# Úradný vestník L 68/8. m

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 68 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 498. marca 2006 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 68

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 498. marca 2006

---

| Obsah | | I   Akty, ktorých uverejnenie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nariadenie Rady (ES) č. 365/2006 z 27. februára 2006, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1676/2001, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz polyetyléntereftalátového filmu s pôvodom okrem iného v Indii a ktorým sa ukončuje čiastočné predbežné preskúmanie antisubvenčných opatrení uplatniteľných na dovoz polyetyléntereftalátového (ďalej len PET) filmu s pôvodom okrem iného v Indii | 1 |
| | * | Nariadenie Rady (ES) č. 366/2006 z 27. februára 2006, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1676/2001, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom okrem iného v Indii | 6 |
| | * | Nariadenie Rady (ES) č. 367/2006 z 27. februára 2006, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii po preskúmaní uplynutia platnosti podľa článku 18 nariadenia (ES) č. 2026/97 | 15 |

Obsah

I   Akty, ktorých uverejnenie je povinné

Strana

*

Nariadenie Rady (ES) č. 365/2006 z 27. februára 2006, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1676/2001, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz polyetyléntereftalátového filmu s pôvodom okrem iného v Indii a ktorým sa ukončuje čiastočné predbežné preskúmanie antisubvenčných opatrení uplatniteľných na dovoz polyetyléntereftalátového (ďalej len PET) filmu s pôvodom okrem iného v Indii

1

*

Nariadenie Rady (ES) č. 366/2006 z 27. februára 2006, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1676/2001, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom okrem iného v Indii

6

*

Nariadenie Rady (ES) č. 367/2006 z 27. februára 2006, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii po preskúmaní uplynutia platnosti podľa článku 18 nariadenia (ES) č. 2026/97

15

| | | II   Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Komisia |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 13. februára 2006, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2001/645/ES o prijatí záväzkov ponúknutých v súvislosti s antidumpingovým konaním týkajúcim sa dovozu polyetyléntereftalátového filmu s pôvodom inter alia v Indii | 37 |

II   Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné

Komisia

*

Rozhodnutie Komisie z 13. februára 2006, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2001/645/ES o prijatí záväzkov ponúknutých v súvislosti s antidumpingovým konaním týkajúcim sa dovozu polyetyléntereftalátového filmu s pôvodom inter alia v Indii

inter alia

37

| | | Korigendá |
| --- | --- | --- |
| | * | Dodatok k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2005/84/ES zo 14. decembra 2005, ktorou sa po dvadsiaty druhýkrát mení a dopĺňa smernica Rady 76/769/EHS o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na obmedzenia uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov (ftaláty v hračkách a výrobkoch určených na starostlivosť o dieťa) (Ú. v. EÚ L 344, 27.12.2005) | 39 |

Korigendá

*

Dodatok k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2005/84/ES zo 14. decembra 2005, ktorou sa po dvadsiaty druhýkrát mení a dopĺňa smernica Rady 76/769/EHS o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na obmedzenia uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov (ftaláty v hračkách a výrobkoch určených na starostlivosť o dieťa) (Ú. v. EÚ L 344, 27.12.2005)

39

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Akty, ktorých uverejnenie je povinné

| 8.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 68/1

---

NARIADENIE RADY (ES) č. 365/2006

z 27. februára 2006,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1676/2001, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz polyetyléntereftalátového filmu s pôvodom okrem iného v Indii a ktorým sa ukončuje čiastočné predbežné preskúmanie antisubvenčných opatrení uplatniteľných na dovoz polyetyléntereftalátového (ďalej len „PET“) filmu s pôvodom okrem iného v Indii

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné antidumpingové nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 3, a nariadenie Rady (ES) č. 2026/97 zo 6. októbra 1997 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (2), (ďalej len „základné antisubvenčné nariadenie“), a najmä na jeho článok 19,

so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom,

keďže:

A.   POSTUP

1.   Existujúce opatrenia a ukončené prešetrovania týkajúce sa rovnakého výrobku

| (1) | Rada nariadením (ES) č. 2597/1999 (3) uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátového (ďalej len „PET“) filmu spadajúceho pod kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90 a s pôvodom v Indii (ďalej len „konečné vyrovnávacie opatrenia“). Opatrenia mali formu cla ad valorem v rozpätí od 3,8 % do 19,1 % uloženého na dovoz od jednotlivo vymedzených vývozcov, pričom na dovoz od všetkých ostatných spoločností platila sadzba zostatkového cla 19,1 %. |
| --- | --- |

(1)

Rada nariadením (ES) č. 2597/1999 (3) uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátového (ďalej len „PET“) filmu spadajúceho pod kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90 a s pôvodom v Indii (ďalej len „konečné vyrovnávacie opatrenia“). Opatrenia mali formu cla ad valorem v rozpätí od 3,8 % do 19,1 % uloženého na dovoz od jednotlivo vymedzených vývozcov, pričom na dovoz od všetkých ostatných spoločností platila sadzba zostatkového cla 19,1 %.

| (2) | Rada nariadením (ES) č. 1676/2001 (4) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu s pôvodom okrem iného v Indii. Opatrenia mali formu cla ad valorem v rozpätí od 0 % do 62,6 % na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii (ďalej len „konečné antidumpingové opatrenia“) s výnimkou dovozu od piatich indických spoločností [Ester Industries Limited (ďalej len „Ester“), Flex Industries Limited (ďalej len „Flex“), Garware Polyester Limited (ďalej len „Garware“), MTZ Polyfilms Limited („MTZ“) a Polyplex Corporation Limited (ďalej len „Polyplex“)], od ktorých boli rozhodnutím Komisie 2001/645/ES (5) akceptujúcim záväzky ponúknuté v súvislosti s antidumpingovým konaním týkajúcim sa dovozu polyetyléntereftalátového filmu s pôvodom okrem iného v Indii prijaté záväzky. |
| --- | --- |

(2)

Rada nariadením (ES) č. 1676/2001 (4) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu s pôvodom okrem iného v Indii. Opatrenia mali formu cla ad valorem v rozpätí od 0 % do 62,6 % na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii (ďalej len „konečné antidumpingové opatrenia“) s výnimkou dovozu od piatich indických spoločností [Ester Industries Limited (ďalej len „Ester“), Flex Industries Limited (ďalej len „Flex“), Garware Polyester Limited (ďalej len „Garware“), MTZ Polyfilms Limited („MTZ“) a Polyplex Corporation Limited (ďalej len „Polyplex“)], od ktorých boli rozhodnutím Komisie 2001/645/ES (5) akceptujúcim záväzky ponúknuté v súvislosti s antidumpingovým konaním týkajúcim sa dovozu polyetyléntereftalátového filmu s pôvodom okrem iného v Indii prijaté záväzky.

| (3) | Rada nariadeniami (ES) č. 1975/2004 a (ES) č. 1976/2004 rozšírila konečné vyrovnávacie a antidumpingové opatrenia vzťahujúce sa na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii na dovoz rovnakého výrobku odosielaného z Brazílie a Izraela, ktorý je alebo nie je deklarovaný ako výrobok s pôvodom v Brazílii alebo Izraeli. |
| --- | --- |

(3)

Rada nariadeniami (ES) č. 1975/2004 a (ES) č. 1976/2004 rozšírila konečné vyrovnávacie a antidumpingové opatrenia vzťahujúce sa na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii na dovoz rovnakého výrobku odosielaného z Brazílie a Izraela, ktorý je alebo nie je deklarovaný ako výrobok s pôvodom v Brazílii alebo Izraeli.

| (4) | Komisia 4. januára 2005 (6) začala čiastočné predbežné preskúmanie nariadenia (ES) č. 1676/2001, ktoré bolo obmedzené na úroveň konečných antidumpingových opatrení. Toto prešetrovanie bolo ukončené nariadením Rady (ES) č. 366/2006 (7), ktorým sa zmenila a doplnila úroveň konečných antidumpingových opatrení. |
| --- | --- |

(4)

Komisia 4. januára 2005 (6) začala čiastočné predbežné preskúmanie nariadenia (ES) č. 1676/2001, ktoré bolo obmedzené na úroveň konečných antidumpingových opatrení. Toto prešetrovanie bolo ukončené nariadením Rady (ES) č. 366/2006 (7), ktorým sa zmenila a doplnila úroveň konečných antidumpingových opatrení.

| (5) | Komisia 10. decembra 2004 (8) začala preskúmanie ukončenia platnosti konečných vyrovnávacích opatrení. Toto prešetrovanie bolo ukončené nariadením Rady (ES) č. 367/2006 (9), ktorým sa zachovali konečné vyrovnávacie opatrenia. |
| --- | --- |

(5)

Komisia 10. decembra 2004 (8) začala preskúmanie ukončenia platnosti konečných vyrovnávacích opatrení. Toto prešetrovanie bolo ukončené nariadením Rady (ES) č. 367/2006 (9), ktorým sa zachovali konečné vyrovnávacie opatrenia.

2.   Žiadosti o preskúmanie

| (6) | V roku 2002 podal Polyplex, indický vyvážajúci výrobca, od ktorého už bol prijatý záväzok rozhodnutím 2001/645/ES v súvislosti s platnými antidumpingovými opatreniami, žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie s rozsahom obmedzeným na formu vyrovnávacích opatrení, pokiaľ ide o jednu spoločnosť. Polyplex poskytol informácie, podľa ktorých by záväzok rovnakej povahy odstránil poškodzujúci vplyv subvencovania a bolo by ho možné monitorovať. Preto bolo opodstatnené preskúmať formu vyrovnávacieho opatrenia. |
| --- | --- |

(6)

V roku 2002 podal Polyplex, indický vyvážajúci výrobca, od ktorého už bol prijatý záväzok rozhodnutím 2001/645/ES v súvislosti s platnými antidumpingovými opatreniami, žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie s rozsahom obmedzeným na formu vyrovnávacích opatrení, pokiaľ ide o jednu spoločnosť. Polyplex poskytol informácie, podľa ktorých by záväzok rovnakej povahy odstránil poškodzujúci vplyv subvencovania a bolo by ho možné monitorovať. Preto bolo opodstatnené preskúmať formu vyrovnávacieho opatrenia.

| (7) | V októbri 2003 podali žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie obmedzené na formu antidumpingových opatrení títo výrobcovia Spoločenstva: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH a Nuroll SpA (ďalej len „žiadatelia“). Žiadatelia predstavujú hlavný podiel na výrobe PET filmu Spoločenstva. Toray Plastics Europe prejavil podporu žiadosti, hoci nebol formálnym žiadateľom. |
| --- | --- |

(7)

V októbri 2003 podali žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie obmedzené na formu antidumpingových opatrení títo výrobcovia Spoločenstva: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH a Nuroll SpA (ďalej len „žiadatelia“). Žiadatelia predstavujú hlavný podiel na výrobe PET filmu Spoločenstva. Toray Plastics Europe prejavil podporu žiadosti, hoci nebol formálnym žiadateľom.

| (8) | Žiadatelia uviedli, že forma opatrení (t. j. existujúce záväzky prijaté rozhodnutím 2001/645/ES) už nie je účinná na odstránenie poškodzujúceho dumpingu. Žiadatelia uviedli, že od prijatia existujúcich záväzkov založených na minimálnych dovozných cenách došlo k rozšíreniu škály výrobkov predávaných príslušnými vývozcami, ktorá teraz zahŕňa technicky náročnejšie filmy, takže minimálne ceny, pod ktoré je možné zaradiť niektoré výrobky, už neodrážajú ich skutočnú hodnotu, v dôsledku čoho mechanizmus opatrení už nie je primeraný vzhľadom na najnovší technologický vývoj. V dôsledku toho záväzky podľa žiadateľov už nie sú primerané na odstránenie poškodzujúcich vplyvov dumpingu. |
| --- | --- |

(8)

Žiadatelia uviedli, že forma opatrení (t. j. existujúce záväzky prijaté rozhodnutím 2001/645/ES) už nie je účinná na odstránenie poškodzujúceho dumpingu. Žiadatelia uviedli, že od prijatia existujúcich záväzkov založených na minimálnych dovozných cenách došlo k rozšíreniu škály výrobkov predávaných príslušnými vývozcami, ktorá teraz zahŕňa technicky náročnejšie filmy, takže minimálne ceny, pod ktoré je možné zaradiť niektoré výrobky, už neodrážajú ich skutočnú hodnotu, v dôsledku čoho mechanizmus opatrení už nie je primeraný vzhľadom na najnovší technologický vývoj. V dôsledku toho záväzky podľa žiadateľov už nie sú primerané na odstránenie poškodzujúcich vplyvov dumpingu.

3.   Prešetrovania

| (9) | Komisia 28. júna 2002 oznámením o začatí, ktoré bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (10), oznámila začatie čiastočného predbežného preskúmania antisubvenčných opatrení s rozsahom obmedzeným na preskúmanie prijateľnosti záväzku ponúknutého zo strany indického vyvážajúceho výrobcu Polyplex podľa článku 19 základného antisubvenčného nariadenia. |
| --- | --- |

(9)

Komisia 28. júna 2002 oznámením o začatí, ktoré bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (10), oznámila začatie čiastočného predbežného preskúmania antisubvenčných opatrení s rozsahom obmedzeným na preskúmanie prijateľnosti záväzku ponúknutého zo strany indického vyvážajúceho výrobcu Polyplex podľa článku 19 základného antisubvenčného nariadenia.

| (10) | Keďže čiastočné predbežné preskúmanie formy antidumpingových opatrení (t. j. existujúcich záväzkov) začalo v novembri 2003, ako sa ďalej uvádza v odôvodneniach 12 a 13, otázka prijateľnosti ponuky Polyplexu zostávala otvorená s cieľom uzatvoriť obe preskúmania súčasne. Komisia oficiálne upovedomila Polyplex o týchto svojich zámeroch. Žiadateľ v tejto súvislosti nepredložil žiadne pripomienky. |
| --- | --- |

(10)

Keďže čiastočné predbežné preskúmanie formy antidumpingových opatrení (t. j. existujúcich záväzkov) začalo v novembri 2003, ako sa ďalej uvádza v odôvodneniach 12 a 13, otázka prijateľnosti ponuky Polyplexu zostávala otvorená s cieľom uzatvoriť obe preskúmania súčasne. Komisia oficiálne upovedomila Polyplex o týchto svojich zámeroch. Žiadateľ v tejto súvislosti nepredložil žiadne pripomienky.

| (11) | Komisia 22. novembra 2003 oznámila oznámením o začatí, ktoré bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (11), začatie čiastočného predbežného preskúmania v súlade s článkom 11 ods. 3 základného antidumpingového nariadenia. |
| --- | --- |

(11)

Komisia 22. novembra 2003 oznámila oznámením o začatí, ktoré bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (11), začatie čiastočného predbežného preskúmania v súlade s článkom 11 ods. 3 základného antidumpingového nariadenia.

| (12) | Rozsah preskúmania bol obmedzený na formu opatrení uplatniteľných na päť indických vyvážajúcich výrobcov, od ktorých boli prijaté záväzky. Obdobie prešetrovania trvalo od 1. októbra 2002 do 30. septembra 2003 (ďalej len „súčasné OP“). |
| --- | --- |

(12)

Rozsah preskúmania bol obmedzený na formu opatrení uplatniteľných na päť indických vyvážajúcich výrobcov, od ktorých boli prijaté záväzky. Obdobie prešetrovania trvalo od 1. októbra 2002 do 30. septembra 2003 (ďalej len „súčasné OP“).

| (13) | Komisia o začatí preskúmania oficiálne upovedomila vyvážajúcich výrobcov, zástupcov vyvážajúcej krajiny a výrobcov Spoločenstva. Zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť sa písomne a požiadať o vypočutie v lehote uvedenej v oznámení o začatí. |
| --- | --- |

(13)

Komisia o začatí preskúmania oficiálne upovedomila vyvážajúcich výrobcov, zástupcov vyvážajúcej krajiny a výrobcov Spoločenstva. Zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť sa písomne a požiadať o vypočutie v lehote uvedenej v oznámení o začatí.

| (14) | S cieľom získať informácie potrebné na prešetrovanie Komisia poslala dotazníky príslušným vyvážajúcim výrobcom, z ktorých všetci spolupracovali a vyplnili dotazníky. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto vyvážajúcich výrobcov v Indii:






  — | Ester Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- | --- |

(14)

S cieľom získať informácie potrebné na prešetrovanie Komisia poslala dotazníky príslušným vyvážajúcim výrobcom, z ktorých všetci spolupracovali a vyplnili dotazníky. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto vyvážajúcich výrobcov v Indii:

—

Ester Industries Limited, New Delhi,

| — | Flex Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- |

—

Flex Industries Limited, New Delhi,

| — | Garware Polyester Limited, Aurangabad, |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Aurangabad,

| — | MTZ Polyfilms Limited, Mumbai, |
| --- | --- |

—

MTZ Polyfilms Limited, Mumbai,

| — | Polyplex Corporation Limited, New Delhi. |
| --- | --- |

—

Polyplex Corporation Limited, New Delhi.

