- |

—

6 miljarder lire (3 098 742 euro) för åtgärder enligt artiklarna 2, 3, 5, 7 och 8 (med tillämpning av artikel 6.2 i lag nr 39),

| — | 4 miljarder lire (2 065 828 euro) för åtgärder enligt artikel 6 (med tillämpning av artikel 6.3 i lag nr 39). |
| --- | --- |

—

4 miljarder lire (2 065 828 euro) för åtgärder enligt artikel 6 (med tillämpning av artikel 6.3 i lag nr 39).

V.   BEDÖMNING

| (48) | Enligt artikel 87.1 i fördraget är ett stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel oförenligt med den gemensamma marknaden om det påverkar handeln mellan medlemsstaterna och om det snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion. |
| --- | --- |

(48)

Enligt artikel 87.1 i fördraget är ett stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel oförenligt med den gemensamma marknaden om det påverkar handeln mellan medlemsstaterna och om det snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion.

| (49) | De åtgärder som föreskrivs först genom lag nr 39 och sedan i utkastet till dekret som de italienska myndigheterna anmäler i sin skrivelse av den 23 april 2002 svarar i de flesta fall mot denna definition (för undantagen, se den fortsatta analysen), eftersom de finansieras med offentliga medel, främjar viss produktion (produktion av bergamott och produkter som framställa av bergamott) och kan påverka handeln genom Italiens framskjutande ställning inom det berörda segmentet (Italien är den största producenten av bergamott och bergamottessens i unionen och en del av produktionen exporteras till andra medlemsstater). |
| --- | --- |

(49)

De åtgärder som föreskrivs först genom lag nr 39 och sedan i utkastet till dekret som de italienska myndigheterna anmäler i sin skrivelse av den 23 april 2002 svarar i de flesta fall mot denna definition (för undantagen, se den fortsatta analysen), eftersom de finansieras med offentliga medel, främjar viss produktion (produktion av bergamott och produkter som framställa av bergamott) och kan påverka handeln genom Italiens framskjutande ställning inom det berörda segmentet (Italien är den största producenten av bergamott och bergamottessens i unionen och en del av produktionen exporteras till andra medlemsstater).

| (50) | I de fall som föreskrivs i artikel 87.2 och 87.3 i fördraget kan vissa åtgärder undantagsvis betraktas om förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(50)

I de fall som föreskrivs i artikel 87.2 och 87.3 i fördraget kan vissa åtgärder undantagsvis betraktas om förenliga med den gemensamma marknaden.

| (51) | Det enda undantag som med hänsyn till de ovan beskrivna åtgärdernas art eventuellt kan vara tillämpligt i det här fallet är undantaget enligt artikel 87.3 c i fördraget där det föreskrivs att stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner kan betraktas som förenligt med den gemensamma markanden, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(51)

Det enda undantag som med hänsyn till de ovan beskrivna åtgärdernas art eventuellt kan vara tillämpligt i det här fallet är undantaget enligt artikel 87.3 c i fördraget där det föreskrivs att stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner kan betraktas som förenligt med den gemensamma markanden, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (52) | Med hänsyn till innehållet i utkastet till dekret som anmälts av de italienska myndigheterna kommer möjligheterna att tillämpa undantaget i artikel 87.3 c i fördraget att granskas mot bakgrund av följande bestämmelser:






  — | För stöd enligt artiklarna 2, 4, 5, 6 och 8 (när det gäller säljfrämjande åtgärder i vid bemärkelse) i utkastet till dekret, tillämpas gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn, nedan kallade ”riktlinjerna” (35)(i det här fallet kan bedömningen inte göras mot bakgrund av kommissionens förordning (EG) nr 1/2004 av den 23 december 2003 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter (36), eftersom det i artikel 20.2 i den förordningen anges att kommissionen, i de fall villkoren inte är uppfyllda, kommer att granska anmälningar för vilka beslut ännu ej fattats mot bakgrund av riktlinjerna och eftersom utkastet till dekret i det här fallet inte gör det möjligt att utesluta att andra än små och medelstora företag också kan omfattas av stöden). |
| --- | --- | --- |

(52)

Med hänsyn till innehållet i utkastet till dekret som anmälts av de italienska myndigheterna kommer möjligheterna att tillämpa undantaget i artikel 87.3 c i fördraget att granskas mot bakgrund av följande bestämmelser:

—

För stöd enligt artiklarna 2, 4, 5, 6 och 8 (när det gäller säljfrämjande åtgärder i vid bemärkelse) i utkastet till dekret, tillämpas gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn, nedan kallade ”riktlinjerna” (35)(i det här fallet kan bedömningen inte göras mot bakgrund av kommissionens förordning (EG) nr 1/2004 av den 23 december 2003 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter (36), eftersom det i artikel 20.2 i den förordningen anges att kommissionen, i de fall villkoren inte är uppfyllda, kommer att granska anmälningar för vilka beslut ännu ej fattats mot bakgrund av riktlinjerna och eftersom utkastet till dekret i det här fallet inte gör det möjligt att utesluta att andra än små och medelstora företag också kan omfattas av stöden).

| — | För stöd som avses i artikel 3 i utkastet till dekret tillämpas riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål (37) och förordning (EG) nr 70/2001 (38), vilken enligt artikel 9a.1 (39) är tillämplig på andra anmälningar än anmälningar om stöd till forskning och utveckling. |
| --- | --- |

—

För stöd som avses i artikel 3 i utkastet till dekret tillämpas riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål (37) och förordning (EG) nr 70/2001 (38), vilken enligt artikel 9a.1 (39) är tillämplig på andra anmälningar än anmälningar om stöd till forskning och utveckling.

| — | För stöd som avses i artikel 7 i utkastet till dekret tillämpas gemenskapens ramar för statligt stöd till forskning och utveckling (40) och kommissionens meddelande från 1998 om ändring av gemenskapens ramar för statligt stöd till forskning och utveckling (41). |
| --- | --- |

—

För stöd som avses i artikel 7 i utkastet till dekret tillämpas gemenskapens ramar för statligt stöd till forskning och utveckling (40) och kommissionens meddelande från 1998 om ändring av gemenskapens ramar för statligt stöd till forskning och utveckling (41).

| — | För stöd som avses i artikel 8 i utkastet till dekret tillämpas





  — | Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till reklam för produkter som omfattas av bilaga I till EG-fördraget och vissa produkter som inte omfattas av bilaga I till fördraget (42), när det gäller reklamåtgärder rörande bergamott i dess egenskap av frukt, samt riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål när det gäller bergamottessens. |
| --- | --- | --- |

—

—

Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till reklam för produkter som omfattas av bilaga I till EG-fördraget och vissa produkter som inte omfattas av bilaga I till fördraget (42), när det gäller reklamåtgärder rörande bergamott i dess egenskap av frukt, samt riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål när det gäller bergamottessens.

| — | Riktlinjerna, för säljfrämjande åtgärder/tekniskt stöd till förmån för bergamottproducenter, samt riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål tillsammans med förordning (EG) nr 70/2001 för säljfrämjande åtgärder/tekniskt stöd till producenter av essentiell olja av bergamott. |
| --- | --- |

—

Riktlinjerna, för säljfrämjande åtgärder/tekniskt stöd till förmån för bergamottproducenter, samt riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål tillsammans med förordning (EG) nr 70/2001 för säljfrämjande åtgärder/tekniskt stöd till producenter av essentiell olja av bergamott.

| (53) | Stöden enligt denna artikel är stöd för investeringar i jordbruksföretag och styrs därmed av punkt 4.1 i riktlinjerna, där det föreskrivs






  — | en stödnivå på 40 % av den stödberättigande investeringen och 50 % i mindre gynnade områden, med möjlighet till en ökning med fem procentenheter för investeringar som unga lantbrukare gör inom fem år efter etableringen (stödnivåerna uttrycker en bruttosubventionsekvivalent), |
| --- | --- | --- |

(53)

Stöden enligt denna artikel är stöd för investeringar i jordbruksföretag och styrs därmed av punkt 4.1 i riktlinjerna, där det föreskrivs

—

en stödnivå på 40 % av den stödberättigande investeringen och 50 % i mindre gynnade områden, med möjlighet till en ökning med fem procentenheter för investeringar som unga lantbrukare gör inom fem år efter etableringen (stödnivåerna uttrycker en bruttosubventionsekvivalent),

| — | en förteckning över stödberättigande utgifter, nämligen uppförande, förvärv eller förbättring av fast egendom, nya maskiner och utrustning, inklusive programvara för datorer (inköp av begagnad utrustning kan anses som en stödberättigande kostnad när följande fyra villkor är uppfyllda: en deklaration från säljaren intygar utrustningens exakta ursprung och bekräftar att denna inte redan omfattats av något nationellt stöd eller gemenskapsstöd; inköpet av denna utrustning innebär betydande fördelar för programmet eller projektet eller föranledas av exceptionella omständigheter, som t.ex. att det inte går att få tillgång till ny utrustning i tid; kostnaderna och därmed också gemenskapens bidrag minskar jämfört med kostnaden för samma utrustning i nytt skick, med fortsatt god balans mellan kostnad och nytta; den begagnade utrustningens tekniska egenskaper är ändamålsenliga med hänsyn till projektspecifikationerna) samt allmänna kostnader (kostnader för arkitekter, ingenjörer och experter, genomförbarhetsstudier, förvärv av patent och licenser osv.) upp till 12 % av ovanstående utgifter, |
| --- | --- |

—

en förteckning över stödberättigande utgifter, nämligen uppförande, förvärv eller förbättring av fast egendom, nya maskiner och utrustning, inklusive programvara för datorer (inköp av begagnad utrustning kan anses som en stödberättigande kostnad när följande fyra villkor är uppfyllda: en deklaration från säljaren intygar utrustningens exakta ursprung och bekräftar att denna inte redan omfattats av något nationellt stöd eller gemenskapsstöd; inköpet av denna utrustning innebär betydande fördelar för programmet eller projektet eller föranledas av exceptionella omständigheter, som t.ex. att det inte går att få tillgång till ny utrustning i tid; kostnaderna och därmed också gemenskapens bidrag minskar jämfört med kostnaden för samma utrustning i nytt skick, med fortsatt god balans mellan kostnad och nytta; den begagnade utrustningens tekniska egenskaper är ändamålsenliga med hänsyn till projektspecifikationerna) samt allmänna kostnader (kostnader för arkitekter, ingenjörer och experter, genomförbarhetsstudier, förvärv av patent och licenser osv.) upp till 12 % av ovanstående utgifter,

| — | att de stödmottagande jordbruksföretagen måste vara ekonomiskt bärkraftiga, vilket kan påvisas genom en bedömning av företagets framtidsutsikter, och de måste uppfylla gemenskapens minimistandarder för miljö, hygien och djurskydd. |
| --- | --- |

—

att de stödmottagande jordbruksföretagen måste vara ekonomiskt bärkraftiga, vilket kan påvisas genom en bedömning av företagets framtidsutsikter, och de måste uppfylla gemenskapens minimistandarder för miljö, hygien och djurskydd.

| (54) | Dessa bestämmelser kompletteras med en mer allmän bestämmelse, enligt vilken alla stödordningar bör innehålla bestämmelser om att stöd inte får beviljas till redan igångsatt arbete eller åtgärder som inletts innan en ansökan om stöd lämnats in till den behöriga myndigheten. Skälet till detta är att ett stöd som beviljas retroaktivt till verksamhet som mottagaren redan påbörjat inte anses innehålla den stimulansfaktor som alla stöd (när de inte är kompensationsstöd) måste innehålla för att vara förenliga med den gemensamma marknaden (43). |
| --- | --- |

(54)

Dessa bestämmelser kompletteras med en mer allmän bestämmelse, enligt vilken alla stödordningar bör innehålla bestämmelser om att stöd inte får beviljas till redan igångsatt arbete eller åtgärder som inletts innan en ansökan om stöd lämnats in till den behöriga myndigheten. Skälet till detta är att ett stöd som beviljas retroaktivt till verksamhet som mottagaren redan påbörjat inte anses innehålla den stimulansfaktor som alla stöd (när de inte är kompensationsstöd) måste innehålla för att vara förenliga med den gemensamma marknaden (43).