B.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK

| (15) | Príslušný výrobok je, ako je vymedzené v pôvodnom prešetrovaní, polyetyléntereftalátový (ďalej len „PET“) film s pôvodom v Indii, obvykle deklarovaný pod kódmi KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90. |
| --- | --- |

(15)

Príslušný výrobok je, ako je vymedzené v pôvodnom prešetrovaní, polyetyléntereftalátový (ďalej len „PET“) film s pôvodom v Indii, obvykle deklarovaný pod kódmi KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.

C.   ZISTENIA

| (16) | PET film má osobitné fyzikálne, chemické a technické znaky, medzi ktoré patria okrem iného hrúbka, povlakové vlastnosti, povrchová úprava a mechanické vlastnosti, ktoré určujú rôzne druhy PET filmu v závislosti od rôznych spôsobov úpravy základného filmu v priebehu alebo po ukončení procesu výroby vrátane korónovej úpravy, pokovovania alebo chemického povlaku. Existuje preto v mnohých rôznych formách a druhoch. Vzhľadom na existenciu veľkého počtu rozličných foriem výrobku (druhov výrobku) a s cieľom zjednodušiť monitorovanie záväzkov boli výrobky zoskupené do rôznych kategórií (skupín) na základe technických znakov. Tieto skupiny slúžili ako základ na určenie minimálnych dovozných cien (MDC) stanovených v záväzkoch. V pôvodnom prešetrovaní bol počet MDC vytvorený na základe týchto skupín v rozpätí od 10 do 32 na vývozcu. |
| --- | --- |

(16)

PET film má osobitné fyzikálne, chemické a technické znaky, medzi ktoré patria okrem iného hrúbka, povlakové vlastnosti, povrchová úprava a mechanické vlastnosti, ktoré určujú rôzne druhy PET filmu v závislosti od rôznych spôsobov úpravy základného filmu v priebehu alebo po ukončení procesu výroby vrátane korónovej úpravy, pokovovania alebo chemického povlaku. Existuje preto v mnohých rôznych formách a druhoch. Vzhľadom na existenciu veľkého počtu rozličných foriem výrobku (druhov výrobku) a s cieľom zjednodušiť monitorovanie záväzkov boli výrobky zoskupené do rôznych kategórií (skupín) na základe technických znakov. Tieto skupiny slúžili ako základ na určenie minimálnych dovozných cien (MDC) stanovených v záväzkoch. V pôvodnom prešetrovaní bol počet MDC vytvorený na základe týchto skupín v rozpätí od 10 do 32 na vývozcu.

| (17) | V rámci súčasného prešetrovania došlo v rámci skupín k porovnaniu zmesí modelových druhov a cenových rozdielov medzi obdobím prešetrovania použitým v pôvodnom prešetrovaní (ďalej len „pôvodné OP“) a súčasným OP. |
| --- | --- |

(17)

V rámci súčasného prešetrovania došlo v rámci skupín k porovnaniu zmesí modelových druhov a cenových rozdielov medzi obdobím prešetrovania použitým v pôvodnom prešetrovaní (ďalej len „pôvodné OP“) a súčasným OP.

| (18) | Analýza ukázala, že zmesi modelových druhov predávané v rámci určitých skupín výrobkov sa od prijatia záväzkov zmenili. V prípade niekoľkých spoločností, ktoré boli predmetom prešetrovania, boli tieto zmeny veľmi výrazné, a to do takej miery, že v prípade niektorých skupín už väčšina foriem výrobku vyvážaných do Spoločenstva počas OP nezodpovedala výrobkom vyvážaným počas pôvodného OP. Príkladom zmien zaznamenaných v rámci skupín bolo vypustenie výrobkov nižšej hodnoty, pridanie nových výrobkov so zjavne vyššou hodnotou a niekedy kombinácia oboch postupov. |
| --- | --- |

(18)

Analýza ukázala, že zmesi modelových druhov predávané v rámci určitých skupín výrobkov sa od prijatia záväzkov zmenili. V prípade niekoľkých spoločností, ktoré boli predmetom prešetrovania, boli tieto zmeny veľmi výrazné, a to do takej miery, že v prípade niektorých skupín už väčšina foriem výrobku vyvážaných do Spoločenstva počas OP nezodpovedala výrobkom vyvážaným počas pôvodného OP. Príkladom zmien zaznamenaných v rámci skupín bolo vypustenie výrobkov nižšej hodnoty, pridanie nových výrobkov so zjavne vyššou hodnotou a niekedy kombinácia oboch postupov.

| (19) | Analýza ukázala, že v prípade určitých skupín výrobkov sa cenové rozdiely (rozsah hodnôt výrobku) v rámci skupiny od prijatia záväzkov výrazne zmenili. V tejto súvislosti by sa tiež malo poznamenať, že po prijatí záväzkov bola zaznamenaná výrazná zmena v modeli predaja medzi skupinami rôznych výrobkov. Najmä sa však prejavuje tendencia sústrediť predaj na skupiny s nižšou minimálnou cenou. |
| --- | --- |

(19)

Analýza ukázala, že v prípade určitých skupín výrobkov sa cenové rozdiely (rozsah hodnôt výrobku) v rámci skupiny od prijatia záväzkov výrazne zmenili. V tejto súvislosti by sa tiež malo poznamenať, že po prijatí záväzkov bola zaznamenaná výrazná zmena v modeli predaja medzi skupinami rôznych výrobkov. Najmä sa však prejavuje tendencia sústrediť predaj na skupiny s nižšou minimálnou cenou.

| (20) | Keďže MDC a záväzky boli založené na zmesi druhov výrobkov a ich príslušných hodnôt v rámci skupín výrobkov počas pôvodného OP je zrejmé, že zmeny zistené v súvislosti s konkrétnou zmesou výrobkov a hodnôt v rámci týchto skupín výrobkov majú za následok tieto osobitné MDC a tak aj záväzky, ktoré sú nevhodné na odstránenie poškodzujúceho vplyvu dumpingu. |
| --- | --- |

(20)

Keďže MDC a záväzky boli založené na zmesi druhov výrobkov a ich príslušných hodnôt v rámci skupín výrobkov počas pôvodného OP je zrejmé, že zmeny zistené v súvislosti s konkrétnou zmesou výrobkov a hodnôt v rámci týchto skupín výrobkov majú za následok tieto osobitné MDC a tak aj záväzky, ktoré sú nevhodné na odstránenie poškodzujúceho vplyvu dumpingu.

| (21) | Pokiaľ ide o preskúmanie s rozsahom obmedzeným na preskúmanie prijateľnosti záväzku ponúknutého zo strany Polyplexu, analýza ukázala, že podniková štruktúra tejto spoločnosti by mala za následok komplexnosť monitorovania záväzku, čo spôsobuje nevhodnosť takéhoto záväzku ako formy účinného vyrovnávacieho opatrenia. Táto komplexnosť vyplýva zo skutočnosti, že príslušný výrobok tiež vyrába prepojená spoločnosť Polyplexu v tretej krajine (Thajsku), čo predstavuje riziko krížovej kompenzácie cien, keby spoločnosť v Thajsku tiež vyvážala príslušný výrobok do Spoločenstva. Monitorovanie, a teda i presadzovanie by boli príliš zložité na to, aby bolo možné zaručiť náležité fungovanie záväzku. |
| --- | --- |

(21)

Pokiaľ ide o preskúmanie s rozsahom obmedzeným na preskúmanie prijateľnosti záväzku ponúknutého zo strany Polyplexu, analýza ukázala, že podniková štruktúra tejto spoločnosti by mala za následok komplexnosť monitorovania záväzku, čo spôsobuje nevhodnosť takéhoto záväzku ako formy účinného vyrovnávacieho opatrenia. Táto komplexnosť vyplýva zo skutočnosti, že príslušný výrobok tiež vyrába prepojená spoločnosť Polyplexu v tretej krajine (Thajsku), čo predstavuje riziko krížovej kompenzácie cien, keby spoločnosť v Thajsku tiež vyvážala príslušný výrobok do Spoločenstva. Monitorovanie, a teda i presadzovanie by boli príliš zložité na to, aby bolo možné zaručiť náležité fungovanie záväzku.

D.   ZÁVERY

| (22) | Záväzky v súčasnej forme, kde MDC sú založené na skupinách výrobkov, umožňujú vývozcom vysoký stupeň flexibility pri zmenách technických znakov výrobkov v rámci skupiny. Príslušný výrobok zahŕňa mnohé a vyvíjajúce sa odlišujúce vlastnosti, ktoré do veľkej miery určujú predajné ceny. Zmeny týchto vlastností majú následne podstatný vplyv na ceny. Jediným prípustným spôsobom na zvýšenie homogenity skupín, pokiaľ ide o fyzikálne vlastnosti a ceny, by bolo ich rozdelenie do podskupín. To by však malo za následok znásobenie počtu skupín, čo by znefunkčnilo monitorovanie najmä tým, že by bolo pre colné orgány ťažšie rozlíšiť jednotlivé druhy výrobku a klasifikovať výrobky zaradením do skupín pri ich dovoze. Počet skupín pripadajúcich na spoločnosť by sa okrem toho mohol zvýšiť 5-násobne až 11-násobne v porovnaní s počtom skupín v záväzkoch, keby sa s cieľom dosiahnuť presnejšiu klasifikáciu prihliadalo na viacero znakov rôznych druhov výrobku. Už v súčasnosti druhy výrobku spadajú do viac než niekoľko sto podrobných skupín, čo spôsobuje nefunkčnosť záväzkov. Tento počet by sa mohol vzhľadom na ďalší vývoj znakov výrobku ešte zvýšiť. |
| --- | --- |

(22)

Záväzky v súčasnej forme, kde MDC sú založené na skupinách výrobkov, umožňujú vývozcom vysoký stupeň flexibility pri zmenách technických znakov výrobkov v rámci skupiny. Príslušný výrobok zahŕňa mnohé a vyvíjajúce sa odlišujúce vlastnosti, ktoré do veľkej miery určujú predajné ceny. Zmeny týchto vlastností majú následne podstatný vplyv na ceny. Jediným prípustným spôsobom na zvýšenie homogenity skupín, pokiaľ ide o fyzikálne vlastnosti a ceny, by bolo ich rozdelenie do podskupín. To by však malo za následok znásobenie počtu skupín, čo by znefunkčnilo monitorovanie najmä tým, že by bolo pre colné orgány ťažšie rozlíšiť jednotlivé druhy výrobku a klasifikovať výrobky zaradením do skupín pri ich dovoze. Počet skupín pripadajúcich na spoločnosť by sa okrem toho mohol zvýšiť 5-násobne až 11-násobne v porovnaní s počtom skupín v záväzkoch, keby sa s cieľom dosiahnuť presnejšiu klasifikáciu prihliadalo na viacero znakov rôznych druhov výrobku. Už v súčasnosti druhy výrobku spadajú do viac než niekoľko sto podrobných skupín, čo spôsobuje nefunkčnosť záväzkov. Tento počet by sa mohol vzhľadom na ďalší vývoj znakov výrobku ešte zvýšiť.

| (23) | V prípade niektorých spoločností, ktoré boli predmetom preskúmania, sa modelové druhy predávané v rámci určitej skupiny výrobkov od prijatia záväzkov podstatne nezmenili. K pravdepodobnému zvýšeniu počtu skupín výrobkov v dôsledku ďalšieho vývoja v skupinách výrobkov, ako sa uvádza v odôvodnení 22, by však mohlo dôjsť v ktoromkoľvek neskoršom štádiu a v prípade ktoréhokoľvek vyvážajúceho výrobcu. |
| --- | --- |

(23)

V prípade niektorých spoločností, ktoré boli predmetom preskúmania, sa modelové druhy predávané v rámci určitej skupiny výrobkov od prijatia záväzkov podstatne nezmenili. K pravdepodobnému zvýšeniu počtu skupín výrobkov v dôsledku ďalšieho vývoja v skupinách výrobkov, ako sa uvádza v odôvodnení 22, by však mohlo dôjsť v ktoromkoľvek neskoršom štádiu a v prípade ktoréhokoľvek vyvážajúceho výrobcu.

| (24) | Preto je možné dospieť k záveru, že s cieľom umožniť účinné monitorovanie záväzkov by skupiny výrobkov mali byť podstatne homogénnejšie, pokiaľ ide o fyzikálne vlastnosti a ceny. Tieto znaky by mali byť stabilné počas celého trvania záväzku. Prešetrovanie potvrdilo, že v prípade PET filmu to tak nie je. |
| --- | --- |

(24)

Preto je možné dospieť k záveru, že s cieľom umožniť účinné monitorovanie záväzkov by skupiny výrobkov mali byť podstatne homogénnejšie, pokiaľ ide o fyzikálne vlastnosti a ceny. Tieto znaky by mali byť stabilné počas celého trvania záväzku. Prešetrovanie potvrdilo, že v prípade PET filmu to tak nie je.

| (25) | Na základe uvedených skutočností a úvah sa záväzky považujú za nevhodné na odstránenie poškodzujúceho vplyvu dumpingu, keďže predstavujú tak značné ťažkosti pre monitorovanie a presadzovanie, ako i neprijateľné riziká. Za týchto okolností je potrebné odvolať záväzky prijaté od piatich indických výrobcov, ktorí sú predmetom preskúmania formy antidumpingových opatrení. |
| --- | --- |

(25)

Na základe uvedených skutočností a úvah sa záväzky považujú za nevhodné na odstránenie poškodzujúceho vplyvu dumpingu, keďže predstavujú tak značné ťažkosti pre monitorovanie a presadzovanie, ako i neprijateľné riziká. Za týchto okolností je potrebné odvolať záväzky prijaté od piatich indických výrobcov, ktorí sú predmetom preskúmania formy antidumpingových opatrení.