| (55) | Mot bakgrund av bestämmelserna i skälen 29–31 ovan konstaterar kommissionen att alla villkor enligt skälen 53 och 54 är uppfyllda, eftersom de stöd som anges i utkastet uttrycker en bruttosubventionsekvivalent, alltid innehåller en stimulansfaktor och inte är retroaktiva, dvs. inte har beviljats för arbeten som satts igång innan en ansökan lämnats in på föreskrivet sätt. |
| --- | --- |

(55)

Mot bakgrund av bestämmelserna i skälen 29–31 ovan konstaterar kommissionen att alla villkor enligt skälen 53 och 54 är uppfyllda, eftersom de stöd som anges i utkastet uttrycker en bruttosubventionsekvivalent, alltid innehåller en stimulansfaktor och inte är retroaktiva, dvs. inte har beviljats för arbeten som satts igång innan en ansökan lämnats in på föreskrivet sätt.

| (56) | Mot bakgrund av detta konstaterar kommissionen, som yttrar sig på grundval av de uppgifter den har tillgång till, att de planerade stöden är förenliga med den gemensamma marknaden om de förbehålls stödmottagare som inte påbörjar sin verksamhet förrän efter det att de lämnat in en stödansökan till den behöriga myndigheten och om den stödnivå som föreskrivs i utkastet uttrycker en bruttosubventionsekvivalent. |
| --- | --- |

(56)

Mot bakgrund av detta konstaterar kommissionen, som yttrar sig på grundval av de uppgifter den har tillgång till, att de planerade stöden är förenliga med den gemensamma marknaden om de förbehålls stödmottagare som inte påbörjar sin verksamhet förrän efter det att de lämnat in en stödansökan till den behöriga myndigheten och om den stödnivå som föreskrivs i utkastet uttrycker en bruttosubventionsekvivalent.

| (57) | När kommissionen inledde förfarandet i artikel 88.2 i fördraget med avseende på de stöd som i artikel 6.1 och 6.2 i lag nr 39 föreskrivs för bearbetning av bergamott och saluföring av utvunnen essentiell olja, betonade den att det inte fanns något som styrkte att stödnivåerna och andra bestämmelser enligt riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål eller gemenskapens ramar för stöd till små och medelstora företag iakttagits. |
| --- | --- |

(57)

När kommissionen inledde förfarandet i artikel 88.2 i fördraget med avseende på de stöd som i artikel 6.1 och 6.2 i lag nr 39 föreskrivs för bearbetning av bergamott och saluföring av utvunnen essentiell olja, betonade den att det inte fanns något som styrkte att stödnivåerna och andra bestämmelser enligt riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål eller gemenskapens ramar för stöd till små och medelstora företag iakttagits.

| (58) | I artikel 3 i utkastet till dekret anges dock den exakta finansieringsnivån för de planerade åtgärderna. |
| --- | --- |

(58)

I artikel 3 i utkastet till dekret anges dock den exakta finansieringsnivån för de planerade åtgärderna.

| (59) | Den angivna stödnivån (50 %) är godtagbar eftersom den, oberoende av vilken subventionsekvivalent som avses, motsvarar den nivå som kommissionen godkänt för Kalabrien inom ramen för granskningen av kartan över statliga stöd för regionala ändamål för Italien (44). De beskrivna stödberättigande utgifternas karaktär visar dessutom att det rör sig om ett stöd för nyinvesteringar i enlighet med punkt 4.4 i nämnda riktlinjer. |
| --- | --- |

(59)

Den angivna stödnivån (50 %) är godtagbar eftersom den, oberoende av vilken subventionsekvivalent som avses, motsvarar den nivå som kommissionen godkänt för Kalabrien inom ramen för granskningen av kartan över statliga stöd för regionala ändamål för Italien (44). De beskrivna stödberättigande utgifternas karaktär visar dessutom att det rör sig om ett stöd för nyinvesteringar i enlighet med punkt 4.4 i nämnda riktlinjer.

| (60) | En bedömning av stöden mot bakgrund av förordning (EG) nr 70/2001 ger likvärdiga resultat. Oavsett tilllämplig gemenskapslagstiftning har kommissionen dock inga möjligheter att fastställa om inledandet av investeringsprojekten kommer att föregås av en stödansökan. |
| --- | --- |

(60)

En bedömning av stöden mot bakgrund av förordning (EG) nr 70/2001 ger likvärdiga resultat. Oavsett tilllämplig gemenskapslagstiftning har kommissionen dock inga möjligheter att fastställa om inledandet av investeringsprojekten kommer att föregås av en stödansökan.

| (61) | Av denna anledning kan kommissionens tvivel i fråga om de granskade bearbetnings- och saluföringsstödens förenlighet med marknaden endast undanröjas om stöden uteslutande beviljas dem som lämnat in en ansökan innan investeringarna inleds. |
| --- | --- |

(61)

Av denna anledning kan kommissionens tvivel i fråga om de granskade bearbetnings- och saluföringsstödens förenlighet med marknaden endast undanröjas om stöden uteslutande beviljas dem som lämnat in en ansökan innan investeringarna inleds.

| (62) | Mot bakgrund av uppgifterna i skäl 36 konstaterar kommissionen att de offentliga finansiella insatser som föreskrivs utgör medlemsstatens ekonomiska bidrag till samfinansieringen av landsbygdsutvecklingsåtgärder i enlighet med artikel 51 i förordning (EG) nr 1257/1999 (45), och därför, med stöd av samma artikel, inte utgör statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(62)

Mot bakgrund av uppgifterna i skäl 36 konstaterar kommissionen att de offentliga finansiella insatser som föreskrivs utgör medlemsstatens ekonomiska bidrag till samfinansieringen av landsbygdsutvecklingsåtgärder i enlighet med artikel 51 i förordning (EG) nr 1257/1999 (45), och därför, med stöd av samma artikel, inte utgör statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i fördraget.

| (63) | När det gäller startstöden (bestämmelserna för beviljande beskrivs i skäl 39) konstaterar kommissionen att utkastet till dekret innehåller ett uttryckligt åtagande med avseende på iakttagandet av bestämmelserna i riktlinjerna (se skäl 38). Det är dock lämpligt att förtydliga att stöden bör vara förenliga med punkt 10.3 i riktlinjerna, där de regler som producentsammanslutningar skall tillämpa för att vara stödberättigade fastställs. Det är också lämpligt att förtydliga att de stödnivåer som föreskrivs i tabell B.I i utkastet (där en stödminskning med 20 % per år anges) bör beräknas i enlighet med punkt 10.5 i riktlinjerna (dvs. minskas 20 procentenheter per år) och inte genom en minskning med 20 % av den tillämpliga procentsatsen för det föregående året. |
| --- | --- |

(63)

När det gäller startstöden (bestämmelserna för beviljande beskrivs i skäl 39) konstaterar kommissionen att utkastet till dekret innehåller ett uttryckligt åtagande med avseende på iakttagandet av bestämmelserna i riktlinjerna (se skäl 38). Det är dock lämpligt att förtydliga att stöden bör vara förenliga med punkt 10.3 i riktlinjerna, där de regler som producentsammanslutningar skall tillämpa för att vara stödberättigade fastställs. Det är också lämpligt att förtydliga att de stödnivåer som föreskrivs i tabell B.I i utkastet (där en stödminskning med 20 % per år anges) bör beräknas i enlighet med punkt 10.5 i riktlinjerna (dvs. minskas 20 procentenheter per år) och inte genom en minskning med 20 % av den tillämpliga procentsatsen för det föregående året.

| (64) | När det gäller stöd för införande av kvalitetssystem och certifiering av SUB-produkter och ekologiska produkter (stödvillkoren beskrivs i skäl 40) konstaterar kommissionen att de relevanta bestämmelserna i riktlinjerna (särskilt punkt 13) tillämpas i alla delar. Stöden för kontroll och certifiering av ekologiska jordbruksmetoder är förenliga med punkt 13.4 sista stycket i riktlinjerna och kan därför omfattas av undantaget i artikel 87.3 c i fördraget, eftersom de utgör stöd för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner utan att påverka handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Detta gäller också stöden för skapandet av nya kontrollsystem och för certifiering av kvalitetssystem inom ramen för förordning (EEG) nr 2081/92, vilka gradvis minskar under en lämplig period fram till dess att de är helt avskaffade, såsom föreskrivs i nämnda punkt 13.4. |
| --- | --- |

(64)

När det gäller stöd för införande av kvalitetssystem och certifiering av SUB-produkter och ekologiska produkter (stödvillkoren beskrivs i skäl 40) konstaterar kommissionen att de relevanta bestämmelserna i riktlinjerna (särskilt punkt 13) tillämpas i alla delar. Stöden för kontroll och certifiering av ekologiska jordbruksmetoder är förenliga med punkt 13.4 sista stycket i riktlinjerna och kan därför omfattas av undantaget i artikel 87.3 c i fördraget, eftersom de utgör stöd för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner utan att påverka handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Detta gäller också stöden för skapandet av nya kontrollsystem och för certifiering av kvalitetssystem inom ramen för förordning (EEG) nr 2081/92, vilka gradvis minskar under en lämplig period fram till dess att de är helt avskaffade, såsom föreskrivs i nämnda punkt 13.4.

| (65) | De stöd som är avsedda att täcka kostnaderna för införande av kvalitetssäkringsprogrammen ISO och HACCP är förenliga med de flesta av kraven enligt punkt 13.2 i riktlinjerna. Taket på 100 000 euro per stödmottagare och treårsperiod enligt tredje stycket i punkt 13.2 utgör emellertid summan av de stöd som är tillämpliga för olika utgiftsposter. I dessa ingår utgifter i samband med införande av kvalitetssäkringssystem och miljörevisionssystem samt kostnader för avgifter som tas ut av erkända certifieringsorgan. Enligt tabell B.II till artikel 5 i utkastet till dekret förutsätts nämnda tak endast gälla för utgifter i samband med införande av kvalitetssäkringsnormer och miljörevisionssystem, medan stödet för avgifter som tas ut av erkända certifieringsorgan inte omfattas av något tak. Detta kan leda till att taket på 100 000 euro överskrids, om stöden för de två andra utgiftsposterna läggs till. Därför måste godkännande av stöd endast kunna medges om nämnda tak iakttas för alla stöden sammanlagt. |
| --- | --- |

(65)

De stöd som är avsedda att täcka kostnaderna för införande av kvalitetssäkringsprogrammen ISO och HACCP är förenliga med de flesta av kraven enligt punkt 13.2 i riktlinjerna. Taket på 100 000 euro per stödmottagare och treårsperiod enligt tredje stycket i punkt 13.2 utgör emellertid summan av de stöd som är tillämpliga för olika utgiftsposter. I dessa ingår utgifter i samband med införande av kvalitetssäkringssystem och miljörevisionssystem samt kostnader för avgifter som tas ut av erkända certifieringsorgan. Enligt tabell B.II till artikel 5 i utkastet till dekret förutsätts nämnda tak endast gälla för utgifter i samband med införande av kvalitetssäkringsnormer och miljörevisionssystem, medan stödet för avgifter som tas ut av erkända certifieringsorgan inte omfattas av något tak. Detta kan leda till att taket på 100 000 euro överskrids, om stöden för de två andra utgiftsposterna läggs till. Därför måste godkännande av stöd endast kunna medges om nämnda tak iakttas för alla stöden sammanlagt.

| (66) | Med beaktande av detta måste kommissionen dra slutsatsen att stöden för kontroll och certifiering av ekologiska jordbruksmetoder, tillsammans med stöden för införande av kontrollsystem och för certifiering av kvalitetssystem inom ramen för förordning (EEG) nr 2081/92 kan omfattas av undantaget i artikel 87.3 c i fördraget, eftersom de utgör stöd för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner utan att påverka handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, förutsatt att villkoret med avseende på taket enligt punkt 13.2 andra stycket i riktlinjerna iakttas. |
| --- | --- |

(66)