| (26) | Všetky príslušné strany boli upovedomené o podstatných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých bolo prijaté rozhodnutie o odvolaní existujúcich záväzkov, a dostali príležitosť vyjadriť pripomienky. |
| --- | --- |

(26)

Všetky príslušné strany boli upovedomené o podstatných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých bolo prijaté rozhodnutie o odvolaní existujúcich záväzkov, a dostali príležitosť vyjadriť pripomienky.

| (27) | Po zverejnení informácií niektoré strany naznačili, že v súvislosti so záväzkami nespozorovali žiadne problémy pri monitorovaní a vynucovaní, a preto tvrdia, že neexistovalo riziko súvisiace s formou opatrení. Okrem toho mnohí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že neporušili svoje dohody o záväzkoch. Jeden z príslušných vyvážajúcich výrobcov tvrdil, že vzhľadom na to, že sa v oznámení o začatí konania uvádzal význam vývoja nových druhov výrobku, v čase medzi ponukou súčasného záväzku a súčasného OP neuviedli na trh EÚ žiadne nové druhy výrobku. |
| --- | --- |

(27)

Po zverejnení informácií niektoré strany naznačili, že v súvislosti so záväzkami nespozorovali žiadne problémy pri monitorovaní a vynucovaní, a preto tvrdia, že neexistovalo riziko súvisiace s formou opatrení. Okrem toho mnohí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že neporušili svoje dohody o záväzkoch. Jeden z príslušných vyvážajúcich výrobcov tvrdil, že vzhľadom na to, že sa v oznámení o začatí konania uvádzal význam vývoja nových druhov výrobku, v čase medzi ponukou súčasného záväzku a súčasného OP neuviedli na trh EÚ žiadne nové druhy výrobku.

| (28) | Pokiaľ ide o technické aspekty, samotný počet variantov tohto výrobku v spojení s možnosťami vývoja výrobku spôsobuje, že tento výrobok nie je vhodný pre záväzky, keďže vývoj výrobku by vyžadoval neustálu aktualizáciu MDC, čo nie je zvládnuteľné (pozri odôvodnenie 22). V tejto súvislosti by sa malo pripomenúť, že v článku 8 ods. 3 základného nariadenia sa stanovuje, že ponúknuté záväzky nemusia byť prijaté, keď orgány považujú ich prijatie za nepraktické, napríklad, ak je počet konkrétnych a možných vývozcov príliš veľký, alebo z iných dôvodov. Pokiaľ ide o tvrdenie vývozcov, že neporušili podmienky záväzkov, nebolo naznačené, že by k takémuto porušeniu došlo. Rozhodnutie o zrušení záväzkov sa zakladá na dôkazoch zhromaždených počas prešetrovania, zmeny v zmesi výrobkov spôsobujú, že záväzok je nevhodný a monitoring predaja tohto výrobku nevyhovuje dohodám o záväzku (pozri odôvodnenie 18 až 20 a 22). A na záver prešetrovanie ukázalo, že filmy iné ako zmes výrobkov, na základe ktorých boli vytvorené MDC, sa v súčasnosti vo veľkom predávali v Spoločenstve podľa dohôd o záväzku a počet a varianty výrobkov by mohli pravdepodobne narásť. Situácia trhu, z ktorej sa vychádzalo pri vytváraní záväzkov, pokiaľ ide o predávané výrobky, už teda nie je v súčasnom preskúmaní reprezentatívna, a preto sú záväzky týkajúce sa MDC nevhodné. |
| --- | --- |

(28)

Pokiaľ ide o technické aspekty, samotný počet variantov tohto výrobku v spojení s možnosťami vývoja výrobku spôsobuje, že tento výrobok nie je vhodný pre záväzky, keďže vývoj výrobku by vyžadoval neustálu aktualizáciu MDC, čo nie je zvládnuteľné (pozri odôvodnenie 22). V tejto súvislosti by sa malo pripomenúť, že v článku 8 ods. 3 základného nariadenia sa stanovuje, že ponúknuté záväzky nemusia byť prijaté, keď orgány považujú ich prijatie za nepraktické, napríklad, ak je počet konkrétnych a možných vývozcov príliš veľký, alebo z iných dôvodov. Pokiaľ ide o tvrdenie vývozcov, že neporušili podmienky záväzkov, nebolo naznačené, že by k takémuto porušeniu došlo. Rozhodnutie o zrušení záväzkov sa zakladá na dôkazoch zhromaždených počas prešetrovania, zmeny v zmesi výrobkov spôsobujú, že záväzok je nevhodný a monitoring predaja tohto výrobku nevyhovuje dohodám o záväzku (pozri odôvodnenie 18 až 20 a 22). A na záver prešetrovanie ukázalo, že filmy iné ako zmes výrobkov, na základe ktorých boli vytvorené MDC, sa v súčasnosti vo veľkom predávali v Spoločenstve podľa dohôd o záväzku a počet a varianty výrobkov by mohli pravdepodobne narásť. Situácia trhu, z ktorej sa vychádzalo pri vytváraní záväzkov, pokiaľ ide o predávané výrobky, už teda nie je v súčasnom preskúmaní reprezentatívna, a preto sú záväzky týkajúce sa MDC nevhodné.

| (29) | V tejto súvislosti skutočnosť, že jeden vyvážajúci výrobca ešte neuviedol na trh žiadne nové druhy výrobku nemení nič na skutočnosti, že sa záväzky týkajúce sa príslušného výrobku považujú za nevhodné a ich monitorovanie za nezvládnuteľné, ako bolo vysvetlené v odôvodnení 28. |
| --- | --- |

(29)

V tejto súvislosti skutočnosť, že jeden vyvážajúci výrobca ešte neuviedol na trh žiadne nové druhy výrobku nemení nič na skutočnosti, že sa záväzky týkajúce sa príslušného výrobku považujú za nevhodné a ich monitorovanie za nezvládnuteľné, ako bolo vysvetlené v odôvodnení 28.

| (30) | Okrem toho sa niektorí vyvážajúci výrobcovia odvolávali na článok 15 dohody o implementácii článku VI Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 (ďalej len „dohoda o antidumpingu WTO“) a na požiadavku v ňom stanovenú, aby rozvinuté krajiny pomáhali rozvojovým krajinám, tvrdiac tak, že vyvážajúci výrobcovia by mali mať možnosť ponúknuť nové dohody o záväzkoch. Tvrdilo sa, že o zrušení záväzkov sa rozhodlo na špekulatívnom, nekonkrétnom základe, ktorý znehodnocuje podstatu článku 15 dohody o antidampingu WTO a že zrušenie záväzkov bolo porušením zásady proporcionality. |
| --- | --- |

(30)

Okrem toho sa niektorí vyvážajúci výrobcovia odvolávali na článok 15 dohody o implementácii článku VI Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 (ďalej len „dohoda o antidumpingu WTO“) a na požiadavku v ňom stanovenú, aby rozvinuté krajiny pomáhali rozvojovým krajinám, tvrdiac tak, že vyvážajúci výrobcovia by mali mať možnosť ponúknuť nové dohody o záväzkoch. Tvrdilo sa, že o zrušení záväzkov sa rozhodlo na špekulatívnom, nekonkrétnom základe, ktorý znehodnocuje podstatu článku 15 dohody o antidampingu WTO a že zrušenie záväzkov bolo porušením zásady proporcionality.

| (31) | V článku 15 dohody o antidumpingu WTO sa odkazuje na potrebu nájsť konštruktívnu nápravu skôr, než sa pristúpi k uplatňovaniu antidumpingových ciel. Súčasné záväzky boli prijaté v duchu hľadania konštruktívnej nápravy dumpingu spôsobujúceho ujmu. Je však potrebné pripomenúť, že v článku 8 ods. 3 dohody o antidumpingu WTO sa stanovuje, že ponúknuté záväzky nemusia byť prijaté, keď úrady považujú ich prijatie za nepraktické, napríklad, ak je počet konkrétnych a možných vývozcov príliš veľký, alebo z iných dôvodov. Rozhodnutie zrušiť záväzky nestojí na špekuláciách, keďže prešetrovanie dokázalo, že výrobky, ktorých ceny (t. j. MDC) sa indickí výrobcovia zaviazli stanoviť, sa veľmi líšia od výrobkov, ktoré sa v súčasnosti do Spoločenstva predávajú. Zrušenie záväzkov teda nie je neprimerané, naopak považuje sa za reakciu na vývoj na trhu spôsobený samotnými vyvážajúcimi výrobcami. |
| --- | --- |

(31)

V článku 15 dohody o antidumpingu WTO sa odkazuje na potrebu nájsť konštruktívnu nápravu skôr, než sa pristúpi k uplatňovaniu antidumpingových ciel. Súčasné záväzky boli prijaté v duchu hľadania konštruktívnej nápravy dumpingu spôsobujúceho ujmu. Je však potrebné pripomenúť, že v článku 8 ods. 3 dohody o antidumpingu WTO sa stanovuje, že ponúknuté záväzky nemusia byť prijaté, keď úrady považujú ich prijatie za nepraktické, napríklad, ak je počet konkrétnych a možných vývozcov príliš veľký, alebo z iných dôvodov. Rozhodnutie zrušiť záväzky nestojí na špekuláciách, keďže prešetrovanie dokázalo, že výrobky, ktorých ceny (t. j. MDC) sa indickí výrobcovia zaviazli stanoviť, sa veľmi líšia od výrobkov, ktoré sa v súčasnosti do Spoločenstva predávajú. Zrušenie záväzkov teda nie je neprimerané, naopak považuje sa za reakciu na vývoj na trhu spôsobený samotnými vyvážajúcimi výrobcami.

| (32) | Závery preskúmania formy antidumpingových opatrení, podľa ktorých záväzky nie sú vhodné na odstránenie poškodzujúceho vplyvu dumpingu, pretože predstavujú tak značné ťažkosti pre monitorovanie a presadzovanie, ako i neprijateľné riziká, platia rovnako, pokiaľ ide o vyrovnávacie opatrenia. Zistilo sa, že podniková štruktúra skupiny Polyplex Group by viedla k ťažkostiam s monitorovaním a presadzovaním vo vzťahu k záväzku. Prijatie záväzku sa preto považuje za nerealizovateľné v zmysle článku 8 ods. 3 základného antisubvenčného nariadenia. |
| --- | --- |

(32)

Závery preskúmania formy antidumpingových opatrení, podľa ktorých záväzky nie sú vhodné na odstránenie poškodzujúceho vplyvu dumpingu, pretože predstavujú tak značné ťažkosti pre monitorovanie a presadzovanie, ako i neprijateľné riziká, platia rovnako, pokiaľ ide o vyrovnávacie opatrenia. Zistilo sa, že podniková štruktúra skupiny Polyplex Group by viedla k ťažkostiam s monitorovaním a presadzovaním vo vzťahu k záväzku. Prijatie záväzku sa preto považuje za nerealizovateľné v zmysle článku 8 ods. 3 základného antisubvenčného nariadenia.

| (33) | Vzhľadom na uvedené sa dospelo k záveru, že revízne prešetrovanie formy antisubvenčných opatrení obmedzené na prijateľnosť záväzku ponúkaného zo strany Polyplexu by malo byť ukončené a príslušný záväzok by nemal byť prijatý, keďže nie sú splnené podmienky ustanovené v článku 13 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia, pokiaľ ide o prijatie záväzku. |
| --- | --- |

(33)

Vzhľadom na uvedené sa dospelo k záveru, že revízne prešetrovanie formy antisubvenčných opatrení obmedzené na prijateľnosť záväzku ponúkaného zo strany Polyplexu by malo byť ukončené a príslušný záväzok by nemal byť prijatý, keďže nie sú splnené podmienky ustanovené v článku 13 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia, pokiaľ ide o prijatie záväzku.

| (34) | Dôvody, pre ktoré ponúknutý záväzok nebolo možné prijať, boli oznámené príslušnému žiadateľovi, |
| --- | --- |

(34)

Dôvody, pre ktoré ponúknutý záväzok nebolo možné prijať, boli oznámené príslušnému žiadateľovi,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Článok 1 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1676/2001 v znení platnom v deň uverejnenia tohto nariadenia sa vypúšťa.

2.   Článok 1 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1676/2001 v znení platnom v deň uverejnenia tohto nariadenia sa prečíslováva na článok 1 ods. 3.

3.   Článok 2 nariadenia (ES) č. 1676/2001 v znení platnom v deň uverejnenia tohto nariadenia sa vypúšťa.

4.   Články 3 a 4 nariadenia (ES) č. 1676/2001 v znení platnom v deň uverejnenia tohto nariadenia sa prečíslovávajú na články 2 a 3.

Článok 2

Čiastočné predbežné preskúmanie nariadenia (ES) č. 2597/1999 sa týmto ukončuje neprijatím záväzku.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 27. februára 2006.

Za Radu

predseda

U. PLASSNIK

---

(1)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2117/2005 (Ú. v. EÚ L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Ú. v. ES L 288, 21.10.1997, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 461/2004 (Ú. v. EÚ L 77, 13.3.2004, s. 12).

2

(3)  Ú. v. ES L 316, 10.12.1999, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1976/2004 (Ú. v. EÚ L 342, 18.11.2004, s. 8).

3

(4)  Ú. v. ES L 227, 23.8.2001, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1975/2004 (Ú. v. EÚ L 342, 18.11.2004, s. 1).

4

(5)  Ú. v. ES L 227, 23.8.2001, s. 56.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 1, 4.1.2005, s. 5.

6

(7)  Pozri stranu 6 tohto úradného vestníka.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 306, 10.12.2004, s. 2.

8

(9)  Pozri stranu 15 tohto úradného vestníka.

9

(10)  Ú. v. ES C 154, 28.6.2002, s. 2.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 281, 22.11.2003, s. 4.