Med beaktande av detta måste kommissionen dra slutsatsen att stöden för kontroll och certifiering av ekologiska jordbruksmetoder, tillsammans med stöden för införande av kontrollsystem och för certifiering av kvalitetssystem inom ramen för förordning (EEG) nr 2081/92 kan omfattas av undantaget i artikel 87.3 c i fördraget, eftersom de utgör stöd för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner utan att påverka handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, förutsatt att villkoret med avseende på taket enligt punkt 13.2 andra stycket i riktlinjerna iakttas.

| (67) | Enligt uppgifterna i tabellen i artikel 6 kommer offentliga finansiella insatser endast att gälla infrastruktur av allmänt intresse. |
| --- | --- |

(67)

Enligt uppgifterna i tabellen i artikel 6 kommer offentliga finansiella insatser endast att gälla infrastruktur av allmänt intresse.

| (68) | Därmed kan nämnda insatser inte betraktas som statliga stöd i enlighet med artikel 87.1 fördraget. |
| --- | --- |

(68)

Därmed kan nämnda insatser inte betraktas som statliga stöd i enlighet med artikel 87.1 fördraget.

| (69) | När det gäller stöd för forskning om bergamott i dess egenskap av citrusfrukt konstaterar kommissionen, mot bakgrund av tabellen i artikel 7, att de villkor som fastställs i kommissionens meddelande från 1998 om ändring av gemenskapens ramar för statligt stöd till forskning och utveckling är uppfyllda. De nämnda stöden kan därför omfattas av undantaget i artikel 87.3 c, eftersom de utgör stöd för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner utan att påverka handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(69)

När det gäller stöd för forskning om bergamott i dess egenskap av citrusfrukt konstaterar kommissionen, mot bakgrund av tabellen i artikel 7, att de villkor som fastställs i kommissionens meddelande från 1998 om ändring av gemenskapens ramar för statligt stöd till forskning och utveckling är uppfyllda. De nämnda stöden kan därför omfattas av undantaget i artikel 87.3 c, eftersom de utgör stöd för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner utan att påverka handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (70) | När det gäller stöden för forskning om bergamottessens konstaterar kommissionen, mot bakgrund av tabellen i artikel 7, att de stödberättigande utgifterna och stödnivåerna svarar mot dem som fastställs i gemenskapens ramar för statligt stöd till forskning och utveckling. Begreppen industriell forskning och verksamhet före det konkurrensutsatta stadiet definieras inte, men tabellen innehåller en hänvisning till nämnda gemenskapsramar. För större tydlighet bör det beslutas att stöd för den forskning som föreskrivs för bergamottessens kan omfattas av undantaget i artikel 87.3 c i fördraget, under förutsättning att begreppen industriell forskning och verksamhet före konkurrensskedet motsvarar dem som anges i bilaga I till ovannämnda ramar. |
| --- | --- |

(70)

När det gäller stöden för forskning om bergamottessens konstaterar kommissionen, mot bakgrund av tabellen i artikel 7, att de stödberättigande utgifterna och stödnivåerna svarar mot dem som fastställs i gemenskapens ramar för statligt stöd till forskning och utveckling. Begreppen industriell forskning och verksamhet före det konkurrensutsatta stadiet definieras inte, men tabellen innehåller en hänvisning till nämnda gemenskapsramar. För större tydlighet bör det beslutas att stöd för den forskning som föreskrivs för bergamottessens kan omfattas av undantaget i artikel 87.3 c i fördraget, under förutsättning att begreppen industriell forskning och verksamhet före konkurrensskedet motsvarar dem som anges i bilaga I till ovannämnda ramar.

| (71) | När det gäller reklamåtgärder noterar kommissionen att de planerade stöden kommer att beviljas samtidigt för frukten bergamott och för produkter som framställs av bergamott (med andra ord bergamottessens). |
| --- | --- |

(71)

När det gäller reklamåtgärder noterar kommissionen att de planerade stöden kommer att beviljas samtidigt för frukten bergamott och för produkter som framställs av bergamott (med andra ord bergamottessens).

| (72) | När det gäller reklam för frukten bergamott fastställs i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till reklam för produkter som omfattas av bilaga I till EG-fördraget och vissa produkter som inte omfattas av bilaga I till fördraget ett antal villkor för att stöd skall kunna omfattas av undantaget i artikel 87.3 c fördraget: den planerade reklamkampanjen får inte uppfylla något av de negativa kriterier som anges (reklam som fäster överdrivet stor vikt vid produktens ursprung, reklam för enskilda företag, reklam som genom sitt innehåll strider mot gemenskapens sekundärlagstiftning) och skall uppfylla minst ett av föreskrivna positiva kriterier (inom jordbrukssektorn: reklam för jordbruksprodukter det finns ett överskott av eller för underutnyttjade arter, nya produkter eller ersättningsprodukter som ännu inte produceras i överskott, högkvalitativa produkter – inklusive produkter som framställts eller erhållits med hjälp av miljövänliga produktions- och fångstmetoder såsom produkter från ekologiskt jordbruk – samt reklam för utveckling av vissa regioner och utveckling av små och medelstora företag). Vidare måste stödnivån vara 50 % av kostnaderna men kan, med hänsyn till betydelsen av vissa av de positiva kriterier som nämns, höjas till 75 % av utgifterna när det rör sig om reklam till förmån för produkter som framställts av små och medelstora företag som är belägna i områden som är stödberättigade enligt artikel 87.3 a i fördraget. |
| --- | --- |

(72)

När det gäller reklam för frukten bergamott fastställs i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till reklam för produkter som omfattas av bilaga I till EG-fördraget och vissa produkter som inte omfattas av bilaga I till fördraget ett antal villkor för att stöd skall kunna omfattas av undantaget i artikel 87.3 c fördraget: den planerade reklamkampanjen får inte uppfylla något av de negativa kriterier som anges (reklam som fäster överdrivet stor vikt vid produktens ursprung, reklam för enskilda företag, reklam som genom sitt innehåll strider mot gemenskapens sekundärlagstiftning) och skall uppfylla minst ett av föreskrivna positiva kriterier (inom jordbrukssektorn: reklam för jordbruksprodukter det finns ett överskott av eller för underutnyttjade arter, nya produkter eller ersättningsprodukter som ännu inte produceras i överskott, högkvalitativa produkter – inklusive produkter som framställts eller erhållits med hjälp av miljövänliga produktions- och fångstmetoder såsom produkter från ekologiskt jordbruk – samt reklam för utveckling av vissa regioner och utveckling av små och medelstora företag). Vidare måste stödnivån vara 50 % av kostnaderna men kan, med hänsyn till betydelsen av vissa av de positiva kriterier som nämns, höjas till 75 % av utgifterna när det rör sig om reklam till förmån för produkter som framställts av små och medelstora företag som är belägna i områden som är stödberättigade enligt artikel 87.3 a i fördraget.

| (73) | Kommissionen konstaterar att stöden kommer att beviljas med hänsyn till minst ett av de positiva kriterier (reklam för ekologiska produkter) som anges i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till reklam för produkter som omfattas av bilaga I till EG-fördraget och vissa produkter som inte omfattas av bilaga I till fördraget, och utan något av de negativa kriterierna enligt samma riktlinjer (ursprunget är av underordnad betydelse i reklambudskapet, ingen reklam för enskilda företag förekommer, för produkterna tillämplig lagstiftning iakttas i likhet med direktiv 2000/13/EG). Den planerade stödnivån på 50 % motsvarar också den stödnivå som föreskrivs i nämnda bestämmelser, i likhet med den ökning till 75 % som föreskrivs för små och medelstora företag, eftersom Kalabrien är en region som får stöd i enlighet med artikel 87.3 a i fördraget. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen konstaterar att stöden kommer att beviljas med hänsyn till minst ett av de positiva kriterier (reklam för ekologiska produkter) som anges i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till reklam för produkter som omfattas av bilaga I till EG-fördraget och vissa produkter som inte omfattas av bilaga I till fördraget, och utan något av de negativa kriterierna enligt samma riktlinjer (ursprunget är av underordnad betydelse i reklambudskapet, ingen reklam för enskilda företag förekommer, för produkterna tillämplig lagstiftning iakttas i likhet med direktiv 2000/13/EG). Den planerade stödnivån på 50 % motsvarar också den stödnivå som föreskrivs i nämnda bestämmelser, i likhet med den ökning till 75 % som föreskrivs för små och medelstora företag, eftersom Kalabrien är en region som får stöd i enlighet med artikel 87.3 a i fördraget.

| (74) | Med beaktande av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att de stöd för reklam som planeras för frukten bergamott kan omfattas av undantaget i artikel 87.3 c i fördraget. |
| --- | --- |

(74)

Med beaktande av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att de stöd för reklam som planeras för frukten bergamott kan omfattas av undantaget i artikel 87.3 c i fördraget.

| (75) | När det gäller reklam för bergamottessens betonade kommissionen när den inledde förfarandet enligt artikel 88.2 i fördraget att det inte fanns något som styrkte att relevanta bestämmelser i riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål hade iakttagits (se skäl 19 f). Det bör dock påpekas att bergamottessens är en produkt som inte omfattas av bilaga I, men som innehåller en övervägande del produkter som omfattas av bilaga I. Därför täcks den också av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till reklam för produkter som omfattas av bilaga I till EG-fördraget och vissa produkter som inte omfattas av bilaga I, i enlighet med punkt 9 i dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

(75)

När det gäller reklam för bergamottessens betonade kommissionen när den inledde förfarandet enligt artikel 88.2 i fördraget att det inte fanns något som styrkte att relevanta bestämmelser i riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål hade iakttagits (se skäl 19 f). Det bör dock påpekas att bergamottessens är en produkt som inte omfattas av bilaga I, men som innehåller en övervägande del produkter som omfattas av bilaga I. Därför täcks den också av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till reklam för produkter som omfattas av bilaga I till EG-fördraget och vissa produkter som inte omfattas av bilaga I, i enlighet med punkt 9 i dessa riktlinjer.

| (76) | Eftersom det i utkastet till dekret som anmälts av de italienska myndigheterna för bergamottessens föreskrivs stöd som är identiska med stöden för frukten bergamott, drar kommissionen slutsatsen att stöden för reklam för bergamottessens också kan omfattas av undantaget i artikel 87.3 c i fördraget, eftersom de utgör stöd för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner utan att påverka handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(76)

Eftersom det i utkastet till dekret som anmälts av de italienska myndigheterna för bergamottessens föreskrivs stöd som är identiska med stöden för frukten bergamott, drar kommissionen slutsatsen att stöden för reklam för bergamottessens också kan omfattas av undantaget i artikel 87.3 c i fördraget, eftersom de utgör stöd för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner utan att påverka handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (77) | När det gäller stöd till säljfrämjande åtgärder och spridning av allmän information konstaterar kommissionen att stödmottagarna samtidigt kan vara producenter av bergamott och producenter av essentiell bergamottolja. |
| --- | --- |

(77)

När det gäller stöd till säljfrämjande åtgärder och spridning av allmän information konstaterar kommissionen att stödmottagarna samtidigt kan vara producenter av bergamott och producenter av essentiell bergamottolja.

| (78) | Kommissionen noterar att de tjänster som täcks omfattas av punkt 14 i riktlinjerna (46). Den konstaterar också mot bakgrund av tabellen i artikel 8 att alla relevanta villkor enligt nämnda punkter (stödnivå eller stödbelopp, tillträde till tjänsterna) är uppfyllda. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen noterar att de tjänster som täcks omfattas av punkt 14 i riktlinjerna (46). Den konstaterar också mot bakgrund av tabellen i artikel 8 att alla relevanta villkor enligt nämnda punkter (stödnivå eller stödbelopp, tillträde till tjänsterna) är uppfyllda.

| (79) | De nämnda stöden kan därför omfattas av undantaget i artikel 87.3 c, eftersom de utgör stöd för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner utan att påverka handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(79)

De nämnda stöden kan därför omfattas av undantaget i artikel 87.3 c, eftersom de utgör stöd för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner utan att påverka handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (80) | Kommissionen noterar att tabell E i artikel 8 i utkastet till dekret också när det gäller producenter av essentiell bergamottolja stöder sig på bestämmelserna i riktlinjerna. Såsom anges ovan omfattas inte essentiell bergamottolja av bilaga I till fördraget, vilket innebär att de stöd som beviljas för denna olja oavsett form inte kan täckas av riktlinjerna, utan måste styras av de bestämmelser som avses i skäl 52 fjärde strecksatsen. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen noterar att tabell E i artikel 8 i utkastet till dekret också när det gäller producenter av essentiell bergamottolja stöder sig på bestämmelserna i riktlinjerna. Såsom anges ovan omfattas inte essentiell bergamottolja av bilaga I till fördraget, vilket innebär att de stöd som beviljas för denna olja oavsett form inte kan täckas av riktlinjerna, utan måste styras av de bestämmelser som avses i skäl 52 fjärde strecksatsen.

| (81) | Här konstaterar kommissionen att reklamstöden till förmån för producenter av essentiell bergamottolja, om det rör sig om ett litet eller medelstort företag, kan omfattas av undantaget i artikel 87.3 c i fördraget, eftersom de utgör stöd för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner utan att påverka handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, under förutsättning att de uppfyller villkoren i artikel 5 i förordning (EG) nr 70/2001:






  — | För tjänster som tillhandahålls av externa konsulter får stödet brutto inte överstiga 50 % av kostnaderna för dessa tjänster. De berörda tjänsterna får varken vara av fortlöpande eller periodiskt slag eller röra företagets ordinarie driftskostnader, som t.ex. rutinmässig skatterådgivning, regelbunden juridisk rådgivning eller annonskostnader. |
| --- | --- | --- |

(81)

Här konstaterar kommissionen att reklamstöden till förmån för producenter av essentiell bergamottolja, om det rör sig om ett litet eller medelstort företag, kan omfattas av undantaget i artikel 87.3 c i fördraget, eftersom de utgör stöd för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner utan att påverka handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, under förutsättning att de uppfyller villkoren i artikel 5 i förordning (EG) nr 70/2001:

—

För tjänster som tillhandahålls av externa konsulter får stödet brutto inte överstiga 50 % av kostnaderna för dessa tjänster. De berörda tjänsterna får varken vara av fortlöpande eller periodiskt slag eller röra företagets ordinarie driftskostnader, som t.ex. rutinmässig skatterådgivning, regelbunden juridisk rådgivning eller annonskostnader.

| — | För deltagande i mässor och utställningar får stödet brutto inte överstiga 50 % av merkostnaderna för hyra, uppförande och drift av utställningsmontern. (Detta undantag skall endast gälla ett företags första deltagande i en viss mässa eller utställning.) |
| --- | --- |

—

För deltagande i mässor och utställningar får stödet brutto inte överstiga 50 % av merkostnaderna för hyra, uppförande och drift av utställningsmontern. (Detta undantag skall endast gälla ett företags första deltagande i en viss mässa eller utställning.)

| (82) | Om alla materiella och formella villkor enligt förordning (EG) nr 69/2001 är uppfyllda betraktas åtgärden inte som ett statligt stöd, oavsett det stödmottagande företagets storlek. |
| --- | --- |

(82)

Om alla materiella och formella villkor enligt förordning (EG) nr 69/2001 är uppfyllda betraktas åtgärden inte som ett statligt stöd, oavsett det stödmottagande företagets storlek.

VI.   SLUTSATSER

| (83) | Analysen ovan visar att






  — | de stöd som föreskrivs i artikel 2 i utkastet till dekret är förenliga med den gemensamma marknaden under förutsättning att stöden endast beviljas stödmottagare som inleder arbetet först efter det att de lämnat in en ansökan om stöd till den behöriga myndigheten, och att de planerade stöden uttrycker en bruttosubventionsekvivalent, |
| --- | --- | --- |

(83)

Analysen ovan visar att

—

de stöd som föreskrivs i artikel 2 i utkastet till dekret är förenliga med den gemensamma marknaden under förutsättning att stöden endast beviljas stödmottagare som inleder arbetet först efter det att de lämnat in en ansökan om stöd till den behöriga myndigheten, och att de planerade stöden uttrycker en bruttosubventionsekvivalent,

| — | de stöd som föreskrivs i artikel 3 i utkastet till dekret är förenliga med den gemensamma marknaden under förutsättning att de endast beviljas till stödmottagare som lämnat in en stödansökan innan de inleder sina investeringar, |
| --- | --- |

—

de stöd som föreskrivs i artikel 3 i utkastet till dekret är förenliga med den gemensamma marknaden under förutsättning att de endast beviljas till stödmottagare som lämnat in en stödansökan innan de inleder sina investeringar,

| — | de stöd som föreskrivs i artikel 4 i utkastet till dekret inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget, |
| --- | --- |

—

de stöd som föreskrivs i artikel 4 i utkastet till dekret inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget,

| — | de stöd som i artikel 5 i utkastet till dekret föreskrivs för kontroller inom sektorn för ekologiska produkter samt för införande av kontrollsystem och certifiering av kvalitetssystem inom ramen för förordning (EEG) nr 2081/92 är förenliga med den gemensamma marknaden, |
| --- | --- |

—

de stöd som i artikel 5 i utkastet till dekret föreskrivs för kontroller inom sektorn för ekologiska produkter samt för införande av kontrollsystem och certifiering av kvalitetssystem inom ramen för förordning (EEG) nr 2081/92 är förenliga med den gemensamma marknaden,

| — | de stöd som i artikel 5 i utkastet till dekret föreskrivs för start av producentsammanslutningar eller utvidgning av producentsammanslutningarnas verksamhet, samt de stöd som i samma artikel föreskrivs för att täcka avgifter som tas ut av erkända certifieringsorgan för den inledande certifieringen av kvalitetssäkringssystem och likvärdiga system är förenliga med den gemensamma marknaden, under förutsättning att de stöd som är avsedda att täcka utgifter för införande av kvalitetssäkringsprogrammen ISO och HACCP samt de förskott som begärs av certifieringsorganen sammanlagt inte överstiger 100 000 euro per stödmottagare och treårsperiod, |
| --- | --- |

—

de stöd som i artikel 5 i utkastet till dekret föreskrivs för start av producentsammanslutningar eller utvidgning av producentsammanslutningarnas verksamhet, samt de stöd som i samma artikel föreskrivs för att täcka avgifter som tas ut av erkända certifieringsorgan för den inledande certifieringen av kvalitetssäkringssystem och likvärdiga system är förenliga med den gemensamma marknaden, under förutsättning att de stöd som är avsedda att täcka utgifter för införande av kvalitetssäkringsprogrammen ISO och HACCP samt de förskott som begärs av certifieringsorganen sammanlagt inte överstiger 100 000 euro per stödmottagare och treårsperiod,

| — | de stöd som föreskrivs i artikel 6 i utkastet till dekret inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget, |
| --- | --- |

—

de stöd som föreskrivs i artikel 6 i utkastet till dekret inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget,

| — | de stöd för frukten bergamott som föreskrivs i artikel 7 är förenliga med den gemensamma marknaden, |
| --- | --- |

—

de stöd för frukten bergamott som föreskrivs i artikel 7 är förenliga med den gemensamma marknaden,

| — | de stöd för bergamottessens som föreskrivs i artikel 7 är förenliga med den gemensamma marknaden, under förutsättning att begreppen industriell forskning och verksamhet före det konkurrensutsatta stadiet motsvarar begreppen enligt bilaga I till gemenskapens ramar för statligt stöd till forskning och utveckling, |
| --- | --- |

—

de stöd för bergamottessens som föreskrivs i artikel 7 är förenliga med den gemensamma marknaden, under förutsättning att begreppen industriell forskning och verksamhet före det konkurrensutsatta stadiet motsvarar begreppen enligt bilaga I till gemenskapens ramar för statligt stöd till forskning och utveckling,

| — | de stöd som i artikel 8 i utkastet till dekret föreskrivs för reklam för frukten bergamott och bergamottessens är förenliga med den gemensamma marknaden, |
| --- | --- |

—

de stöd som i artikel 8 i utkastet till dekret föreskrivs för reklam för frukten bergamott och bergamottessens är förenliga med den gemensamma marknaden,

| — | de stöd som föreskrivs i artikel 8 i utkastet till dekret för säljfrämjande åtgärder och spridning av allmän information till förmån för bergamottproducenter är förenliga med den gemensamma marknaden, |
| --- | --- |

—

de stöd som föreskrivs i artikel 8 i utkastet till dekret för säljfrämjande åtgärder och spridning av allmän information till förmån för bergamottproducenter är förenliga med den gemensamma marknaden,

| — | de stöd som i artikel 8 i utkastet till dekret föreskrivs för stöd för säljfrämjande åtgärder och spridning av allmän information till förmån för producenter av essentiell bergamottolja, vilka svarar mot gemenskapens definition av ett litet eller medelstort företag, är förenliga med den gemensamma marknaden under förutsättning att villkoren enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 70/2001 är uppfyllda, |
| --- | --- |

—

de stöd som i artikel 8 i utkastet till dekret föreskrivs för stöd för säljfrämjande åtgärder och spridning av allmän information till förmån för producenter av essentiell bergamottolja, vilka svarar mot gemenskapens definition av ett litet eller medelstort företag, är förenliga med den gemensamma marknaden under förutsättning att villkoren enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 70/2001 är uppfyllda,

| — | de stöd som i artikel 8 i utkastet till dekret föreskrivs för stöd för säljfrämjande åtgärder och spridning av allmän information till förmån för producenter av essentiell bergamottolja, oavsett det stödmottagande företagets storlek, inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget, under förutsättning att alla materiella och formella villkor enligt förordning (EG) nr 69/2001 är uppfyllda. |
| --- | --- |

—

de stöd som i artikel 8 i utkastet till dekret föreskrivs för stöd för säljfrämjande åtgärder och spridning av allmän information till förmån för producenter av essentiell bergamottolja, oavsett det stödmottagande företagets storlek, inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget, under förutsättning att alla materiella och formella villkor enligt förordning (EG) nr 69/2001 är uppfyllda.

| (84) | Eftersom de italienska myndigheterna har uppgett att de avbrutit beviljandet av finansiering enligt lag nr 39 (se skäl 21), blir det inte nödvändigt att återvinna orättmätigt erhållna stöd. |
| --- | --- |

(84)

Eftersom de italienska myndigheterna har uppgett att de avbrutit beviljandet av finansiering enligt lag nr 39 (se skäl 21), blir det inte nödvändigt att återvinna orättmätigt erhållna stöd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De stöd som föreskrivs i artikel 4 i lag nr 39 av den 25 februari 2002, vars tillämpningsföreskrifter fastställs i artikel 4 i det utkast till dekret som anmäldes av de italienska myndigheterna efter det att förfarandet i artikel 88.2 i fördraget inletts med avseende på artiklarna 4 och 6 i nämnda lag, utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget.

Artikel 2

De stöd som föreskrivs i artikel 6 i lag nr 39 av den 25 februari 2000, vars tillämpningsföreskrifter fastställs i artikel 2 i utkastet till dekret, är förenliga med den gemensamma marknaden under förutsättning att stöden endast beviljas stödmottagare som inleder arbetet först efter det att de lämnat in en ansökan om stöd till den behöriga myndigheten, och att de i utkastet föreskrivna stöden uttrycker en bruttosubventionsekvivalent.

Artikel 3

De stöd som föreskrivs i artikel 6 i lag nr 39 av den 25 februari 2000, vars tillämpningsföreskrifter fastställs i artikel 3 i utkastet till dekret, är förenliga med den gemensamma marknaden under förutsättning att stöden endast beviljas stödmottagare som lämnat in en stödansökan innan de inleder sina investeringar.

Artikel 4

De stöd som föreskrivs i artikel 6 i lag nr 39 av den 25 februari 2000, vars tillämpningsföreskrifter fastställs i artikel 5 i utkastet till dekret, är förenliga med den gemensamma marknaden under förutsättning att de stöd som är avsedda att täcka utgifter för införande av kvalitetssäkringsprogrammen ISO och HACCP samt för de förskott som begärs av certifieringsorganen, sammanlagt inte överstiger 100 000 euro per stödmottagare och treårsperiod.

Artikel 5

De stöd som föreskrivs i artikel 4 i lag nr 39 av den 25 februari 2000, vars tillämpningsföreskrifter fastställs i artikel 6 i utkastet till dekret, utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget.