11

---

| 8.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 68/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 68/6

---

NARIADENIE RADY (ES) č. 366/2006

z 27. februára 2006,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1676/2001, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom okrem iného v Indii

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 3,

so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom,

keďže:

A.   POSTUP

1.   Existujúce opatrenia a ukončené prešetrovania týkajúce sa rovnakého výrobku

| (1) | Rada nariadením (ES) č. 2597/1999 (2) uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátového (ďalej len „PET“) filmu zatriedeného pod kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90 s pôvodom v Indii (ďalej len „konečné vyrovnávacie opatrenia“). Tieto opatrenia mali formu cla ad valorem v rozsahu od 3,8 % do 19,1 % uloženého na dovoz od jednotlivo vymenovaných vývozcov, so sadzbou zostatkového cla 19,1 % uloženého na dovoz od všetkých ostatných spoločností. |
| --- | --- |

(1)

Rada nariadením (ES) č. 2597/1999 (2) uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátového (ďalej len „PET“) filmu zatriedeného pod kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90 s pôvodom v Indii (ďalej len „konečné vyrovnávacie opatrenia“). Tieto opatrenia mali formu cla ad valorem v rozsahu od 3,8 % do 19,1 % uloženého na dovoz od jednotlivo vymenovaných vývozcov, so sadzbou zostatkového cla 19,1 % uloženého na dovoz od všetkých ostatných spoločností.

| (2) | Rada nariadením (ES) č. 1676/2001 (3) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu s pôvodom okrem iného v Indii (ďalej len „konečné antidumpingové opatrenia“). Na indických vyvážajúcich výrobcov sa uplatnil výber vzorky a spoločnostiam vo vzorke boli uložené individuálne clá od 0 % do 62,6 %, kým ostatným spolupracujúcim spoločnostiam nezahrnutým do vzorky bolo uložené clo na základe váženého priemerného dumpingového rozpätia vo výške 57,7 % zníženého o ich individuálne rozpätie vývozných subvencií. Všetkým ostatným spoločnostiam bolo uložené clo vo výške 53,3 %. Pôvodné obdobie prešetrovania trvalo od 1. apríla 1999 do 31. marca 2000 (ďalej len „pôvodné OP“). |
| --- | --- |

(2)

Rada nariadením (ES) č. 1676/2001 (3) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu s pôvodom okrem iného v Indii (ďalej len „konečné antidumpingové opatrenia“). Na indických vyvážajúcich výrobcov sa uplatnil výber vzorky a spoločnostiam vo vzorke boli uložené individuálne clá od 0 % do 62,6 %, kým ostatným spolupracujúcim spoločnostiam nezahrnutým do vzorky bolo uložené clo na základe váženého priemerného dumpingového rozpätia vo výške 57,7 % zníženého o ich individuálne rozpätie vývozných subvencií. Všetkým ostatným spoločnostiam bolo uložené clo vo výške 53,3 %. Pôvodné obdobie prešetrovania trvalo od 1. apríla 1999 do 31. marca 2000 (ďalej len „pôvodné OP“).

| (3) | Komisia 22. augusta 2001 rozhodnutím 2001/645/ES (4) prijala záväzky ponúknuté piatimi indickými výrobcami: Ester Industries Limited („Ester“), Flex Industries Limited („Flex“), Garware Polyester Limited („Garware“), MTZ Polyfilms Limited („MTZ“) a Polyplex Corporation Limited („Polyplex“). Komisia oznámila 17. februára 2005 zmenu názvu MTZ oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie
   (5). |
| --- | --- |

(3)

Komisia 22. augusta 2001 rozhodnutím 2001/645/ES (4) prijala záväzky ponúknuté piatimi indickými výrobcami: Ester Industries Limited („Ester“), Flex Industries Limited („Flex“), Garware Polyester Limited („Garware“), MTZ Polyfilms Limited („MTZ“) a Polyplex Corporation Limited („Polyplex“). Komisia oznámila 17. februára 2005 zmenu názvu MTZ oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie
   (5).

| (4) | Rada nariadeniami (ES) č. 1975/2004 a (ES) č. 1976/2004 rozšírila konečné vyrovnávacie a antidumpingové opatrenia na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii na dovoz rovnakého výrobku odosielaného z Brazílie a Izraela, ktorý je alebo nie je deklarovaný ako výrobok s pôvodom v Brazílii alebo Izraeli. |
| --- | --- |

(4)

Rada nariadeniami (ES) č. 1975/2004 a (ES) č. 1976/2004 rozšírila konečné vyrovnávacie a antidumpingové opatrenia na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii na dovoz rovnakého výrobku odosielaného z Brazílie a Izraela, ktorý je alebo nie je deklarovaný ako výrobok s pôvodom v Brazílii alebo Izraeli.

| (5) | Komisia začala 28. júna 2002 (6) čiastočné predbežné preskúmanie nariadenia (ES) č. 2597/1999 obmedzené na formu konečných vyrovnávacích opatrení, a najmä na preskúmanie prijateľnosti záväzku ponúknutého jedným indickým vyvážajúcim výrobcom, podľa článku 19 základného nariadenia. Toto prešetrovanie bolo ukončené nariadením (ES) č. 365/2006 (7). |
| --- | --- |

(5)

Komisia začala 28. júna 2002 (6) čiastočné predbežné preskúmanie nariadenia (ES) č. 2597/1999 obmedzené na formu konečných vyrovnávacích opatrení, a najmä na preskúmanie prijateľnosti záväzku ponúknutého jedným indickým vyvážajúcim výrobcom, podľa článku 19 základného nariadenia. Toto prešetrovanie bolo ukončené nariadením (ES) č. 365/2006 (7).

| (6) | Komisia začala 22. novembra 2003 (8) čiastočné predbežné preskúmanie nariadenia (ES) č. 1676/2001, obmedzené na formu konečných antidumpingových opatrení. Toto prešetrovanie bolo uzatvorené nariadením (ES) č. 365/2006, ktorým sa zmenilo a doplnilo nariadenie (ES) č. 1676/2001. |
| --- | --- |

(6)

Komisia začala 22. novembra 2003 (8) čiastočné predbežné preskúmanie nariadenia (ES) č. 1676/2001, obmedzené na formu konečných antidumpingových opatrení. Toto prešetrovanie bolo uzatvorené nariadením (ES) č. 365/2006, ktorým sa zmenilo a doplnilo nariadenie (ES) č. 1676/2001.

| (7) | Komisia začala 10. decembra 2004 (9) preskúmanie uplynutia platnosti konečných vyrovnávacích opatrení. Toto prešetrovanie bolo uzatvorené nariadením Rady (ES) č. 367/2006 (10), ktorým sa zachovali konečné vyrovnávacie opatrenia. |
| --- | --- |

(7)

Komisia začala 10. decembra 2004 (9) preskúmanie uplynutia platnosti konečných vyrovnávacích opatrení. Toto prešetrovanie bolo uzatvorené nariadením Rady (ES) č. 367/2006 (10), ktorým sa zachovali konečné vyrovnávacie opatrenia.

| (8) | Komisia 23. augusta 2005 (11) začala preskúmanie nariadení (ES) č. 1975/2004 a (ES) č. 1976/2004 vzhľadom na žiadosť izraelského výrobcu o výnimku z rozšírených opatrení. Toto prešetrovanie bolo uzavreté prostredníctvom nariadenia Rady (ES) č. 101/2006 (12). |
| --- | --- |

(8)

Komisia 23. augusta 2005 (11) začala preskúmanie nariadení (ES) č. 1975/2004 a (ES) č. 1976/2004 vzhľadom na žiadosť izraelského výrobcu o výnimku z rozšírených opatrení. Toto prešetrovanie bolo uzavreté prostredníctvom nariadenia Rady (ES) č. 101/2006 (12).

2.   Žiadosť o preskúmanie

| (9) | Dňa 5. novembra 2004 bola podaná žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie nariadenia (ES) č. 1676/2001 obmedzené na úroveň dumpingu týmito výrobcami Spoločenstva: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH a Nuroll SpA (ďalej len „žiadatelia“). Žiadatelia predstavujú značný podiel výroby PET filmu v Spoločenstve. Spoločnosť Toray Plastics Europe vyjadrila podporu žiadosti, hoci nebola formálnym žiadateľom. |
| --- | --- |

(9)

Dňa 5. novembra 2004 bola podaná žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie nariadenia (ES) č. 1676/2001 obmedzené na úroveň dumpingu týmito výrobcami Spoločenstva: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH a Nuroll SpA (ďalej len „žiadatelia“). Žiadatelia predstavujú značný podiel výroby PET filmu v Spoločenstve. Spoločnosť Toray Plastics Europe vyjadrila podporu žiadosti, hoci nebola formálnym žiadateľom.

| (10) | Žiadatelia tvrdili, že v súvislosti s dovozom PET filmu od piatich indických výrobcov, od ktorých boli prijaté záväzky rozhodnutím 2001/645/ES, úroveň existujúcich opatrení už nie je dostatočná na odstránenie poškodzujúceho dumpingu. |
| --- | --- |

(10)

Žiadatelia tvrdili, že v súvislosti s dovozom PET filmu od piatich indických výrobcov, od ktorých boli prijaté záväzky rozhodnutím 2001/645/ES, úroveň existujúcich opatrení už nie je dostatočná na odstránenie poškodzujúceho dumpingu.

3.   Prešetrovanie

| (11) | Komisia určila po porade s poradným výborom, že existujú dostatočné dôkazy, ktoré opodstatňujú začatie čiastočného predbežného preskúmania, a oznámila 4. januára 2005 oznámením o začatí uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie
   (13) začatie čiastočného predbežného preskúmania v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(11)

Komisia určila po porade s poradným výborom, že existujú dostatočné dôkazy, ktoré opodstatňujú začatie čiastočného predbežného preskúmania, a oznámila 4. januára 2005 oznámením o začatí uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie
   (13) začatie čiastočného predbežného preskúmania v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia.

| (12) | Preskúmanie bolo v rozsahu obmedzené na preskúmanie dumpingu piatich indických vyvážajúcich výrobcov, od ktorých boli prijaté záväzky, a na úroveň zostatkového cla s cieľom posúdiť potrebu pokračovania, zrušenia alebo zmeny úrovne existujúcich opatrení. Obdobie prešetrovania trvalo od 1. októbra 2003 do 30. septembra 2004. |
| --- | --- |

(12)

Preskúmanie bolo v rozsahu obmedzené na preskúmanie dumpingu piatich indických vyvážajúcich výrobcov, od ktorých boli prijaté záväzky, a na úroveň zostatkového cla s cieľom posúdiť potrebu pokračovania, zrušenia alebo zmeny úrovne existujúcich opatrení. Obdobie prešetrovania trvalo od 1. októbra 2003 do 30. septembra 2004.

| (13) | Komisia oficiálne informovala vyvážajúcich výrobcov, zástupcov vyvážajúcej krajiny a výrobcov Spoločenstva o začatí čiastočného predbežného preskúmania. Zainteresované strany dostali príležitosť, aby sa písomne vyjadrili a požiadali o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí. |
| --- | --- |

(13)

Komisia oficiálne informovala vyvážajúcich výrobcov, zástupcov vyvážajúcej krajiny a výrobcov Spoločenstva o začatí čiastočného predbežného preskúmania. Zainteresované strany dostali príležitosť, aby sa písomne vyjadrili a požiadali o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí.

| (14) | Komisia zaslala príslušným vyvážajúcim výrobcom dotazníky s cieľom získať informácie potrebné na prešetrovanie. Všetci z nich spolupracovali vyplnením dotazníka. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto vyvážajúcich výrobcov v Indii:






  — | Ester Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- | --- |

(14)

Komisia zaslala príslušným vyvážajúcim výrobcom dotazníky s cieľom získať informácie potrebné na prešetrovanie. Všetci z nich spolupracovali vyplnením dotazníka. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto vyvážajúcich výrobcov v Indii:

—

Ester Industries Limited, New Delhi,

| — | Flex Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- |

—

Flex Industries Limited, New Delhi,

| — | Garware Polyester Limited, Aurangabad, |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Aurangabad,

| — | MTZ Polyfilms Limited, Mumbai, |
| --- | --- |

—

MTZ Polyfilms Limited, Mumbai,

| — | Polyplex Corporation Limited, New Delhi. |
| --- | --- |

—

Polyplex Corporation Limited, New Delhi.

B.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

1.   Príslušný výrobok

| (15) | Príslušný výrobok je, ako je vymedzené v pôvodnom prešetrovaní, polyetyléntereftalátový (PET) film s pôvodom v Indii, bežne zatriedený pod kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90. |
| --- | --- |

(15)

Príslušný výrobok je, ako je vymedzené v pôvodnom prešetrovaní, polyetyléntereftalátový (PET) film s pôvodom v Indii, bežne zatriedený pod kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.

2.   Podobný výrobok

| (16) | Rovnako ako v pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že PET film vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Indii a PET film vyvážaný do Spoločenstva z Indie majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a rovnaké použitie. Preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(16)

Rovnako ako v pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že PET film vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Indii a PET film vyvážaný do Spoločenstva z Indie majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a rovnaké použitie. Preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

C.   DUMPING

1.   Normálna hodnota

| (17) | Na určenie normálnej hodnoty sa najprv overilo, či celkový domáci predaj každého z vyvážajúcich výrobcov bol reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia, t. j. či predstavoval 5 % alebo viac z celkového objemu predaja príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva. V prípade všetkých spoločností sa zistilo, že celkový predaj je reprezentatívny. |
| --- | --- |

(17)

Na určenie normálnej hodnoty sa najprv overilo, či celkový domáci predaj každého z vyvážajúcich výrobcov bol reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia, t. j. či predstavoval 5 % alebo viac z celkového objemu predaja príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva. V prípade všetkých spoločností sa zistilo, že celkový predaj je reprezentatívny.

| (18) | Potom sa zisťovalo, či celkový domáci predaj každého druhu výrobku predstavoval 5 % alebo viac objemu predaja rovnakého druhu vyvážaného do Spoločenstva. V prípade dvoch spoločností sa zistilo, že na domácom trhu predávali film druhej triedy, ale nie v Spoločenstve. Keďže film druhej triedy nie je priamo porovnateľný s filmom prvej triedy, predaj filmu druhej triedy bol vyňatý z výpočtu normálnej hodnoty. Ďalšia spoločnosť predávala na domácom trhu tri rôzne triedy filmu, ale v Spoločenstve len film najlepšej kvality. Táto spoločnosť pri predaji troch tried filmu často predávala filmy prvej a druhej triedy en masse s filmom tretej triedy, ale všetky za cenu filmu tretej triedy. Bolo to vysvetlené ako forma likvidácie zásob. Tento predaj bol opäť vyňatý z výpočtu. |
| --- | --- |

(18)

Potom sa zisťovalo, či celkový domáci predaj každého druhu výrobku predstavoval 5 % alebo viac objemu predaja rovnakého druhu vyvážaného do Spoločenstva. V prípade dvoch spoločností sa zistilo, že na domácom trhu predávali film druhej triedy, ale nie v Spoločenstve. Keďže film druhej triedy nie je priamo porovnateľný s filmom prvej triedy, predaj filmu druhej triedy bol vyňatý z výpočtu normálnej hodnoty. Ďalšia spoločnosť predávala na domácom trhu tri rôzne triedy filmu, ale v Spoločenstve len film najlepšej kvality. Táto spoločnosť pri predaji troch tried filmu často predávala filmy prvej a druhej triedy en masse s filmom tretej triedy, ale všetky za cenu filmu tretej triedy. Bolo to vysvetlené ako forma likvidácie zásob. Tento predaj bol opäť vyňatý z výpočtu.

| (19) | Jedna spoločnosť predávala obchodníkom na domácom trhu tovar, ktorý bol určený na vývoz. Tento tovar bolo možné ľahko rozlíšiť ako tovar určený na vývoz, keďže sa naň vzťahoval rozdielny daňový režim v porovnaní so zvyčajným predajom na domácom trhu. Spoločnosť nedokázala určiť, či konečným miestom určenia tovaru bolo Spoločenstvo alebo tretia krajina. Tento predaj bol preto vyňatý z výpočtu. |
| --- | --- |

(19)

Jedna spoločnosť predávala obchodníkom na domácom trhu tovar, ktorý bol určený na vývoz. Tento tovar bolo možné ľahko rozlíšiť ako tovar určený na vývoz, keďže sa naň vzťahoval rozdielny daňový režim v porovnaní so zvyčajným predajom na domácom trhu. Spoločnosť nedokázala určiť, či konečným miestom určenia tovaru bolo Spoločenstvo alebo tretia krajina. Tento predaj bol preto vyňatý z výpočtu.