Artikel 6

1.   De stöd som föreskrivs i artikel 6 i lag nr 39 av den 25 februari 2000, vars tillämpningsföreskrifter fastställs i artikel 7 i utkastet till dekret, är förenliga med den gemensamma marknaden när de avser frukten bergamott.

2.   De stöd som föreskrivs i artikel 6 i lag nr 39 av den 25 februari 2000, vars tillämpningsföreskrifter fastställs i artikel 7 i utkastet till dekret, är förenliga med den gemensamma marknaden när de avser bergamottessens, under förutsättning att begreppen industriell forskning och verksamhet före det konkurrensutsatta stadiet motsvarar begreppen enligt bilaga I till gemenskapens ramar för statligt stöd till forskning och utveckling.

Artikel 7

1.   De stöd som föreskrivs i artikel 6 i lag nr 39 av den 25 februari 2000, vars tillämpningsföreskrifter fastställs i artikel 8 i utkastet till dekret, är förenliga med den gemensamma marknaden när de avser reklamåtgärder.

2.   De stöd som föreskrivs i artikel 6 i lag nr 39 av den 25 februari 2000, vars tillämpningsföreskrifter fastställs i artikel 8 i utkastet till dekret, är förenliga med den gemensamma marknaden när de avser säljfrämjande åtgärder och åtgärder för spridning av allmän information till förmån för bergamottproducenter.

3.   De stöd som föreskrivs i artikel 6 i lag nr 39 av den 25 februari 2000, vars tillämpningsföreskrifter fastställs i artikel 8 i utkastet till dekret, är förenliga med den gemensamma marknaden när de avser säljfrämjande åtgärder och spridning av allmän information till förmån för producenter av essentiell bergamottolja, vilka svarar mot definitionen av ett litet eller medelstort företag, och om villkoren i artikel 5 i förordning (EG) nr 70/2001 är uppfyllda.

4.   De stöd som föreskrivs i artikel 6 i lag nr 39 av den 25 februari 2000, vars tillämpningsföreskrifter fastställs i artikel 8 i utkastet till dekret och för säljfrämjande åtgärder och spridning av allmän information till förmån för producenter av essentiell bergamottolja, utgör oavsett det stödmottagande företagets storlek inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget, under förutsättning att alla materiella och formella villkor enligt förordning (EG) nr 69/2001 är uppfyllda.

Artikel 8

Italien skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som vidtas för att följa bestämmelserna i artiklarna 2, 3, 6 och 7.

Artikel 9

Detta beslut riktar sig till Republiken Italien.

Utfärdat i Bryssel den 5 juli 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT C 380, 30.12.2000, s. 2.

1

(2)  EGT L 161, 26.6.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 173/2005 (EUT L 29, 2.2.2005, s. 3).

2

(3)  EGT C 232, 12.8.2000, s. 17.

3

(4)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 80. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2223/2004 (EUT L 379, 24.12.2004, s. 1).

4

(5)  EGT L 214, 13.8.1999, s. 31. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1763/2001 (EGT L 239, 7.9.2001, s. 10).

5

(6)  EGT C 74, 10.3.1998, s. 9.

6

(7)  EGT C 213, 23.7.1996, s. 4.

7

(8)  EGT C 45, 17.2.1996, s. 5.

8

(9)  EGT C 48, 13.2.1998, s. 2.

9

(10)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

10

(11)  Kan komma att uppgå till 55 % för unga jordbrukare (artikel 8 i förordning (EG) nr 1257/1999) som gör investeringar inom fem år från företagsstarten.

11

(12)  Kan komma att uppgå till 45 % för unga jordbrukare (artikel 8 i förordning (EG) nr 1257/1999) som gör investeringar inom fem år från företagsstarten.

12

(13)  Som berättigande till stöd räknas också mindre infrastruktur avsedd att skydda jordbruksföretagen mot erosion, samt vattenvårdsinsatser som kräver anläggningsarbeten.

13

(14)  Följande villkor skall vara uppfyllda: Säljaren måste utfärda ett intyg om materielens ursprung där det anges att inget stöd utbetalats för denna materiel. Det måste kunna bevisas att inköpet ger en särskild fördel med avseende på projektets genomförande eller att det är motiverat på grund av ovanliga omständigheter. Inköpet måste innebära en kostnadsminskning och en god jämvikt mellan kostnader och fördelar måste upprätthållas. Materielens tekniska karaktär måste vara förenlig med behoven inom ramen för projektet.

14

(15)  Stödsatserna 40 % respektive 50 % får höjas med 5 % för unga jordbrukare. Extra kostnader skall vara kostnader som uppstått på grund av att traditionell materiel använts.

15

(16)  Beräkning på grundval av värdet av fast egendom, minus startkostnader

16

(17)  Vid leasing skall köp ske inom fyra år och, under alla omständigheter, före utgången av fristen för genomförande av investeringarna.

17

(18)  Beslut K(2000) 1600 av den 15 juni 2001.

18

(19)  EGT L 198, 22.7.1991, s. 1.

19

(20)  EGT L 222, 24.8.1999, s. 1.

20

(21)  EGT L 208, 24.7.1992, s. 1.

21

(22)  Stöd får inte beviljas för utgifter efter det sjunde året som följer på företagsstarten. Vid betydande utvidgning av verksamheten anses även utgifter som uppstår inom ramen för stödmottagarens ytterligare verksamhet som stödberättigande. Anslutning av nya medlemmar räknas inte som en betydande utvidgning av verksamheten, utom om den medför en ökning med 30 % av stödmottagarens verksamhetsvolym.

22

(23)  Vid inköp är de stödberättigande kostnaderna begränsade till hyreskostnaderna enligt marknadspriset.

23

(24)  Tjänsten avser stödmottagaren. När tjänster tillhandhålls av sammanslutningar skall dessa vara tillgängliga för alla berörda.

24

(25)  Insatser av allmänt intresse (infrastruktur som är tillgänglig för allmänheten).

25

(26)  Projektet skall vara av allmänt intresse för sektorn, utan att leda till snedvridning av konkurrensen. All information kommer att offentliggöras i lämpliga publikationer som åtminstone distribueras regionalt. Alla aktörer kommer omedelbart att underrättas om forskningsresultaten. Forskningsresultaten kommer att kunna användas på lika villkor av alla berörda parter, både i fråga om kostnader och tid. Stöden kommer att vara förenliga med relevanta villkor enligt de jordbruksavtal som slöts vid de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan.

26

(27)  Personalkostnader (forskare, tekniker och stödpersonal som är anställda enbart för forskning). Kostnader för utrustning, materiel, mark och lokaler som uteslutande används för forskning (förutom i fråga om överlåtelse på kommersiella grunder). Kostnader för konsulttjänster och motsvarande som endast utnyttjas inom forskningsverksamheten, inklusive forskning, teknisk kompetens, patent och licensrättigheter osv. som köps upp. Andra allmänna omkostnader som direkt uppkommer till följd av forskningen. Övriga driftskostnader (t.ex. kostnader för materiel, tillbehör och liknande varor) som orsakas direkt av forskningsverksamheten.

27

(28)  Som framgår av tabellerna till artikel 8 rör det sig både om säljfrämjande åtgärder och reklamåtgärder.

28

(29)  Insatser som inte omfattas: spridning av vetenskapliga rön, anordnande av mässor och utställningar eller deltagande i liknande yttringar eller andra reklaminitiativ, inklusive opinions- och marknadsundersökningar.

29

(30)  EGT L 109, 6.5.2000, s. 29. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/89/EG (EUT L 308, 25.1.2003, s. 15).

30

(31)  Små och medelstora företag som svarar mot definitionen i kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag ()

31

(32)  EGT L 10, 13.1.2001, s. 33. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 364/2004 (EUT L 63, 28.2.2004, s. 22).

(33)  Tjänsten avser stödmottagaren. Tjänster som tillhandahålls av enheter som företräder producenter skall vara tillgängliga för alla jordbrukare.

33

(34)  Små och medelstora företag som svarar mot definitionen i kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag.

34

(35)  Se fotnot 3.

35

(36)  EUT L 1, 3.1.2004, s. 1.

36

(37)  Se fotnot 6.

37

(38)  Se fotnot 17.

38

(39)  Införd genom artikel 1.9 i kommissionens förordning (EG) nr 364/2004 om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 för att utvidga tillämpningsområdet till att omfatta stöd till forskning och utveckling (EUT L 63, 28.2.2004, s. 22).

39

(40)  Se fotnot 8. Ramarna förblir tillämpliga i det här fallet, eftersom det i kommissionens förordning (EG) nr 364/2004 om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 för att utvidga tillämpningsområdet till att omfatta stöd till forskning och utveckling, genom införandet av en ny artikel 9a i förordning (EG) nr 70/2001, uttryckligen föreskrivs att anmälningar om stöd för forskning och utveckling som den 19 mars 2004 inte avgjorts (vilket gäller i föreliggande fall) skall fortsätta att bedömas i enlighet med gemenskapsramarna för statligt stöd till forskning och utveckling.

40

(41)  Se fotnoterna 9 och 23.

41

(42)  EGT C 252, 12.9.2001, s. 5.

42

(43)  Se punkt 3.6 i riktlinjerna.

43

(44)  EGT C 175, 24.6.2000, s. 11.

44

(45)  Se fotnot 4.

45

(46)  I vanliga fall omfattas stöd för genomförande av marknadsundersökningar av punkt 13 i riktlinjerna, som handlar om stöd till förmån för kvalitetsprodukter. I det föreliggande fallet rör det sig verkligen om en utgiftspost som ingår i en uppsättning säljfrämjande åtgärder, och den kan därför analyseras på samma sätt som de övriga tjänster som föreskrivs i tabellen i artikel 8 i utkastet till dekret, vilka alla grundar sig på artikel 14 i riktlinjerna.

46

---

| 23.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 85/36 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 85/36

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 juli 2005

om det statliga stöd som Frankrike har genomfört till förmån för två kryssningsfartyg för att främja utvecklingen av franska Polynesien

[delgivet med nr K(2005) 2731]

(Endast den franska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2006/219/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2, första stycket,

med beaktande av avtalet om upprättandet av Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1540/98 av den 29 juni 1998 om fastställande av nya regler för stöd till varvsindustrin (1),

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (2) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDET

| (1) | Genom beslut 1999/719/EG (3) godkände kommissionen ett stöd i form av utvecklingsbistånd för byggandet av två kryssningsfartyg, R3 och R4. Stödet godkändes på villkor att fartygen uteslutande nyttjades i franska Polynesien under en period på minst fem år. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut 1999/719/EG (3) godkände kommissionen ett stöd i form av utvecklingsbistånd för byggandet av två kryssningsfartyg, R3 och R4. Stödet godkändes på villkor att fartygen uteslutande nyttjades i franska Polynesien under en period på minst fem år.

| (2) | Genom en skrivelse av den 3 oktober 2002 informerade Frankrike kommissionen om att de franska myndigheterna hade accepterat att de två fartygen i viss mån skulle kunna få nyttjas utanför franska Polynesien. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 3 oktober 2002 informerade Frankrike kommissionen om att de franska myndigheterna hade accepterat att de två fartygen i viss mån skulle kunna få nyttjas utanför franska Polynesien.

| (3) | Genom en skrivelse av den 2 april 2003 meddelade kommissionen Frankrike sitt beslut att inleda det förfarande som avses i artikel 88.2 i fördraget avseende stödet i fråga. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 2 april 2003 meddelade kommissionen Frankrike sitt beslut att inleda det förfarande som avses i artikel 88.2 i fördraget avseende stödet i fråga.

| (4) | Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (4). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (4). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga.

| (5) | Kommissionen fick synpunkter från en berörd part. Den har vidarebefordrat dessa synpunkter till Frankrike för kommentarer. Frankrike lämnade kommentarerna genom en skrivelse av den 15 september 2003. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen fick synpunkter från en berörd part. Den har vidarebefordrat dessa synpunkter till Frankrike för kommentarer. Frankrike lämnade kommentarerna genom en skrivelse av den 15 september 2003.

| (6) | Kommissionen har fått andra skrivelser från Frankrike, daterade den 11 juni 2003, 13 oktober 2003, 10 februari 2004, 24 mars 2004, 3 juni 2004 respektive 10 maj 2005. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har fått andra skrivelser från Frankrike, daterade den 11 juni 2003, 13 oktober 2003, 10 februari 2004, 24 mars 2004, 3 juni 2004 respektive 10 maj 2005.