| (20) | V prípade tých druhov výrobku, pri ktorých domáci predaj predstavoval 5 % alebo viac objemu predaja rovnakého druhu vyvážaného do Spoločenstva, sa ďalej skúmalo, či sa realizoval dostatočný predaj v rámci bežného obchodovania v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia. V prípade každého druhu výrobku, ktorého objem predaja uskutočneného na domácom trhu za čistú predajnú cenu rovnajúcu sa alebo vyššiu ako výrobné náklady predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu, a ak bola vážená priemerná cena tohto druhu rovná alebo vyššia ako výrobné náklady, sa normálna hodnota určila na základe váženej priemernej ceny skutočne zaplatenej za všetok domáci predaj tohto druhu bez ohľadu na to, či tento predaj bol alebo nebol ziskový. V prípade tých druhoch výrobku, ktorých objem ziskového predaja bol rovný alebo nižší ako 80 %, ale nie nižší ako 10 % predaja, alebo ak vážená priemerná cena tohto druhu bola nižšia ako výrobné náklady, normálna hodnota sa zakladala na váženej priemernej cene skutočne zaplatenej len za ziskový domáci predaj tohto druhu. |
| --- | --- |

(20)

V prípade tých druhov výrobku, pri ktorých domáci predaj predstavoval 5 % alebo viac objemu predaja rovnakého druhu vyvážaného do Spoločenstva, sa ďalej skúmalo, či sa realizoval dostatočný predaj v rámci bežného obchodovania v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia. V prípade každého druhu výrobku, ktorého objem predaja uskutočneného na domácom trhu za čistú predajnú cenu rovnajúcu sa alebo vyššiu ako výrobné náklady predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu, a ak bola vážená priemerná cena tohto druhu rovná alebo vyššia ako výrobné náklady, sa normálna hodnota určila na základe váženej priemernej ceny skutočne zaplatenej za všetok domáci predaj tohto druhu bez ohľadu na to, či tento predaj bol alebo nebol ziskový. V prípade tých druhoch výrobku, ktorých objem ziskového predaja bol rovný alebo nižší ako 80 %, ale nie nižší ako 10 % predaja, alebo ak vážená priemerná cena tohto druhu bola nižšia ako výrobné náklady, normálna hodnota sa zakladala na váženej priemernej cene skutočne zaplatenej len za ziskový domáci predaj tohto druhu.

| (21) | V prípade tých druhov výrobku, pri ktorých nebolo možné na určenie normálnej hodnoty použiť domáce ceny vyvážajúcich výrobcov v dôsledku nedostatočnej reprezentatívnosti alebo nedostatočného predaja v rámci bežného obchodovania, sa v súlade s článkom 2 ods. 3 a ods. 6 základného nariadenia normálna hodnota vytvorila na základe výrobných nákladov druhov výrobku vyvážaných do Spoločenstva, ktoré vznikli príslušným vyvážajúcim výrobcom, plus primeranej sumy predajných, všeobecných a administratívnych nákladov (ďalej len „PVA náklady“) a zisku. |
| --- | --- |

(21)

V prípade tých druhov výrobku, pri ktorých nebolo možné na určenie normálnej hodnoty použiť domáce ceny vyvážajúcich výrobcov v dôsledku nedostatočnej reprezentatívnosti alebo nedostatočného predaja v rámci bežného obchodovania, sa v súlade s článkom 2 ods. 3 a ods. 6 základného nariadenia normálna hodnota vytvorila na základe výrobných nákladov druhov výrobku vyvážaných do Spoločenstva, ktoré vznikli príslušným vyvážajúcim výrobcom, plus primeranej sumy predajných, všeobecných a administratívnych nákladov (ďalej len „PVA náklady“) a zisku.

| (22) | V súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia sa PVA náklady zakladali na tých nákladoch, ktoré vznikli vyvážajúcim výrobcom v súvislosti s ich domácim predajom príslušného výrobku, o ktorom sa zistilo, že je reprezentatívny. Ziskové rozpätie sa vypočítalo na základe váženého priemerného ziskového rozpätia každej spoločnosti pre tie druhy výrobku, ktoré sa predávali na domácom trhu v dostatočných množstvách v rámci bežného obchodovania. |
| --- | --- |

(22)

V súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia sa PVA náklady zakladali na tých nákladoch, ktoré vznikli vyvážajúcim výrobcom v súvislosti s ich domácim predajom príslušného výrobku, o ktorom sa zistilo, že je reprezentatívny. Ziskové rozpätie sa vypočítalo na základe váženého priemerného ziskového rozpätia každej spoločnosti pre tie druhy výrobku, ktoré sa predávali na domácom trhu v dostatočných množstvách v rámci bežného obchodovania.

| (23) | Po zverejnení informácií jeden vyvážajúci výrobca namietal proti úprave ceny platenej za špecifickú surovinu. Úprava, proti ktorej sa namietalo, bola opätovne preskúmaná a následne bola výška úpravy zmenená a dumpingové rozpätie bolo príslušne prepočítané. |
| --- | --- |

(23)

Po zverejnení informácií jeden vyvážajúci výrobca namietal proti úprave ceny platenej za špecifickú surovinu. Úprava, proti ktorej sa namietalo, bola opätovne preskúmaná a následne bola výška úpravy zmenená a dumpingové rozpätie bolo príslušne prepočítané.

| (24) | Iná spoločnosť namietala, že film, ktorý nemá najvyššiu kvalitu, by mal byť zahrnutý do výpočtu a že by mali byť vykonané „úpravy“, aby bol takýto film porovnateľný s prvotriednym filmom. Ďalej sa tvrdilo, že po začlenení týchto transakcií by bolo potrebné prepočítanie ziskového rozpätia. |
| --- | --- |

(24)

Iná spoločnosť namietala, že film, ktorý nemá najvyššiu kvalitu, by mal byť zahrnutý do výpočtu a že by mali byť vykonané „úpravy“, aby bol takýto film porovnateľný s prvotriednym filmom. Ďalej sa tvrdilo, že po začlenení týchto transakcií by bolo potrebné prepočítanie ziskového rozpätia.

| (25) | Objem filmov druhej a tretej triedy vyňatý z výpočtu predstavoval menej ako 3 % celkového domáceho predaja. Zostávajúce domáce transakcie sa teda považujú za dostatočne reprezentatívne na presný výpočet normálnej hodnoty. Preto nie je potrebný prepočet ziskového rozpätia. |
| --- | --- |

(25)

Objem filmov druhej a tretej triedy vyňatý z výpočtu predstavoval menej ako 3 % celkového domáceho predaja. Zostávajúce domáce transakcie sa teda považujú za dostatočne reprezentatívne na presný výpočet normálnej hodnoty. Preto nie je potrebný prepočet ziskového rozpätia.

| (26) | Vyvážajúci výrobcovia dostali výsledky výpočtov a predložili určité pripomienky. Komisia tieto pripomienky zohľadnila a príslušne upravila výpočty do tej miery, do akej považovala tieto pripomienky za odôvodnené. |
| --- | --- |

(26)

Vyvážajúci výrobcovia dostali výsledky výpočtov a predložili určité pripomienky. Komisia tieto pripomienky zohľadnila a príslušne upravila výpočty do tej miery, do akej považovala tieto pripomienky za odôvodnené.

2.   Vývozná cena

| (27) | Pokiaľ ide o určenie vývozných cien, je potrebné pripomenúť, že cieľom súčasného prešetrovania je zistiť, či sa zmenili úrovne dumpingu a či možno tieto zmeny považovať za pretrvávajúce. V tomto kontexte nemožno určenie vývozných cien obmedziť na preskúmanie správania sa vývozcov v minulosti, ale je potrebné preskúmať aj pravdepodobný vývoj vývozných cien v budúcnosti. Inými slovami, je potrebné určiť, či minulé vývozné ceny sú spoľahlivé na určenie pravdepodobných budúcich vývozných cien. V tomto prípade a z hľadiska faktu, že boli prijaté záväzky, sa predovšetkým skúmalo, či existencia týchto záväzkov ovplyvnila minulé vývozné ceny tak, že sa stali nespoľahlivé na určenie budúceho vývozného správania. |
| --- | --- |

(27)

Pokiaľ ide o určenie vývozných cien, je potrebné pripomenúť, že cieľom súčasného prešetrovania je zistiť, či sa zmenili úrovne dumpingu a či možno tieto zmeny považovať za pretrvávajúce. V tomto kontexte nemožno určenie vývozných cien obmedziť na preskúmanie správania sa vývozcov v minulosti, ale je potrebné preskúmať aj pravdepodobný vývoj vývozných cien v budúcnosti. Inými slovami, je potrebné určiť, či minulé vývozné ceny sú spoľahlivé na určenie pravdepodobných budúcich vývozných cien. V tomto prípade a z hľadiska faktu, že boli prijaté záväzky, sa predovšetkým skúmalo, či existencia týchto záväzkov ovplyvnila minulé vývozné ceny tak, že sa stali nespoľahlivé na určenie budúceho vývozného správania.

| (28) | S cieľom preskúmať, či vývozne ceny do Spoločenstva boli spoľahlivé, a vzhľadom na existenciu záväzkov sa vývozné ceny do Spoločenstva analyzovali vo vzťahu k minimálnym dovozným cenám (MDC) záväzkov. V skutočnosti bolo potrebné určiť, či vývozné ceny do Spoločenstva boli stanovené na určitej úrovni, najmä v dôsledku existencie MDC stanovenej záväzkami, a teda či sú alebo nie sú trvalo udržateľné. Preto sa na úrovni každej spoločnosti skúmalo na váženom priemernom základe, či ceny dosahované pri predaji na trh Spoločenstva boli alebo neboli podstatne vyššie ako MDC, zohľadňujúc osobitosti príslušného výrobku a trhov, na ktorých sa počas OP predával, a ako tieto ceny súviseli s cenami vývozu do tretích krajín. Ak vývozné ceny do Spoločenstva boli na úrovni spoločnosti v priemere o dosť vyššie ako MDC, usudzovalo sa, že tieto vývozné ceny sú stanovené dostatočne nezávisle od záväzkov, a preto sú spoľahlivé ako ukazovateľ pravdepodobného cenového správania sa vývozcov v budúcnosti. Ak naopak vývozné ceny do Spoločenstva neboli v priemere dostatočne vyššie ako MDC a navyše boli výrazne vyššie ako vývozné ceny do tretích krajín, považovali sa v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia za ovplyvnené záväzkami, a preto nedostatočne spoľahlivé na to, aby sa použili na výpočet dumpingu v kontexte predbežného preskúmania. |
| --- | --- |

(28)

S cieľom preskúmať, či vývozne ceny do Spoločenstva boli spoľahlivé, a vzhľadom na existenciu záväzkov sa vývozné ceny do Spoločenstva analyzovali vo vzťahu k minimálnym dovozným cenám (MDC) záväzkov. V skutočnosti bolo potrebné určiť, či vývozné ceny do Spoločenstva boli stanovené na určitej úrovni, najmä v dôsledku existencie MDC stanovenej záväzkami, a teda či sú alebo nie sú trvalo udržateľné. Preto sa na úrovni každej spoločnosti skúmalo na váženom priemernom základe, či ceny dosahované pri predaji na trh Spoločenstva boli alebo neboli podstatne vyššie ako MDC, zohľadňujúc osobitosti príslušného výrobku a trhov, na ktorých sa počas OP predával, a ako tieto ceny súviseli s cenami vývozu do tretích krajín. Ak vývozné ceny do Spoločenstva boli na úrovni spoločnosti v priemere o dosť vyššie ako MDC, usudzovalo sa, že tieto vývozné ceny sú stanovené dostatočne nezávisle od záväzkov, a preto sú spoľahlivé ako ukazovateľ pravdepodobného cenového správania sa vývozcov v budúcnosti. Ak naopak vývozné ceny do Spoločenstva neboli v priemere dostatočne vyššie ako MDC a navyše boli výrazne vyššie ako vývozné ceny do tretích krajín, považovali sa v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia za ovplyvnené záväzkami, a preto nedostatočne spoľahlivé na to, aby sa použili na výpočet dumpingu v kontexte predbežného preskúmania.

| (29) | V prípade dvoch indických vývozcov – Flex a Polyplex – sa zistilo, že ich vývozné ceny do Spoločenstva sú výrazne vyššie ako MDC. Tieto vývozné ceny do Spoločenstva sa preto považovali za spoľahlivé a použili sa na výpočet dumpingu. |
| --- | --- |

(29)

V prípade dvoch indických vývozcov – Flex a Polyplex – sa zistilo, že ich vývozné ceny do Spoločenstva sú výrazne vyššie ako MDC. Tieto vývozné ceny do Spoločenstva sa preto považovali za spoľahlivé a použili sa na výpočet dumpingu.

| (30) | V prípade ostatných troch vyvážajúcich výrobcov – Ester, Garware a MTZ – sa zistilo, že vývozné ceny do Spoločenstva boli veľmi blízke MDC. Okrem toho sa tiež zistilo, že vývozné ceny týchto troch spoločností do ostatných tretích krajín boli pri skúmaní podľa jednotlivých druhov výrazne nižšie ako ceny do Spoločenstva, z čoho vyplýva pravdepodobnosť, že pri absencii záväzkov budú tieto ceny do Spoločenstva na rovnakej úrovni ako ceny stanovené pre tie isté druhy do ostatných tretích krajín. Preto sa dospelo k záveru, že vývozné ceny týchto troch spoločností do Spoločenstva nemožno v kontexte tohto predbežného preskúmania použiť na určenie spoľahlivých vývozných cien v zmysle článku 2 ods. 8 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(30)

V prípade ostatných troch vyvážajúcich výrobcov – Ester, Garware a MTZ – sa zistilo, že vývozné ceny do Spoločenstva boli veľmi blízke MDC. Okrem toho sa tiež zistilo, že vývozné ceny týchto troch spoločností do ostatných tretích krajín boli pri skúmaní podľa jednotlivých druhov výrazne nižšie ako ceny do Spoločenstva, z čoho vyplýva pravdepodobnosť, že pri absencii záväzkov budú tieto ceny do Spoločenstva na rovnakej úrovni ako ceny stanovené pre tie isté druhy do ostatných tretích krajín. Preto sa dospelo k záveru, že vývozné ceny týchto troch spoločností do Spoločenstva nemožno v kontexte tohto predbežného preskúmania použiť na určenie spoľahlivých vývozných cien v zmysle článku 2 ods. 8 základného nariadenia.

| (31) | Usúdilo sa však, že by absencia spoľahlivej ceny v prípade týchto troch indických vývozcov v dôsledku existencie záväzkov nemala viesť k ukončeniu preskúmania, ak by napriek tomu bolo možné iným spôsobom určiť pretrvávajúcu zmenu v okolnostiach týkajúcich sa ich dumpingového správania, najmä v súvislosti s vývoznými cenami. Na tento účel a vzhľadom na to, že vyvážajúci výrobcovia predávali príslušný výrobok na svetovom trhu, sa rozhodlo, že v prípade tých modelov, ktoré sa predávajú do Spoločenstva, sa vývozná cena stanoví na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných pre všetky tretie krajiny. |
| --- | --- |

(31)