II.   DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

| (7) | De två praktiskt taget identiska kryssningsfartygen R3 och R4, som levererades i maj respektive september 1999, byggdes av Chantiers de l’Atlantique, ett företag med säte i Frankrike. De var berättigade till ett franskt utvecklingsbistånd tack vare att avsikten med dem var att främja turistnäringen i franska Polynesien, ett område som är stödberättigat enligt OECD: s och gemenskapens regler om stöd till varvsindustrin. |
| --- | --- |

(7)

De två praktiskt taget identiska kryssningsfartygen R3 och R4, som levererades i maj respektive september 1999, byggdes av Chantiers de l’Atlantique, ett företag med säte i Frankrike. De var berättigade till ett franskt utvecklingsbistånd tack vare att avsikten med dem var att främja turistnäringen i franska Polynesien, ett område som är stödberättigat enligt OECD: s och gemenskapens regler om stöd till varvsindustrin.

| (8) | De ursprungliga ägarna till fartygen R3 och R4 var privata franska investerare. Dessa var berättigade till skatteavdrag för investeringen i fartygen enligt en stödordning om skattelättnader till förmån för investeringar i de franska utomeuropeiska departementen (5), den så kallade Loi Pons (nedan kallad ”Pons-lagen”). I beslut 1999/719/EG beräknades stödinslaget till 41,6 % av fartygens värde. |
| --- | --- |

(8)

De ursprungliga ägarna till fartygen R3 och R4 var privata franska investerare. Dessa var berättigade till skatteavdrag för investeringen i fartygen enligt en stödordning om skattelättnader till förmån för investeringar i de franska utomeuropeiska departementen (5), den så kallade Loi Pons (nedan kallad ”Pons-lagen”). I beslut 1999/719/EG beräknades stödinslaget till 41,6 % av fartygens värde.

| (9) | Inom ramen för den ordning som infördes genom Pons-lagen åtog sig ägarna till R3 och R4 att under fem år hyra ut fartygen till förmånliga priser till Renaissance Financial, och att vid utgången av femårsperioden sälja dem till det företaget till ett lägre pris än marknadsvärdet. |
| --- | --- |

(9)

Inom ramen för den ordning som infördes genom Pons-lagen åtog sig ägarna till R3 och R4 att under fem år hyra ut fartygen till förmånliga priser till Renaissance Financial, och att vid utgången av femårsperioden sälja dem till det företaget till ett lägre pris än marknadsvärdet.

| (10) | Stödet till det företag som drev fartygen skulle således betalas ut genom ägarna, dels årligen, dels i form av en engångsvinst vid slutet av femårsperioden. Villkoret för godkännandet i beslut 1999/719/EG var att fartygen under minst fem år uteslutande skulle användas i franska Polynesien, för att stödets utvecklingsaspekt skulle vara garanterad. Detta villkor om användandet av fartygen löpte ut i maj respektive september 2004. |
| --- | --- |

(10)

Stödet till det företag som drev fartygen skulle således betalas ut genom ägarna, dels årligen, dels i form av en engångsvinst vid slutet av femårsperioden. Villkoret för godkännandet i beslut 1999/719/EG var att fartygen under minst fem år uteslutande skulle användas i franska Polynesien, för att stödets utvecklingsaspekt skulle vara garanterad. Detta villkor om användandet av fartygen löpte ut i maj respektive september 2004.

| (11) | Renaissance Financial gick i konkurs i september 2001. I samråd med ägarna (de privata franska investerarna) sades avtalet för fartygen R3 och R4 mellan Renaissance Financial och redarna upp i slutet av 2001. |
| --- | --- |

(11)

Renaissance Financial gick i konkurs i september 2001. I samråd med ägarna (de privata franska investerarna) sades avtalet för fartygen R3 och R4 mellan Renaissance Financial och redarna upp i slutet av 2001.

| (12) | Ägarna måste sedan finna ett annat företag som kunde ta över driften av fartygen. Endast P&O Princess Cruises (nedan kallat ”P&O PC”) lade bud på båda fartygen. I augusti 2002 ingick ägarna följaktligen ett avtal med P&O PC som gick ut på att företaget skulle hyra fartygen under tre år och därefter köpa dem. P&O PC var då ett oberoende företag, men i april 2004 övertogs det av Carnival Corporation och delades upp mellan två dotterbolag (P&O Cruises och Princess Cruises). |
| --- | --- |

(12)

Ägarna måste sedan finna ett annat företag som kunde ta över driften av fartygen. Endast P&O Princess Cruises (nedan kallat ”P&O PC”) lade bud på båda fartygen. I augusti 2002 ingick ägarna följaktligen ett avtal med P&O PC som gick ut på att företaget skulle hyra fartygen under tre år och därefter köpa dem. P&O PC var då ett oberoende företag, men i april 2004 övertogs det av Carnival Corporation och delades upp mellan två dotterbolag (P&O Cruises och Princess Cruises).

| (13) | Kryssningsfartyget R3 döptes om till Pacific Princess och går i trafik över hela Stillahavsområdet, inbegripet Australien och Alaska. Kryssningsfartyget R4 döptes om till Tahitian Princess och har hemmahamn på Tahiti i franska Polynesien. De flesta av dess kryssningar går mellan öarna i franska Polynesien, men det trafikerar även andra regioner, som Cooköarna och Samoaöarna. Båda fartygen drivs av Princess Cruises. |
| --- | --- |

(13)

Kryssningsfartyget R3 döptes om till Pacific Princess och går i trafik över hela Stillahavsområdet, inbegripet Australien och Alaska. Kryssningsfartyget R4 döptes om till Tahitian Princess och har hemmahamn på Tahiti i franska Polynesien. De flesta av dess kryssningar går mellan öarna i franska Polynesien, men det trafikerar även andra regioner, som Cooköarna och Samoaöarna. Båda fartygen drivs av Princess Cruises.

| (14) | Trots att dessa nya faktorer innebär att fartygen nu går i trafik utanför franska Polynesien i strid med villkoret i beslut 1999/719/EG, godkände de franska myndigheterna denna lösning och beslutade att de skattelättnader som hade beviljats enligt Pons-lagen kunde bibehållas. |
| --- | --- |

(14)

Trots att dessa nya faktorer innebär att fartygen nu går i trafik utanför franska Polynesien i strid med villkoret i beslut 1999/719/EG, godkände de franska myndigheterna denna lösning och beslutade att de skattelättnader som hade beviljats enligt Pons-lagen kunde bibehållas.

| (15) | I enlighet med artikel 16 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (6) får kommissionen inleda ett formellt granskningsförfarande i fall av missbruk av stöd. I sin skrivelse av den 18 oktober 2002 informerade kommissionen Frankrike om denna möjlighet, men Frankrike reagerade inte på detta. |
| --- | --- |

(15)

I enlighet med artikel 16 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (6) får kommissionen inleda ett formellt granskningsförfarande i fall av missbruk av stöd. I sin skrivelse av den 18 oktober 2002 informerade kommissionen Frankrike om denna möjlighet, men Frankrike reagerade inte på detta.

| (16) | Med beaktande av de tydliga villkor som kommissionen ställer i sitt beslut 1999/719/EG och eftersom det har framgått att de två fartygen åtminstone delvis har varit i trafik utanför franska Polynesien konstaterade kommissionen i sitt beslut om att inleda det formella undersökningsförfarandet att det villkor som föreskrivs i dess beslut från 1999 inte längre är uppfyllt, vilket gör att kommissionen misstänker att det kan vara fråga om ett eventuellt fall av missbruk av statligt stöd. |
| --- | --- |

(16)

Med beaktande av de tydliga villkor som kommissionen ställer i sitt beslut 1999/719/EG och eftersom det har framgått att de två fartygen åtminstone delvis har varit i trafik utanför franska Polynesien konstaterade kommissionen i sitt beslut om att inleda det formella undersökningsförfarandet att det villkor som föreskrivs i dess beslut från 1999 inte längre är uppfyllt, vilket gör att kommissionen misstänker att det kan vara fråga om ett eventuellt fall av missbruk av statligt stöd.

III.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (17) | European Corporate Partners (ECP), ett aktiebolag som ingår i den grupp som äger kryssningsfartyget R3, inkom med synpunkter genom en skrivelse daterad den 16 juli 2003. Enligt EPC är villkoren för nyttjandet av kryssningsfartygen fortfarande uppfyllda trots att de används på ett nytt sätt. Princess Cruises har åtagit sig att investera 4 miljoner amerikanska dollar lokalt för att utveckla turismen och i möjligaste mån anställa lokal arbetskraft. Enligt ECP kommer franska Polynesien därigenom att åtnjuta en årlig finansiell förmån på 30 miljoner euro. ECP har vidare förklarat att Princess Cruises vänder sig till ett kapitalstarkare marknadssegment än det som Renaissance Financial var inriktat på, vilket bör utmynna i att mer pengar spenderas lokalt. ECP hävdar även att en multiplikator på 2,5 skall tillämpas för att beräkna den sammanlagda positiva effekten för franska Polynesien. Vad beträffar utvecklingsaspekten, betonar ECP att de pengar som spenderas utanför franska Polynesien, i andra regioner som är berättigade till utvecklingsbistånd, bör beaktas när det gäller att beräkna fartygens sammanlagda utvecklingseffekt. |
| --- | --- |

(17)

European Corporate Partners (ECP), ett aktiebolag som ingår i den grupp som äger kryssningsfartyget R3, inkom med synpunkter genom en skrivelse daterad den 16 juli 2003. Enligt EPC är villkoren för nyttjandet av kryssningsfartygen fortfarande uppfyllda trots att de används på ett nytt sätt. Princess Cruises har åtagit sig att investera 4 miljoner amerikanska dollar lokalt för att utveckla turismen och i möjligaste mån anställa lokal arbetskraft. Enligt ECP kommer franska Polynesien därigenom att åtnjuta en årlig finansiell förmån på 30 miljoner euro. ECP har vidare förklarat att Princess Cruises vänder sig till ett kapitalstarkare marknadssegment än det som Renaissance Financial var inriktat på, vilket bör utmynna i att mer pengar spenderas lokalt. ECP hävdar även att en multiplikator på 2,5 skall tillämpas för att beräkna den sammanlagda positiva effekten för franska Polynesien. Vad beträffar utvecklingsaspekten, betonar ECP att de pengar som spenderas utanför franska Polynesien, i andra regioner som är berättigade till utvecklingsbistånd, bör beaktas när det gäller att beräkna fartygens sammanlagda utvecklingseffekt.

| (18) | ECP menar även att det var force majeure (terrorattackerna den 11 september 2001) som gjorde det nödvändigt att byta kryssningsföretag och ändra villkoren för nyttjandet av dessa fartyg. Enligt ECP bör kommissionen enligt proportionalitetsprincipen inse att den lösning som erbjöds genom P&O PC var den bästa med tanke på de svåra omständigheter som rådde. |
| --- | --- |

(18)

ECP menar även att det var force majeure (terrorattackerna den 11 september 2001) som gjorde det nödvändigt att byta kryssningsföretag och ändra villkoren för nyttjandet av dessa fartyg. Enligt ECP bör kommissionen enligt proportionalitetsprincipen inse att den lösning som erbjöds genom P&O PC var den bästa med tanke på de svåra omständigheter som rådde.