Usúdilo sa však, že by absencia spoľahlivej ceny v prípade týchto troch indických vývozcov v dôsledku existencie záväzkov nemala viesť k ukončeniu preskúmania, ak by napriek tomu bolo možné iným spôsobom určiť pretrvávajúcu zmenu v okolnostiach týkajúcich sa ich dumpingového správania, najmä v súvislosti s vývoznými cenami. Na tento účel a vzhľadom na to, že vyvážajúci výrobcovia predávali príslušný výrobok na svetovom trhu, sa rozhodlo, že v prípade tých modelov, ktoré sa predávajú do Spoločenstva, sa vývozná cena stanoví na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných pre všetky tretie krajiny.

| (32) | Po uverejnení základných skutočností a informácií, na základe ktorých bolo v úmysle navrhnúť zmenu a doplnenie nariadenia (ES) č. 1676/2001, predložili viaceré strany svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(32)

Po uverejnení základných skutočností a informácií, na základe ktorých bolo v úmysle navrhnúť zmenu a doplnenie nariadenia (ES) č. 1676/2001, predložili viaceré strany svoje pripomienky.

| (33) | Mnohí indickí vyvážajúci výrobcovia a indická vláda naďalej tvrdili, že článok 2 ods. 8 alebo článok 2 ods. 9 základného nariadenia nepredstavuje právny základ na stanovenie vývozných cien z cien používaných pre tretie krajiny. Tvrdili, že vývozné ceny do Spoločenstva existovali a že nebolo dostatočne dokázané, že existoval dostatočný dôvod na odmietnutie používania týchto vývozných cien. Naďalej tvrdili, že vývozné ceny do Spoločenstva sú spoľahlivé a mali by sa používať namiesto cien pre tretie krajiny. |
| --- | --- |

(33)

Mnohí indickí vyvážajúci výrobcovia a indická vláda naďalej tvrdili, že článok 2 ods. 8 alebo článok 2 ods. 9 základného nariadenia nepredstavuje právny základ na stanovenie vývozných cien z cien používaných pre tretie krajiny. Tvrdili, že vývozné ceny do Spoločenstva existovali a že nebolo dostatočne dokázané, že existoval dostatočný dôvod na odmietnutie používania týchto vývozných cien. Naďalej tvrdili, že vývozné ceny do Spoločenstva sú spoľahlivé a mali by sa používať namiesto cien pre tretie krajiny.

| (34) | Pokiaľ ide o používanie vývozných cien do tretích krajín, je nutné pripomenúť, že účelom tohto preskúmania podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia je určiť, či je uplatňovanie opatrení naďalej nevyhnutné s cieľom kompenzovať dumping. V skúmaní úrovne dumpingového správania sa príslušných vývozcov je nevyhnutné preskúmať zmenu v úrovni dumpingu v porovnaní s pôvodnými zisteniami týkajúcimi sa dumpingu. Je potrebné poznamenať, že používanie cien pre tretie krajiny namiesto cien do Spoločenstva v prípade troch indických vyvážajúcich výrobcov nevychádza z uplatňovania článku 2 ods. 8 a článku 2 ods. 9 základného nariadenia. V súlade s vysvetlením uvedeným v odôvodneniach 27 a 28 je to odôvodnené potrebou zhodnotiť pravdepodobnosť udržania týchto cien do Spoločenstva v budúcnosti a následne zhodnotiť pravdepodobnosť opakovania dumpingu. |
| --- | --- |

(34)

Pokiaľ ide o používanie vývozných cien do tretích krajín, je nutné pripomenúť, že účelom tohto preskúmania podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia je určiť, či je uplatňovanie opatrení naďalej nevyhnutné s cieľom kompenzovať dumping. V skúmaní úrovne dumpingového správania sa príslušných vývozcov je nevyhnutné preskúmať zmenu v úrovni dumpingu v porovnaní s pôvodnými zisteniami týkajúcimi sa dumpingu. Je potrebné poznamenať, že používanie cien pre tretie krajiny namiesto cien do Spoločenstva v prípade troch indických vyvážajúcich výrobcov nevychádza z uplatňovania článku 2 ods. 8 a článku 2 ods. 9 základného nariadenia. V súlade s vysvetlením uvedeným v odôvodneniach 27 a 28 je to odôvodnené potrebou zhodnotiť pravdepodobnosť udržania týchto cien do Spoločenstva v budúcnosti a následne zhodnotiť pravdepodobnosť opakovania dumpingu.

| (35) | V hodnotení sa dospelo k záveru, že v prípade troch indických vyvážajúcich výrobcov boli ich ceny do Spoločenstva ovplyvnené existenciou MDC, keďže sa k MDC veľmi priblížili. A teda neboli výsledkom len trhových síl a bolo veľmi nepravdepodobné, že by sa v budúcnosti udržali na rovnakej úrovni. Dospelo sa k záveru, že neexistovali ceny do Spoločenstva, ktoré by bolo možné použiť na výpočet dumpingu. V prípade neexistencie vývoznej ceny do Spoločenstva sa dospelo k záveru, že ceny do tretích krajín predstavovali presný a prijateľný alternatívny základ na stanovenie vývozných cien počas obdobia prešetrovania a na výpočet dumpingu. |
| --- | --- |

(35)

V hodnotení sa dospelo k záveru, že v prípade troch indických vyvážajúcich výrobcov boli ich ceny do Spoločenstva ovplyvnené existenciou MDC, keďže sa k MDC veľmi priblížili. A teda neboli výsledkom len trhových síl a bolo veľmi nepravdepodobné, že by sa v budúcnosti udržali na rovnakej úrovni. Dospelo sa k záveru, že neexistovali ceny do Spoločenstva, ktoré by bolo možné použiť na výpočet dumpingu. V prípade neexistencie vývoznej ceny do Spoločenstva sa dospelo k záveru, že ceny do tretích krajín predstavovali presný a prijateľný alternatívny základ na stanovenie vývozných cien počas obdobia prešetrovania a na výpočet dumpingu.

| (36) | Jeden indický vyvážajúci výrobca tvrdil, že odmietnutie jeho predajných cien do Spoločenstva a používanie cien do tretích krajín predstavovalo diskrimináciu, keďže sa s ním zaobchádzalo inak ako s vývozcami, ktorých predajné ceny do Spoločenstva sa skutočne používali. |
| --- | --- |

(36)

Jeden indický vyvážajúci výrobca tvrdil, že odmietnutie jeho predajných cien do Spoločenstva a používanie cien do tretích krajín predstavovalo diskrimináciu, keďže sa s ním zaobchádzalo inak ako s vývozcami, ktorých predajné ceny do Spoločenstva sa skutočne používali.

| (37) | V tejto súvislosti by bolo potrebné poznamenať, že pri stanovovaní vývozných cien nedošlo k diskriminácii, keďže rovnako sa pristupovalo k všetkým indickým vývozcom. V prípade každého vyvážajúceho výrobcu bola zhodnotená existencia udržateľných vývozných cien do Spoločenstva na účely výpočtu dumpingu. Urobilo sa tak prostredníctvom porovnania vývozných cien do Spoločenstva každého vyvážajúceho výrobcu s MDC s cieľom stanoviť, či sa môžu alebo nemôžu považovať za stanovené nezávisle od týchto MDC. V súlade s vysvetlením v odôvodnení 28 v prípadoch, keď boli tieto ceny dostatočne vyššie ako MDC, sa usúdilo, že neboli ovplyvnené MDC a mohli by byť použité na účely výpočtu dumpingu, keďže boli vhodné ako ukazovateľ správania sa pri určovaní cien, ktoré by sa v budúcnosti dalo očakávať od vyvážajúceho výrobcu. |
| --- | --- |

(37)

V tejto súvislosti by bolo potrebné poznamenať, že pri stanovovaní vývozných cien nedošlo k diskriminácii, keďže rovnako sa pristupovalo k všetkým indickým vývozcom. V prípade každého vyvážajúceho výrobcu bola zhodnotená existencia udržateľných vývozných cien do Spoločenstva na účely výpočtu dumpingu. Urobilo sa tak prostredníctvom porovnania vývozných cien do Spoločenstva každého vyvážajúceho výrobcu s MDC s cieľom stanoviť, či sa môžu alebo nemôžu považovať za stanovené nezávisle od týchto MDC. V súlade s vysvetlením v odôvodnení 28 v prípadoch, keď boli tieto ceny dostatočne vyššie ako MDC, sa usúdilo, že neboli ovplyvnené MDC a mohli by byť použité na účely výpočtu dumpingu, keďže boli vhodné ako ukazovateľ správania sa pri určovaní cien, ktoré by sa v budúcnosti dalo očakávať od vyvážajúceho výrobcu.

| (38) | V prípadoch, keď sa usúdilo, že ceny do Spoločenstva ovplyvnila existencia MDC, sa tieto ceny nepovažovali za prijateľné ako ukazovateľ správania sa pri určovaní cien, ktoré by sa v budúcnosti dalo očakávať od vývozcu a neboli použité na výpočet dumpingu a ako alternatíva sa použili ceny do tretích krajín. A preto skutočnosť, že konkrétne vývozné ceny niektorých vývozcov boli použité, zatiaľ čo v prípade iných vývozcov boli použité ich vývozné ceny do tretích krajín, nie je diskrimináciou v zaobchádzaní s vývozcami. |
| --- | --- |

(38)

V prípadoch, keď sa usúdilo, že ceny do Spoločenstva ovplyvnila existencia MDC, sa tieto ceny nepovažovali za prijateľné ako ukazovateľ správania sa pri určovaní cien, ktoré by sa v budúcnosti dalo očakávať od vývozcu a neboli použité na výpočet dumpingu a ako alternatíva sa použili ceny do tretích krajín. A preto skutočnosť, že konkrétne vývozné ceny niektorých vývozcov boli použité, zatiaľ čo v prípade iných vývozcov boli použité ich vývozné ceny do tretích krajín, nie je diskrimináciou v zaobchádzaní s vývozcami.

| (39) | Mnohí indickí vyvážajúci výrobcovia nesúhlasili so záverom, že ich vývozné ceny do Spoločenstva sa veľmi približovali MDC, a preto neboli použité na účely výpočtu dumpingu. Svoje ceny považovali za dostatočne vyššie ako MDC a zdôraznili, že podľa cenového záväzku boli len požiadaní, aby nepredávali pod MDC. Jeden vývozca tvrdil, že porovnanie s MDC nebolo dostatočným základom na určenie, či ceny do Spoločenstva boli vhodné a prijateľné, a že porovnanie s cenami iných indických vyvážajúcich výrobcov alebo odvetvia Spoločenstva by bolo vhodnejšie. |
| --- | --- |

(39)

Mnohí indickí vyvážajúci výrobcovia nesúhlasili so záverom, že ich vývozné ceny do Spoločenstva sa veľmi približovali MDC, a preto neboli použité na účely výpočtu dumpingu. Svoje ceny považovali za dostatočne vyššie ako MDC a zdôraznili, že podľa cenového záväzku boli len požiadaní, aby nepredávali pod MDC. Jeden vývozca tvrdil, že porovnanie s MDC nebolo dostatočným základom na určenie, či ceny do Spoločenstva boli vhodné a prijateľné, a že porovnanie s cenami iných indických vyvážajúcich výrobcov alebo odvetvia Spoločenstva by bolo vhodnejšie.

| (40) | V tejto súvislosti v súlade s vysvetlením uvedeným v odôvodnení 30 zistili inštitúcie Spoločenstva, že ceny troch vyvážajúcich výrobcov neboli dostatočne vysoko nad úrovňou MDC, čo dokazuje, že neboli stanovené nezávisle od MDC. Tieto ceny preto nepredstavovali vhodný základ na výpočet dumpingu. Skutočnosť, že podľa cenových záväzkov boli vyvážajúci vývozcovia požiadaní len, aby nepredávali pod MDC, bola nielen zamietnutá, ale pre tento druh analýzy irelevantná. |
| --- | --- |

(40)

V tejto súvislosti v súlade s vysvetlením uvedeným v odôvodnení 30 zistili inštitúcie Spoločenstva, že ceny troch vyvážajúcich výrobcov neboli dostatočne vysoko nad úrovňou MDC, čo dokazuje, že neboli stanovené nezávisle od MDC. Tieto ceny preto nepredstavovali vhodný základ na výpočet dumpingu. Skutočnosť, že podľa cenových záväzkov boli vyvážajúci vývozcovia požiadaní len, aby nepredávali pod MDC, bola nielen zamietnutá, ale pre tento druh analýzy irelevantná.

| (41) | V súvislosti s úvahami, či ceny do Spoločenstva boli ovplyvnené existenciou MDC alebo nie, by bolo potrebné poznamenať, že v prípade, keď existujú záväzky, je potrebné zvažovať, či sú vývozné ceny prijateľné alebo nie, a vytvoriť vhodný základ na výpočet dumpingového rozpätia. Keď sú ceny do Spoločenstva ovplyvnené inými faktormi ako trhovými silami, napríklad záväzkom o MDC, sa tieto ceny nepovažujú za vhodné alebo prijateľné. V tomto prípade treba zdôrazniť, že porovnanie s cenami každého vyvážajúceho výrobcu do iných tretích krajín, ako sa uvádza v odôvodnení 28, sa považovalo za vhodnejšie na účely určenia správania sa pri určovaní cien určitého vyvážajúceho výrobcu ako porovnanie s cenami iných indických vyvážajúcich výrobcov alebo odvetvia Spoločenstva, keďže poskytovalo lepší prehľad o podnikateľskom správaní sa jednotlivých vyvážajúcich výrobcov. |
| --- | --- |

(41)

V súvislosti s úvahami, či ceny do Spoločenstva boli ovplyvnené existenciou MDC alebo nie, by bolo potrebné poznamenať, že v prípade, keď existujú záväzky, je potrebné zvažovať, či sú vývozné ceny prijateľné alebo nie, a vytvoriť vhodný základ na výpočet dumpingového rozpätia. Keď sú ceny do Spoločenstva ovplyvnené inými faktormi ako trhovými silami, napríklad záväzkom o MDC, sa tieto ceny nepovažujú za vhodné alebo prijateľné. V tomto prípade treba zdôrazniť, že porovnanie s cenami každého vyvážajúceho výrobcu do iných tretích krajín, ako sa uvádza v odôvodnení 28, sa považovalo za vhodnejšie na účely určenia správania sa pri určovaní cien určitého vyvážajúceho výrobcu ako porovnanie s cenami iných indických vyvážajúcich výrobcov alebo odvetvia Spoločenstva, keďže poskytovalo lepší prehľad o podnikateľskom správaní sa jednotlivých vyvážajúcich výrobcov.

| (42) | Odvetvie Spoločenstva tvrdilo, že vzhľadom na skresľujúci účinok záväzku v rámci MDC by mali byť konkrétne predajné ceny do Spoločenstva zamietnuté a mali by sa namiesto nich používať ceny do tretích krajín v prípade všetkých indických vyvážajúcich výrobcov. Tiež vyjadrili obavy, že indickí vyvážajúci výrobcovia, v prípade ktorých bolo vypočítané nízke dumpingové rozpätie a ktorí používajú vývozné ceny do Spoločenstva, by nemuseli udržať v budúcnosti tieto ceny na rovnakej úrovni. |
| --- | --- |

(42)

Odvetvie Spoločenstva tvrdilo, že vzhľadom na skresľujúci účinok záväzku v rámci MDC by mali byť konkrétne predajné ceny do Spoločenstva zamietnuté a mali by sa namiesto nich používať ceny do tretích krajín v prípade všetkých indických vyvážajúcich výrobcov. Tiež vyjadrili obavy, že indickí vyvážajúci výrobcovia, v prípade ktorých bolo vypočítané nízke dumpingové rozpätie a ktorí používajú vývozné ceny do Spoločenstva, by nemuseli udržať v budúcnosti tieto ceny na rovnakej úrovni.