IV.   FRANKRIKES SYNPUNKTER

| (19) | Frankrike anser i grund och botten att de villkor som föreskrivs i beslut 1999/719/EG är uppfyllda trots fartygens förändrade verksamhet, eftersom utvecklingen, framför allt av franska Polynesien men även av andra regioner som är berättigade till utvecklingsbistånd, överensstämmer med de grundläggande målsättningarna i beslutet. Frankrike anser också att det är viktigt att de två fartygen är föremål för en gemensam utvärdering, även om de numera används på olika sätt. |
| --- | --- |

(19)

Frankrike anser i grund och botten att de villkor som föreskrivs i beslut 1999/719/EG är uppfyllda trots fartygens förändrade verksamhet, eftersom utvecklingen, framför allt av franska Polynesien men även av andra regioner som är berättigade till utvecklingsbistånd, överensstämmer med de grundläggande målsättningarna i beslutet. Frankrike anser också att det är viktigt att de två fartygen är föremål för en gemensam utvärdering, även om de numera används på olika sätt.

| (20) | Det faktum att fartygens förändrade användning har godkänts motiverar Frankrike på följande sätt: |
| --- | --- |

(20)

Det faktum att fartygens förändrade användning har godkänts motiverar Frankrike på följande sätt:

| (21) | Antalet anlöp i områden som är berättigade till utvecklingsbistånd är på det hela taget detsamma som för den trafik som ursprungligen var avsedd. |
| --- | --- |

(21)

Antalet anlöp i områden som är berättigade till utvecklingsbistånd är på det hela taget detsamma som för den trafik som ursprungligen var avsedd.

| (22) | Den sammanlagda utvecklingseffekten inom ramen för den nya trafiken är mycket snarlik den som ursprungligen var planerad för franska Polynesien. |
| --- | --- |

(22)

Den sammanlagda utvecklingseffekten inom ramen för den nya trafiken är mycket snarlik den som ursprungligen var planerad för franska Polynesien.

| (23) | Förlusten av utvecklingseffekter på grund av att fartygen var outnyttjade under ett års tid efter Renaissance Financials konkurs måste inte nödvändigtvis kompenseras genom en förlängning av villkoren för utnyttjandet av fartygen eftersom konkursen kan hänföras till force majeure (terrorattackerna den 11 september 2001). |
| --- | --- |

(23)

Förlusten av utvecklingseffekter på grund av att fartygen var outnyttjade under ett års tid efter Renaissance Financials konkurs måste inte nödvändigtvis kompenseras genom en förlängning av villkoren för utnyttjandet av fartygen eftersom konkursen kan hänföras till force majeure (terrorattackerna den 11 september 2001).

| (24) | För att i viss mån kompensera för den tid som förlorades under den period som fartygen inte utnyttjades krävde Frankrike en förlängning av skyldigheten att utnyttja de två fartygen, på fyra respektive fem månader, fram till mitten av 2005, ett villkor som accepterades av ägaren. |
| --- | --- |

(24)

För att i viss mån kompensera för den tid som förlorades under den period som fartygen inte utnyttjades krävde Frankrike en förlängning av skyldigheten att utnyttja de två fartygen, på fyra respektive fem månader, fram till mitten av 2005, ett villkor som accepterades av ägaren.

| (25) | Princess Cruises beslöt att fortsätta att driva åtminstone det ena fartyget i franska Polynesien fram till april 2006, och företaget förhandlar för närvarande med företrädare för regeringen i franska Polynesien om en ny förlängning av dess närvaro i regionen. |
| --- | --- |

(25)

Princess Cruises beslöt att fortsätta att driva åtminstone det ena fartyget i franska Polynesien fram till april 2006, och företaget förhandlar för närvarande med företrädare för regeringen i franska Polynesien om en ny förlängning av dess närvaro i regionen.

| (26) | Enligt de upplysningar som Frankrike senare har lämnat, beräknas den omsättning som genereras genom de två kryssningsfartygen i områden som är berättigade till utvecklingsbistånd till 28,9 miljoner euro per år, varav 78 %, dvs. 22,5 miljoner euro årligen spenderas i franska Polynesien. De sammanlagda belopp som genereras i franska Polynesien tack vare fartygens nya användning skulle följaktligen uppgå till 175,5 miljoner euro (se tabellen).
  Tabell
  Beräkning av spenderade belopp med anknytning till kryssningsfartygen Pacific Princess (f.d. R3) och Tahitian Princess (f.d. R4) i franska Polynesien














  (miljoner euro) |
| --- | --- |
| Driftsansvarig | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Totalt |
| Renaissance Financial | 5,8 | 44 | 34,5 | | | | | | 84,3 |
| Ägare (7) | | | | 8,5 | | | | | 8,5 |
| Princess Cruises | | | | 7,8 | 22,5 | 22,5 | 22,5 | 7,4 | 82,7 |
| Totalt | | | | | | | | | 175,5 |

(26)

Enligt de upplysningar som Frankrike senare har lämnat, beräknas den omsättning som genereras genom de två kryssningsfartygen i områden som är berättigade till utvecklingsbistånd till 28,9 miljoner euro per år, varav 78 %, dvs. 22,5 miljoner euro årligen spenderas i franska Polynesien. De sammanlagda belopp som genereras i franska Polynesien tack vare fartygens nya användning skulle följaktligen uppgå till 175,5 miljoner euro (se tabellen).

Tabell

Beräkning av spenderade belopp med anknytning till kryssningsfartygen Pacific Princess (f.d. R3) och Tahitian Princess (f.d. R4) i franska Polynesien

(miljoner euro)

Driftsansvarig

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Totalt

Renaissance Financial

5,8

44

34,5

84,3

Ägare (7)

8,5

8,5

Princess Cruises

7,8

22,5

22,5

22,5

7,4

82,7

Totalt

175,5

| (27) | Frankrike instämmer även i ECP: s synpunkter. |
| --- | --- |

(27)

Frankrike instämmer även i ECP: s synpunkter.

V.   BEDÖMNING

| (28) | Enligt artikel 87.1 i fördraget är stöd som beviljas vissa företag av staten eller med hjälp av statliga medel oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen eller påverkar handeln mellan medlemsstaterna, såvida det inte ingår i tillämpningsområdet för de undantag som anges i artikel 87.2 och 87.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(28)

Enligt artikel 87.1 i fördraget är stöd som beviljas vissa företag av staten eller med hjälp av statliga medel oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen eller påverkar handeln mellan medlemsstaterna, såvida det inte ingår i tillämpningsområdet för de undantag som anges i artikel 87.2 och 87.3 i fördraget.

| (29) | Vad beträffar artikel 87.3 i fördraget antog rådet direktiv 90/684/EEG av den 21 december 1990 om stöd till varvsindustrin (8) enligt vilket det ifrågavarande stödet ursprungligen anmäldes och godkändes. Enligt artikel 4.7 i ovannämnda direktiv gäller inte maximigränsen för driftsstöd om stödet beviljas som utvecklingsbistånd till ett utvecklingsland. För att bedöma om utvecklingsbiståndet är förenligt med den gemensamma marknaden undersöker kommissionen följande faktorer:






  — | Om det planerade stödet ingår i tillämpningsområdet för det avtal som OECD: s arbetsgrupp nr 6 har ingått beträffande tolkningen av artikel 6,7 och artikel 8 i OECD-överenskommelsen om exportkrediter till fartyg. |
| --- | --- | --- |

(29)

Vad beträffar artikel 87.3 i fördraget antog rådet direktiv 90/684/EEG av den 21 december 1990 om stöd till varvsindustrin (8) enligt vilket det ifrågavarande stödet ursprungligen anmäldes och godkändes. Enligt artikel 4.7 i ovannämnda direktiv gäller inte maximigränsen för driftsstöd om stödet beviljas som utvecklingsbistånd till ett utvecklingsland. För att bedöma om utvecklingsbiståndet är förenligt med den gemensamma marknaden undersöker kommissionen följande faktorer:

—

Om det planerade stödet ingår i tillämpningsområdet för det avtal som OECD: s arbetsgrupp nr 6 har ingått beträffande tolkningen av artikel 6,7 och artikel 8 i OECD-överenskommelsen om exportkrediter till fartyg.

| — | Utvecklingsaspekten av det planerade stödet (9). |
| --- | --- |

—

Utvecklingsaspekten av det planerade stödet (9).

| (30) | För att godkänna stödet har kommissionen således bedömt dess utvecklingsinslag. I sitt beslut 1999/719/EG anger kommissionen följande:

  ”Det är uppenbart att kryssningsfartygen inte kommer att bidra till den ekonomiska utvecklingen i franska Polynesien om de inte används där. Det är därför nödvändigt att stödet är förenat med ett villkor om att fartygen skall användas i franska Polynesien. Frankrike har förbundit sig att se till att de uteslutande kommer att användas i franska Polynesien under minst fem år. Kommissionen har beslutat att ställa detta som ett villkor för att bevilja stödet, så att projektets utvecklingsaspekt inte kan ifrågasättas.” |
| --- | --- |

(30)

För att godkänna stödet har kommissionen således bedömt dess utvecklingsinslag. I sitt beslut 1999/719/EG anger kommissionen följande:

”Det är uppenbart att kryssningsfartygen inte kommer att bidra till den ekonomiska utvecklingen i franska Polynesien om de inte används där. Det är därför nödvändigt att stödet är förenat med ett villkor om att fartygen skall användas i franska Polynesien. Frankrike har förbundit sig att se till att de uteslutande kommer att användas i franska Polynesien under minst fem år. Kommissionen har beslutat att ställa detta som ett villkor för att bevilja stödet, så att projektets utvecklingsaspekt inte kan ifrågasättas.”

| (31) | I sitt beslut från 2003 om att inleda det formella undersökningsförfarandet noterar kommissionen att Frankrike hade tillåtit att ett av fartygen, Pacific Princess, f.d. R3, var i ständig trafik utanför franska Polynesien och att det andra, Tahitian Princess, f.d. R4, visserligen hade Papeete, centralorten i franska Polynesien som hemmahamn, men också tidvis nyttjades i regioner som ligger utanför franska Polynesien. |
| --- | --- |

(31)

I sitt beslut från 2003 om att inleda det formella undersökningsförfarandet noterar kommissionen att Frankrike hade tillåtit att ett av fartygen, Pacific Princess, f.d. R3, var i ständig trafik utanför franska Polynesien och att det andra, Tahitian Princess, f.d. R4, visserligen hade Papeete, centralorten i franska Polynesien som hemmahamn, men också tidvis nyttjades i regioner som ligger utanför franska Polynesien.

| (32) | På grundval av detta konstaterande och med beaktande av de tydliga villkor som anges av kommissionen i dess beslut 1999/719/EG, samt det faktum att de båda fartygen åtminstone delvis användes utanför franska Polynesien, ansåg kommissionen att det villkor som föreskrevs i beslutet från 1999 inte längre uppfylldes, vilket ledde till misstankar om att det eventuellt kunde vara fråga om ett fall av missbruk av statligt stöd. |
| --- | --- |

(32)

På grundval av detta konstaterande och med beaktande av de tydliga villkor som anges av kommissionen i dess beslut 1999/719/EG, samt det faktum att de båda fartygen åtminstone delvis användes utanför franska Polynesien, ansåg kommissionen att det villkor som föreskrevs i beslutet från 1999 inte längre uppfylldes, vilket ledde till misstankar om att det eventuellt kunde vara fråga om ett fall av missbruk av statligt stöd.

| (33) | Reglerna om missbruk av statligt stöd anges i artikel 16 i förordning (EG) nr 659/1999. I denna artikel hänvisas också till de normala reglerna om det formella undersökningsförfarandet och de förfaranden som skall tillämpas i fall av olagliga stöd. |
| --- | --- |

(33)

Reglerna om missbruk av statligt stöd anges i artikel 16 i förordning (EG) nr 659/1999. I denna artikel hänvisas också till de normala reglerna om det formella undersökningsförfarandet och de förfaranden som skall tillämpas i fall av olagliga stöd.

| (34) | Denna bedömning kommer därför att koncentreras runt frågan om stödet kan vara förenligt med den gemensamma marknaden på grundval av beslut 1999/719/EG och bestämmelserna om utvecklingsbistånd i reglerna om statligt stöd till varvsindustrin. |
| --- | --- |

(34)

Denna bedömning kommer därför att koncentreras runt frågan om stödet kan vara förenligt med den gemensamma marknaden på grundval av beslut 1999/719/EG och bestämmelserna om utvecklingsbistånd i reglerna om statligt stöd till varvsindustrin.

| (35) | Först och främst har kommissionen konstaterat att det står fast att fartygen inte har använts i enlighet med beslut 1999/719/EG. |
| --- | --- |

(35)

Först och främst har kommissionen konstaterat att det står fast att fartygen inte har använts i enlighet med beslut 1999/719/EG.

| (36) | Kommissionen kommer därför att utreda huruvida det stöd som beviljades 1999 ändå kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden mot bakgrund av de nya omständigheter som har konstaterats inom ramen för den pågående undersökningen och på grundval av det berörda stödets ursprungliga syfte, nämligen den särskilda ekonomiska utvecklingseffekten i franska Polynesien. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen kommer därför att utreda huruvida det stöd som beviljades 1999 ändå kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden mot bakgrund av de nya omständigheter som har konstaterats inom ramen för den pågående undersökningen och på grundval av det berörda stödets ursprungliga syfte, nämligen den särskilda ekonomiska utvecklingseffekten i franska Polynesien.

| (37) | De två viktigaste aspekterna som skall bedömas är betydelsen av terrorattackerna den 11 september 2001 och den särskilda ekonomiska utvecklingseffekten i franska Polynesien. |
| --- | --- |

(37)

De två viktigaste aspekterna som skall bedömas är betydelsen av terrorattackerna den 11 september 2001 och den särskilda ekonomiska utvecklingseffekten i franska Polynesien.

| (38) | I flera beslut om statligt stöd (10) har kommissionen tagit hänsyn till att terrorattackerna den 11 september 2001 bör betraktas som exceptionella omständigheter för kryssningssektorn. Kommissionen godtar därför Frankrikes och ECP: s argument om att dessa händelser skapade en force majeure-situation. |
| --- | --- |

(38)

I flera beslut om statligt stöd (10) har kommissionen tagit hänsyn till att terrorattackerna den 11 september 2001 bör betraktas som exceptionella omständigheter för kryssningssektorn. Kommissionen godtar därför Frankrikes och ECP: s argument om att dessa händelser skapade en force majeure-situation.

| (39) | Kommissionen anser att terrorattackerna i själva verket har haft en dubbel inverkan. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen anser att terrorattackerna i själva verket har haft en dubbel inverkan.

| (40) | För det första bidrog de till att Renaissance Financial gick i konkurs. Renaissance Financial hade visserligen ekonomiska problem redan före den 11 september 2001, men terrorattackernas inverkan på kryssningsmarknaden var den avgörande faktor som fick de potentiella investerarna att dra bort allt stöd från företaget. På grund av svårigheterna att hitta en ny hågad användare, samt de komplicerade juridiska problem som skulle lösas mellan företagets personalrepresentanter, ägarna, franska regeringen och den nye driftsansvarige, tog det nästan ett år innan kryssningsfartygen åter kunde tas i drift. Därför finns det ett samband mellan omständigheten att fartygen inte var i drift under nästan ett år och den förlust av utvecklingseffekter för franska Polynesien som detta resulterade i och den situation av force majeure som uppstod genom händelserna den 11 september 2001. |
| --- | --- |

(40)

För det första bidrog de till att Renaissance Financial gick i konkurs. Renaissance Financial hade visserligen ekonomiska problem redan före den 11 september 2001, men terrorattackernas inverkan på kryssningsmarknaden var den avgörande faktor som fick de potentiella investerarna att dra bort allt stöd från företaget. På grund av svårigheterna att hitta en ny hågad användare, samt de komplicerade juridiska problem som skulle lösas mellan företagets personalrepresentanter, ägarna, franska regeringen och den nye driftsansvarige, tog det nästan ett år innan kryssningsfartygen åter kunde tas i drift. Därför finns det ett samband mellan omständigheten att fartygen inte var i drift under nästan ett år och den förlust av utvecklingseffekter för franska Polynesien som detta resulterade i och den situation av force majeure som uppstod genom händelserna den 11 september 2001.

| (41) | Den andra effekten av 11 september 2001 var följderna på kort och medellång sikt för kryssningsbranschen, där dels företagen såg sig tvungna att sänka priserna för att behålla sina kunder, dels att potentiella kunder blev mindre villiga att resa långa sträckor med flyg. Eftersom franska Polynesien ligger långt borta från såväl Förenta staterna som Europa blev det ur ekonomisk synvinkel svårare att driva kryssningstrafik med utgångspunkt därifrån. Denna effekt kan visserligen anses ha gått över nu, men återverkningarna fanns kvar ända till 2003. |
| --- | --- |

(41)

Den andra effekten av 11 september 2001 var följderna på kort och medellång sikt för kryssningsbranschen, där dels företagen såg sig tvungna att sänka priserna för att behålla sina kunder, dels att potentiella kunder blev mindre villiga att resa långa sträckor med flyg. Eftersom franska Polynesien ligger långt borta från såväl Förenta staterna som Europa blev det ur ekonomisk synvinkel svårare att driva kryssningstrafik med utgångspunkt därifrån. Denna effekt kan visserligen anses ha gått över nu, men återverkningarna fanns kvar ända till 2003.

| (42) | På grundval av ovanstående konstateranden anser kommissionen att den period då fartygen inte var i drift på grund av omständigheter med anknytning till terrorattackerna inte måste kompenseras och således kan dras ifrån den utvecklingseffekt som krävs för att motivera stödet. |
| --- | --- |

(42)

På grundval av ovanstående konstateranden anser kommissionen att den period då fartygen inte var i drift på grund av omständigheter med anknytning till terrorattackerna inte måste kompenseras och således kan dras ifrån den utvecklingseffekt som krävs för att motivera stödet.

| (43) | Kommissionen har bedömt de utvecklingseffekter som kan härledas till användningen av fartygen och jämfört dem med vad som ursprungligen var planerat. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen har bedömt de utvecklingseffekter som kan härledas till användningen av fartygen och jämfört dem med vad som ursprungligen var planerat.

| (44) | Kommissionen godtar Frankrikes begäran om att de två fartygens kombinerade utvecklingseffekt bör bedömas tillsammans, eftersom de två fartygen var föremål för en sammanlagd bedömning i beslut 1999/719/EG. Dessutom är det den totala utvecklingseffekten som är intressant, inte frågan om vilket fartyg som effekten kan tillskrivas. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen godtar Frankrikes begäran om att de två fartygens kombinerade utvecklingseffekt bör bedömas tillsammans, eftersom de två fartygen var föremål för en sammanlagd bedömning i beslut 1999/719/EG. Dessutom är det den totala utvecklingseffekten som är intressant, inte frågan om vilket fartyg som effekten kan tillskrivas.

| (45) | Kommissionen anser däremot inte att det finns anledning att ta hänsyn till utvecklingseffekterna i samtliga regioner som är berättigade till utvecklingsbistånd, eftersom det ursprungliga beslutet uteslutande gäller utvecklingseffekterna i franska Polynesien. Om effekter i andra regioner eller länder beaktas skulle det innebära en ändring av den målsättning som ursprungligen lades fast för stödet. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen anser däremot inte att det finns anledning att ta hänsyn till utvecklingseffekterna i samtliga regioner som är berättigade till utvecklingsbistånd, eftersom det ursprungliga beslutet uteslutande gäller utvecklingseffekterna i franska Polynesien. Om effekter i andra regioner eller länder beaktas skulle det innebära en ändring av den målsättning som ursprungligen lades fast för stödet.

| (46) | I det ursprungliga beslutet grundade kommissionen sitt godkännande av stödet på beräknade årliga utgifter på ungefär 44 miljoner euro för de två fartygen, dvs. 5 × 44 = 220 miljoner euro för femårsperioden. |
| --- | --- |

(46)

I det ursprungliga beslutet grundade kommissionen sitt godkännande av stödet på beräknade årliga utgifter på ungefär 44 miljoner euro för de två fartygen, dvs. 5 × 44 = 220 miljoner euro för femårsperioden.

| (47) | Om man drar av den tid som gick förlorad efter händelserna den 11 september (ett år), beräknas de utvecklingseffekter som krävs för att det ursprungliga beslutet skall respekteras på följande sätt: 4 år × 44 = 176 miljoner euro. De utgifter som har genererats i franska Polynesien genom användandet av fartygen beräknas för närvarande till 175,5 miljoner euro, vilket praktiskt taget motsvarar denna summa. |
| --- | --- |

(47)

Om man drar av den tid som gick förlorad efter händelserna den 11 september (ett år), beräknas de utvecklingseffekter som krävs för att det ursprungliga beslutet skall respekteras på följande sätt: 4 år × 44 = 176 miljoner euro. De utgifter som har genererats i franska Polynesien genom användandet av fartygen beräknas för närvarande till 175,5 miljoner euro, vilket praktiskt taget motsvarar denna summa.

| (48) | Det går således att dra slutsatsen att med hänsyn tagen till den force majeure-situation som uppstod genom attackerna den 11 september, kryssningsfartygen inom ramen för sin tidigare användning och den kommande användning som hittills är känd, kommer att ge upphov till en utvecklingseffekt som ligger nära den som ursprungligen planerades. |
| --- | --- |

(48)

Det går således att dra slutsatsen att med hänsyn tagen till den force majeure-situation som uppstod genom attackerna den 11 september, kryssningsfartygen inom ramen för sin tidigare användning och den kommande användning som hittills är känd, kommer att ge upphov till en utvecklingseffekt som ligger nära den som ursprungligen planerades.

| (49) | Kommissionen anser följaktligen att stödets särskilda utvecklingseffekt är garanterad, att villkoren för godkännandet av stödet därmed är uppfyllda och att stödet därför inte är föremål för missbruk. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen anser följaktligen att stödets särskilda utvecklingseffekt är garanterad, att villkoren för godkännandet av stödet därmed är uppfyllda och att stödet därför inte är föremål för missbruk.

VI.   SLUTSATS

| (50) | Kommissionen konstaterar att Frankrike olagligt har ändrat villkoren för det utvecklingsbistånd som har godkänts för byggandet av två fartyg, i strid mot artikel 88.3 i fördraget. Med tanke på att utvecklingseffekterna för franska Polynesien emellertid motsvarar dem som ursprungligen planerades, med hänsyn tagen till den tid som gick förlorad till följd av force majeure, är stödet förenligt med den gemensamma marknaden, särskilt med reglerna om statligt utvecklingsstöd till varvsindustrin. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen konstaterar att Frankrike olagligt har ändrat villkoren för det utvecklingsbistånd som har godkänts för byggandet av två fartyg, i strid mot artikel 88.3 i fördraget. Med tanke på att utvecklingseffekterna för franska Polynesien emellertid motsvarar dem som ursprungligen planerades, med hänsyn tagen till den tid som gick förlorad till följd av force majeure, är stödet förenligt med den gemensamma marknaden, särskilt med reglerna om statligt utvecklingsstöd till varvsindustrin.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd i form av skattelättnader som Frankrike har beviljat som utvecklingsbistånd för byggandet av de båda fartygen Pacific Princess (f.d. R3) och Tahitian Princess (f.d. R4), är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 e i fördraget.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdat i Bryssel den 20 juli 2005.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 202, 18.7.1998, s. 1.

1

(2)  EUT C 105, 1.5.2003, s. 30.

2

(3)  EGT L 292, 13.11.1999, s. 23.

3

(4)  Se fotnot 2.

4

(5)  Lag av den 11 juli 1986, efter ändringar, om produktiva investeringar i de franska utomeuropeiska departementen.

5

(6)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1. Förordningen ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

6

(7)  Även om fartygen inte utnyttjades under ett år underhölls de, och enligt Frankrike genererade de ungefär 8,5 miljoner euro i lokala utgifter i franska Polynesien i form av besättningsutgifter (även om ett fartyg inte är i trafik behöver det en besättning för att underhålla det), drivmedel, tekniskt underhåll, hamnavgifter etc.

7

(8)  EGT L 380, 31.12.1990, s. 27. Direktivet senast ändrat genom direktiv 94/73/EG (EGT L 351, 31.12.1994, s. 10).

8

(9)  Samma bestämmelse återfinns i förordning (EG) nr 1540/98, som ersatte direktiv 90/684/EEG och i kommissionens rambestämmelser om stöd till varvsindustrin (EUT C 317, 30.12.2003, s. 11), som började tillämpas den 1 januari 2004 efter det att förordning (EG) nr 1540/98 löpte ut.

9

(10)  Särskilt beslutet i ärende N 843/01 beträffande Meyer Werft Papenburg (EGT C 238, 3.10.2002, s. 10).

10

---