| (43) | Pokiaľ ide o tento argument, ako je vysvetlené v odôvodnení 32, k všetkým indickým vyvážajúcim výrobcom sa pristupovalo rovnako. Použitie alebo nepoužitie cien do Spoločenstva každého vývozcu bolo založené na výsledku hodnotenia, či boli tieto ceny ovplyvnené existenciou MDC alebo nie, a na rozdiele medzi ich cenou do Spoločenstva a vývoznými cenami do tretích krajín, ako bolo vysvetlené v odôvodnení 28. |
| --- | --- |

(43)

Pokiaľ ide o tento argument, ako je vysvetlené v odôvodnení 32, k všetkým indickým vyvážajúcim výrobcom sa pristupovalo rovnako. Použitie alebo nepoužitie cien do Spoločenstva každého vývozcu bolo založené na výsledku hodnotenia, či boli tieto ceny ovplyvnené existenciou MDC alebo nie, a na rozdiele medzi ich cenou do Spoločenstva a vývoznými cenami do tretích krajín, ako bolo vysvetlené v odôvodnení 28.

| (44) | Odvetvie Spoločenstva ďalej tvrdilo, že porovnanie váženého priemeru základu vývozných cien s MDC s cieľom určiť, či boli ceny do Spoločenstva reprezentatívne, pokiaľ ide o správanie v budúcnosti, a vhodné pre hodnotenie dumpingu, protirečilo zisteniam z preskúmania formy opatrení, v ktorých sa tvrdilo, že MDC už neboli vhodné. |
| --- | --- |

(44)

Odvetvie Spoločenstva ďalej tvrdilo, že porovnanie váženého priemeru základu vývozných cien s MDC s cieľom určiť, či boli ceny do Spoločenstva reprezentatívne, pokiaľ ide o správanie v budúcnosti, a vhodné pre hodnotenie dumpingu, protirečilo zisteniam z preskúmania formy opatrení, v ktorých sa tvrdilo, že MDC už neboli vhodné.

| (45) | V tejto súvislosti treba poznamenať, že otázkou v rámci preskúmania formy antidumpingových opatrení bolo, či sú alebo nie sú cenové záväzky stále vhodné alebo relevantné (v tom zmysle, že by nemali rovnaký účinok ako uloženie antidumpingového cla) v prípade výrobkov, ktoré sú v rámci nich vyvážané [pozri odôvodnenie 8 nariadenia (ES) č. 365/2006]. V tomto preskúmaní sa zistilo, že v prípade niektorých skupín výrobkov sa výrazne oproti pôvodnému prešetrovaniu zmenila škála konkrétnych cien do Spoločenstva (buď sa rozšírila, alebo zúžila), a dospelo sa k záveru, že osobitné MDC založené na pôvodných cenách neboli vhodné na kompenzáciu poškodzujúceho vplyvu dumpingu, pokiaľ ide o bežný predaj. V rámci tohto preskúmania bolo otázkou, či boli alebo neboli ceny do Spoločenstva ovplyvnené existenciou záväzku o MDC, t. j. či sú alebo nie sú trvalé. Naďalej sa tvrdí, že v prípade, keď sú ceny výrazne vyššie ako MDC, neboli ovplyvnené MDC. Uplatňuje sa to bez ohľadu na to, či sú cenové záväzky primerané výrobku. V tomto prípade sú preto ceny stanovené trhovými silami a predstavujú vhodný základ na hodnotenie dumpingového správania. Tento argument sa preto zamieta. |
| --- | --- |

(45)

V tejto súvislosti treba poznamenať, že otázkou v rámci preskúmania formy antidumpingových opatrení bolo, či sú alebo nie sú cenové záväzky stále vhodné alebo relevantné (v tom zmysle, že by nemali rovnaký účinok ako uloženie antidumpingového cla) v prípade výrobkov, ktoré sú v rámci nich vyvážané [pozri odôvodnenie 8 nariadenia (ES) č. 365/2006]. V tomto preskúmaní sa zistilo, že v prípade niektorých skupín výrobkov sa výrazne oproti pôvodnému prešetrovaniu zmenila škála konkrétnych cien do Spoločenstva (buď sa rozšírila, alebo zúžila), a dospelo sa k záveru, že osobitné MDC založené na pôvodných cenách neboli vhodné na kompenzáciu poškodzujúceho vplyvu dumpingu, pokiaľ ide o bežný predaj. V rámci tohto preskúmania bolo otázkou, či boli alebo neboli ceny do Spoločenstva ovplyvnené existenciou záväzku o MDC, t. j. či sú alebo nie sú trvalé. Naďalej sa tvrdí, že v prípade, keď sú ceny výrazne vyššie ako MDC, neboli ovplyvnené MDC. Uplatňuje sa to bez ohľadu na to, či sú cenové záväzky primerané výrobku. V tomto prípade sú preto ceny stanovené trhovými silami a predstavujú vhodný základ na hodnotenie dumpingového správania. Tento argument sa preto zamieta.

3.   Porovnanie

| (46) | Normálna hodnota a vývozná cena boli porovnané na základe cien zo závodu. V súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia sa formou úprav patrične zohľadnili rozdiely, ktoré vplývajú na ceny a na porovnateľnosť cien. Preto sa vykonali úpravy rozdielov týkajúcich sa zliav, rabatov, nákladov na dopravu, nákladov na poistenie, manipulačných poplatkov, poplatkov za nakladanie a vedľajších nákladov, nákladov na balenie, úverových nákladov a provízií, ak boli uplatniteľné a podložené overenými dôkazmi. Úpravy vývoznej ceny sa v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. a) základného nariadenia vykonali aj v prípade niektorých modelov spoločností Ester, Garware a MTZ vzhľadom na rozdiely vo fyzikálnych vlastnostiach výrobku predávaného na tretie trhy v porovnaní s výrobkom predávaným do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(46)

Normálna hodnota a vývozná cena boli porovnané na základe cien zo závodu. V súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia sa formou úprav patrične zohľadnili rozdiely, ktoré vplývajú na ceny a na porovnateľnosť cien. Preto sa vykonali úpravy rozdielov týkajúcich sa zliav, rabatov, nákladov na dopravu, nákladov na poistenie, manipulačných poplatkov, poplatkov za nakladanie a vedľajších nákladov, nákladov na balenie, úverových nákladov a provízií, ak boli uplatniteľné a podložené overenými dôkazmi. Úpravy vývoznej ceny sa v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. a) základného nariadenia vykonali aj v prípade niektorých modelov spoločností Ester, Garware a MTZ vzhľadom na rozdiely vo fyzikálnych vlastnostiach výrobku predávaného na tretie trhy v porovnaní s výrobkom predávaným do Spoločenstva.

| (47) | Dvaja vyvážajúci výrobcovia si v prípade obmedzeného počtu vývozov nárokovali aj úpravu vývoznej ceny v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. k) základného nariadenia na základe hodnoty výhod získaných za vývoz v rámci systému colných úverových knižiek (DEPB) po uskutočnení vývozu. V tejto súvislosti sa zistilo, že v rámci tohto systému sa úvery získané pri vývoze príslušného výrobku mohli používať na kompenzáciu cla splatného za dovoz akéhokoľvek tovaru alebo sa mohli voľne predávať iným spoločnostiam. Okrem toho neexistuje žiadne obmedzenie, že by sa dovážaný tovar mal používať len na výrobu vyvážaného výrobku. Výrobcovia z tohto dôvodu nedokázali, že zvýhodnenie v rámci systému DEPB po uskutočnení vývozu ovplyvnilo porovnateľnosť cien, a najmä že zákazníci trvalo platili rozdielne ceny na domácom trhu z dôvodu zvýhodnení DEPB. Tento nárok bol preto zamietnutý. |
| --- | --- |

(47)

Dvaja vyvážajúci výrobcovia si v prípade obmedzeného počtu vývozov nárokovali aj úpravu vývoznej ceny v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. k) základného nariadenia na základe hodnoty výhod získaných za vývoz v rámci systému colných úverových knižiek (DEPB) po uskutočnení vývozu. V tejto súvislosti sa zistilo, že v rámci tohto systému sa úvery získané pri vývoze príslušného výrobku mohli používať na kompenzáciu cla splatného za dovoz akéhokoľvek tovaru alebo sa mohli voľne predávať iným spoločnostiam. Okrem toho neexistuje žiadne obmedzenie, že by sa dovážaný tovar mal používať len na výrobu vyvážaného výrobku. Výrobcovia z tohto dôvodu nedokázali, že zvýhodnenie v rámci systému DEPB po uskutočnení vývozu ovplyvnilo porovnateľnosť cien, a najmä že zákazníci trvalo platili rozdielne ceny na domácom trhu z dôvodu zvýhodnení DEPB. Tento nárok bol preto zamietnutý.

4.   Dumpingové rozpätie

| (48) | Dumpingové rozpätie bolo v súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia určené na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou. Ak sa vývozné ceny zakladali na cenách do tretích krajín, príslušné hodnoty CIF sa vypočítali podľa druhu výrobku zvýšením ceny zo závodu do tretích krajín o vážený priemerný rozdiel medzi úrovňami ceny zo závodu a ceny CIF do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(48)

Dumpingové rozpätie bolo v súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia určené na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou. Ak sa vývozné ceny zakladali na cenách do tretích krajín, príslušné hodnoty CIF sa vypočítali podľa druhu výrobku zvýšením ceny zo závodu do tretích krajín o vážený priemerný rozdiel medzi úrovňami ceny zo závodu a ceny CIF do Spoločenstva.

| (49) | Vzhľadom na výrazné zníženie jednotlivých dumpingových rozpätí v porovnaní s počiatočnými opatreniami sa tiež dospelo k záveru, že je vhodné upraviť zostatkové clo. Zostatkové clo bolo určené v súlade s článkom 11 ods. 9 základného nariadenia na základe najvyššieho dumpingového rozpätia stanoveného v prípade piatich indických vyvážajúcich výrobcov, ktorí sú predmetom súčasného preskúmania, keďže týchto päť príslušných spoločností sa považovalo za reprezentatívnu časť vzorky spolupracujúcich výrobcov, pokiaľ ide o objem vývozu, na základe ktorej sa vypočítalo počiatočné zostatkové clo. |
| --- | --- |

(49)

Vzhľadom na výrazné zníženie jednotlivých dumpingových rozpätí v porovnaní s počiatočnými opatreniami sa tiež dospelo k záveru, že je vhodné upraviť zostatkové clo. Zostatkové clo bolo určené v súlade s článkom 11 ods. 9 základného nariadenia na základe najvyššieho dumpingového rozpätia stanoveného v prípade piatich indických vyvážajúcich výrobcov, ktorí sú predmetom súčasného preskúmania, keďže týchto päť príslušných spoločností sa považovalo za reprezentatívnu časť vzorky spolupracujúcich výrobcov, pokiaľ ide o objem vývozu, na základe ktorej sa vypočítalo počiatočné zostatkové clo.

| (50) | Dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sú:






  Ester Industries Ltd | 29,3 % |
| --- | --- | --- |
| Flex Industries Ltd | 3,2 % |
| Garware Polyester Ltd | 20,1 % |
| MTZ Polyfilms Ltd | 26,7 % |
| Polyplex Corporation Ltd | 3,7 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 29,3 % |

(50)

Dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, sú:

Ester Industries Ltd

29,3 %

Flex Industries Ltd

3,2 %

Garware Polyester Ltd

20,1 %

MTZ Polyfilms Ltd

26,7 %

Polyplex Corporation Ltd

3,7 %

Všetky ostatné spoločnosti

29,3 %

D.   PRETRVÁVAJÚCI CHARAKTER ZMENENÝCH OKOLNOSTÍ

| (51) | V súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia sa vykonala analýza s cieľom určiť, či možno zmenu okolností týkajúcich sa dumpingu primerane považovať za zmenu pretrvávajúceho charakteru. |
| --- | --- |

(51)

V súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia sa vykonala analýza s cieľom určiť, či možno zmenu okolností týkajúcich sa dumpingu primerane považovať za zmenu pretrvávajúceho charakteru.

| (52) | V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že normálna hodnota bola určená na základe nákladov a cien žiadateľov. Vývozcovia majú značný domáci trh pre príslušný výrobok a domáce ceny sa zvýšili v porovnaní s pôvodným prešetrovaním. Nebolo možné zistiť žiadne indície, že by sa normálna hodnota určená počas súčasného preskúmania nemohla považovať za pretrvávajúcu. |
| --- | --- |

(52)

V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že normálna hodnota bola určená na základe nákladov a cien žiadateľov. Vývozcovia majú značný domáci trh pre príslušný výrobok a domáce ceny sa zvýšili v porovnaní s pôvodným prešetrovaním. Nebolo možné zistiť žiadne indície, že by sa normálna hodnota určená počas súčasného preskúmania nemohla považovať za pretrvávajúcu.

| (53) | Možno tvrdiť, že vývoj cien surovín, ktoré majú vysokú koreláciu s cenami ropy, môže mať výrazný vplyv na normálnu hodnotu. Keďže však suroviny sú komodity, ktorých cena sa určuje na medzinárodnej úrovni, dospelo sa k záveru, že účinok zvýšenia cien má vplyv na všetkých aktérov na trhu, a preto má vplyv na normálnu hodnotu, ako aj na vývoznú cenu. |
| --- | --- |

(53)

Možno tvrdiť, že vývoj cien surovín, ktoré majú vysokú koreláciu s cenami ropy, môže mať výrazný vplyv na normálnu hodnotu. Keďže však suroviny sú komodity, ktorých cena sa určuje na medzinárodnej úrovni, dospelo sa k záveru, že účinok zvýšenia cien má vplyv na všetkých aktérov na trhu, a preto má vplyv na normálnu hodnotu, ako aj na vývoznú cenu.

| (54) | Ako je uvedené v odôvodneniach 22 a 23, vzhľadom na existenciu záväzkov, pri skúmaní toho, či charakter vývozných cien do Spoločenstva možno považovať za pretrvávajúci alebo nie, bolo potrebné analyzovať ich vo vzťahu k MDC stanoveným v záväzkoch. Počas obdobia prešetrovania sa ďalej vykonalo porovnanie cien príslušného výrobku predávaného na vývoz do Spoločenstva s cenami tohto výrobku predávaného na vývoz do tretích krajín. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 23, usúdilo sa, že ak vývozné ceny do Spoločenstva nie sú dostatočne vyššie ako MDC a sú výrazne vyššie ako vývozné ceny do tretích krajín, nepovažujú sa za spoľahlivý ukazovateľ pravdepodobného cenového správania vývozcov v budúcnosti. Namiesto toho sa na určenie budúcich vývozných cien, ktoré možno považovať za pretrvávajúce, použili vývozné ceny do tretích krajín. |
| --- | --- |

(54)

Ako je uvedené v odôvodneniach 22 a 23, vzhľadom na existenciu záväzkov, pri skúmaní toho, či charakter vývozných cien do Spoločenstva možno považovať za pretrvávajúci alebo nie, bolo potrebné analyzovať ich vo vzťahu k MDC stanoveným v záväzkoch. Počas obdobia prešetrovania sa ďalej vykonalo porovnanie cien príslušného výrobku predávaného na vývoz do Spoločenstva s cenami tohto výrobku predávaného na vývoz do tretích krajín. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 23, usúdilo sa, že ak vývozné ceny do Spoločenstva nie sú dostatočne vyššie ako MDC a sú výrazne vyššie ako vývozné ceny do tretích krajín, nepovažujú sa za spoľahlivý ukazovateľ pravdepodobného cenového správania vývozcov v budúcnosti. Namiesto toho sa na určenie budúcich vývozných cien, ktoré možno považovať za pretrvávajúce, použili vývozné ceny do tretích krajín.

| (55) | Na základe toho sa dospelo k záveru, že zmenené okolnosti vzhľadom na pôvodné prešetrovanie týkajúce sa dumpingu by sa mohli odôvodnene považovať za pretrvávajúce, s tou zvláštnosťou, že v prípade troch indických vývozcov, ako je uvedené v odôvodnení 26, pretrvávajúcu zmenu okolností týkajúcich sa ich dumpingového správania, najmä v súvislosti s vývoznými cenami, bolo pri modeloch, ktoré sa predávajú do Spoločenstva, potrebné určiť na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných pre ostatné tretie krajiny, a nie na základe ich vývoznej ceny do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(55)

Na základe toho sa dospelo k záveru, že zmenené okolnosti vzhľadom na pôvodné prešetrovanie týkajúce sa dumpingu by sa mohli odôvodnene považovať za pretrvávajúce, s tou zvláštnosťou, že v prípade troch indických vývozcov, ako je uvedené v odôvodnení 26, pretrvávajúcu zmenu okolností týkajúcich sa ich dumpingového správania, najmä v súvislosti s vývoznými cenami, bolo pri modeloch, ktoré sa predávajú do Spoločenstva, potrebné určiť na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných pre ostatné tretie krajiny, a nie na základe ich vývoznej ceny do Spoločenstva.

| (56) | Výrazné zníženie individuálnych dumpingových rozpätí spoločností vo vzorke v porovnaní s pôvodnými opatreniami a ich trvalý charakter možno považovať za reprezentatívny aj pre všetky ostatné spoločnosti. Zostatkové clo bolo preto potrebné zodpovedajúcim spôsobom upraviť, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 30. |
| --- | --- |

(56)

Výrazné zníženie individuálnych dumpingových rozpätí spoločností vo vzorke v porovnaní s pôvodnými opatreniami a ich trvalý charakter možno považovať za reprezentatívny aj pre všetky ostatné spoločnosti. Zostatkové clo bolo preto potrebné zodpovedajúcim spôsobom upraviť, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 30.

E.   ZÁVER

| (57) | Vzhľadom na závery dosiahnuté v súvislosti s dumpingom a na pretrvávajúci charakter zmenených okolností a so zreteľom na závery nariadenia (ES) č. 365/2006, pokiaľ ide o formu antidumpingových opatrení (zrušenie platných záväzkov), by sa antidumpingové opatrenia na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Indii mali zmeniť s cieľom zohľadniť nové zistené dumpingové rozpätia. |
| --- | --- |

(57)

Vzhľadom na závery dosiahnuté v súvislosti s dumpingom a na pretrvávajúci charakter zmenených okolností a so zreteľom na závery nariadenia (ES) č. 365/2006, pokiaľ ide o formu antidumpingových opatrení (zrušenie platných záväzkov), by sa antidumpingové opatrenia na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Indii mali zmeniť s cieľom zohľadniť nové zistené dumpingové rozpätia.

| (58) | Keďže v súlade s článkom 14 ods. 1 základného nariadenia žiadny výrobok nepodlieha zároveň antidumpingovému aj vyrovnávaciemu clu na účely riešenia jednej a tej istej situácie vyplývajúcej z dumpingu alebo subvencovania vývozu, platné vyrovnávacie clo, ktoré zodpovedá vývozným subvenciám, bolo odpočítané od antidumpingového cla, ktoré sa má uplatniť. Pri zostatkovom cle odpočet zodpovedá rozpätiu vývozných subvencií spoločnosti, na základe ktorého sa určilo zostatkové dumpingové rozpätie. |
| --- | --- |

(58)

Keďže v súlade s článkom 14 ods. 1 základného nariadenia žiadny výrobok nepodlieha zároveň antidumpingovému aj vyrovnávaciemu clu na účely riešenia jednej a tej istej situácie vyplývajúcej z dumpingu alebo subvencovania vývozu, platné vyrovnávacie clo, ktoré zodpovedá vývozným subvenciám, bolo odpočítané od antidumpingového cla, ktoré sa má uplatniť. Pri zostatkovom cle odpočet zodpovedá rozpätiu vývozných subvencií spoločnosti, na základe ktorého sa určilo zostatkové dumpingové rozpätie.

| (59) | Na základe uvedeného a berúc do úvahy závery z preskúmania uplynutia platnosti konečného vyrovnávacieho cla [nariadenie (ES) č. 367/2006] je navrhované clo, vyjadrené ako cena CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, takéto:











  Spoločnosť | Rozpätie vývoz-ných subvencií | Celkové rozpätie subvencií | Dumpin-gové rozpätie | Vyrov-návacie clo | Antidum-pingové clo | Celková sadzba cla |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ester Industries Ltd | 12,0 % | 12,0 % | 29,3 % | 12,0 % | 17,3 % | 29,3 % |
| Flex Industries Ltd | 12,5 % | 12,5 % | 3,2 % | 12,5 % | 0 % | 12,5 % |
| Garware Polyester Ltd | 2,7 % | 3,8 % | 20,1 % | 3,8 % | 17,4 % | 21,2 % |
| MTZ Polyfilms Ltd | 8,7 % | 8,7 % | 26,7 % | 8,7 % | 18,0 % | 26,7 % |
| Polyplex Corporation Ltd | 19,1 % | 19,1 % | 3,7 % | 19,1 % | 0 % | 19,1 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 12,0 % (14) | 19,1 % | 29,3 % | 19,1 % | 17,3 % | 36,4 % |

(59)

Na základe uvedeného a berúc do úvahy závery z preskúmania uplynutia platnosti konečného vyrovnávacieho cla [nariadenie (ES) č. 367/2006] je navrhované clo, vyjadrené ako cena CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, takéto:

Spoločnosť

Rozpätie vývoz-ných subvencií

Celkové rozpätie subvencií

Dumpin-gové rozpätie

Vyrov-návacie clo

Antidum-pingové clo

Celková sadzba cla

Ester Industries Ltd

12,0 %

12,0 %

29,3 %

12,0 %

17,3 %

29,3 %

Flex Industries Ltd

12,5 %

12,5 %

3,2 %

12,5 %

0 %

12,5 %

Garware Polyester Ltd

2,7 %

3,8 %

20,1 %

3,8 %

17,4 %

21,2 %

MTZ Polyfilms Ltd

8,7 %

8,7 %

26,7 %

8,7 %

18,0 %

26,7 %

Polyplex Corporation Ltd

19,1 %

19,1 %

3,7 %

19,1 %

0 %

19,1 %

Všetky ostatné spoločnosti

12,0 % (14)

19,1 %

29,3 %

19,1 %

17,3 %

36,4 %

| (60) | V súlade s odôvodnením 4 boli platné antidumpingové opatrenia rozšírené, aby sa dodatočne vzťahovali na dovoz PET filmu zasielaného z Brazílie a Izraela bez ohľadu na to, či je alebo nie je za miesto ich pôvodu vyhlásená Brazília alebo Izrael. Zmenené a doplnené antidumpingové opatrenia, ako sú stanovené v odôvodnení 59, by mali byť ďalej rozšírené na dovoz PET filmu zasielaného z Brazílie a Izraela bez ohľadu na to, či je alebo nie je za miesto ich pôvodu vyhlásená Brazília alebo Izrael. Brazílski a izraelskí vyvážajúci výrobcovia, ktorí boli vyňatí z opatrení rozšírených nariadením (ES) č. 1975/2004 a zmenených a doplnených nariadením (ES) č. 101/2006, by mali byť vyňatí aj z opatrení zmenených a doplnených týmto nariadením. |
| --- | --- |

(60)

V súlade s odôvodnením 4 boli platné antidumpingové opatrenia rozšírené, aby sa dodatočne vzťahovali na dovoz PET filmu zasielaného z Brazílie a Izraela bez ohľadu na to, či je alebo nie je za miesto ich pôvodu vyhlásená Brazília alebo Izrael. Zmenené a doplnené antidumpingové opatrenia, ako sú stanovené v odôvodnení 59, by mali byť ďalej rozšírené na dovoz PET filmu zasielaného z Brazílie a Izraela bez ohľadu na to, či je alebo nie je za miesto ich pôvodu vyhlásená Brazília alebo Izrael. Brazílski a izraelskí vyvážajúci výrobcovia, ktorí boli vyňatí z opatrení rozšírených nariadením (ES) č. 1975/2004 a zmenených a doplnených nariadením (ES) č. 101/2006, by mali byť vyňatí aj z opatrení zmenených a doplnených týmto nariadením.

| (61) | Všetky príslušné strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, ktoré viedli k zámeru navrhnúť zmenu a doplnenie nariadenia (ES) č. 1676/2001, a mali možnosť vyjadriť sa. |
| --- | --- |

(61)

Všetky príslušné strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, ktoré viedli k zámeru navrhnúť zmenu a doplnenie nariadenia (ES) č. 1676/2001, a mali možnosť vyjadriť sa.

| (62) | Sadzby antidumpingového cla jednotlivých spoločností stanovené v tomto nariadení boli určené na základe záverov súčasného prešetrovania. Odrážajú preto situáciu, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto sadzby cla (na rozdiel od celoštátneho cla uplatňovaného na „všetky ostatné spoločnosti“) sa preto vzťahujú výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v príslušnej krajine a vyrobených spoločnosťami, a teda osobitne uvedenými právnymi subjektmi. Dovezené výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá nie je výslovne uvedená v normatívnej časti tohto nariadenia s menom a adresou, vrátane subjektov prepojených s výslovne uvedenými subjektmi, nemôžu mať nárok na tieto sadzby a podliehajú sadzbe cla uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“. |
| --- | --- |

(62)

Sadzby antidumpingového cla jednotlivých spoločností stanovené v tomto nariadení boli určené na základe záverov súčasného prešetrovania. Odrážajú preto situáciu, ktorá sa zistila počas tohto prešetrovania v súvislosti s týmito spoločnosťami. Tieto sadzby cla (na rozdiel od celoštátneho cla uplatňovaného na „všetky ostatné spoločnosti“) sa preto vzťahujú výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v príslušnej krajine a vyrobených spoločnosťami, a teda osobitne uvedenými právnymi subjektmi. Dovezené výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá nie je výslovne uvedená v normatívnej časti tohto nariadenia s menom a adresou, vrátane subjektov prepojených s výslovne uvedenými subjektmi, nemôžu mať nárok na tieto sadzby a podliehajú sadzbe cla uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.

| (63) | Akýkoľvek nárok, ktorým sa žiada o uplatnenie týchto individuálnych sadzieb antidumpingového cla pre spoločnosti, napríklad po zmene názvu subjektu alebo po zriadení novej výroby alebo odbytových subjektov, sa má okamžite zaslať Komisii so všetkými relevantnými informáciami, najmä o akejkoľvek zmene v oblasti činností spoločnosti súvisiacich s výrobou, domácim predajom a vývozným predajom, ktorá s touto zmenou názvu alebo s touto zmenou vo výrobných a odbytových subjektoch súvisí. Nariadenie (ES) č. 1676/2001 sa podľa potreby zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní aktualizáciou zoznamu spoločností, ktoré majú nárok na individuálne clá. |
| --- | --- |

(63)

Akýkoľvek nárok, ktorým sa žiada o uplatnenie týchto individuálnych sadzieb antidumpingového cla pre spoločnosti, napríklad po zmene názvu subjektu alebo po zriadení novej výroby alebo odbytových subjektov, sa má okamžite zaslať Komisii so všetkými relevantnými informáciami, najmä o akejkoľvek zmene v oblasti činností spoločnosti súvisiacich s výrobou, domácim predajom a vývozným predajom, ktorá s touto zmenou názvu alebo s touto zmenou vo výrobných a odbytových subjektoch súvisí. Nariadenie (ES) č. 1676/2001 sa podľa potreby zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní aktualizáciou zoznamu spoločností, ktoré majú nárok na individuálne clá.

| (64) | Na účely zabezpečenia riadneho uplatňovania antidumpingového cla by sa úroveň zostatkového cla nemala vzťahovať len na nespolupracujúcich vývozcov, ale aj na tie spoločnosti, ktoré počas OP nerealizovali žiadny vývoz. |
| --- | --- |

(64)

Na účely zabezpečenia riadneho uplatňovania antidumpingového cla by sa úroveň zostatkového cla nemala vzťahovať len na nespolupracujúcich vývozcov, ale aj na tie spoločnosti, ktoré počas OP nerealizovali žiadny vývoz.

| (65) | Je potrebné uviesť, že indický vývozca MTZ zmenil adresu s účinnosťou od júla 2005 bez ďalších zmien vo vlastníctve, štruktúre alebo činnosti spoločnosti. Adresu spoločnosti je preto potrebné zmeniť. |
| --- | --- |

(65)

Je potrebné uviesť, že indický vývozca MTZ zmenil adresu s účinnosťou od júla 2005 bez ďalších zmien vo vlastníctve, štruktúre alebo činnosti spoločnosti. Adresu spoločnosti je preto potrebné zmeniť.

| (66) | Na účely transparentnosti a so zreteľom na nariadenie (ES) č. 365/2006, prijaté v ten istý deň ako toto nariadenie, a tiež v súvislosti s preskúmaním konečných antidumpingových opatrení by sa do normatívnej časti tohto nariadenia mala zahrnúť nová konsolidovaná verzia článku 1 nariadenia (ES) č. 1676/2001, |
| --- | --- |

(66)

Na účely transparentnosti a so zreteľom na nariadenie (ES) č. 365/2006, prijaté v ten istý deň ako toto nariadenie, a tiež v súvislosti s preskúmaním konečných antidumpingových opatrení by sa do normatívnej časti tohto nariadenia mala zahrnúť nová konsolidovaná verzia článku 1 nariadenia (ES) č. 1676/2001,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Článok 1 nariadenia (ES) č. 1676/2001 naposledy zmeneného a doplneného nariadením (ES) č. 365/2006 sa nahrádza takto:

„Článok 1

1.   Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu zatriedeného pod kódy KN ex 3920 62 19 (kódy TARIC 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976 a 3920621994) a ex 3920 62 90 (kódy TARIC 3920629033 a 3920629094) a s pôvodom v Indii a v Kórejskej republike.

2.   Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľného na čistú franko cenu na hranici Spoločenstva pred preclením, je takáto pre výrobky s pôvodom v:

| Krajina | Spoločnosť | Konečné clo (%) | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Ester Industries Limited |
| 75-76, Amrit Nagar, |
| Behind South Extension Part-1, |
| New Delhi – 110 003 |
| India |

Krajina

Spoločnosť

Konečné clo (%)

Doplnkový kód TARIC

India

Ester Industries Limited

75-76, Amrit Nagar,

Behind South Extension Part-1,

New Delhi – 110 003

India

17,3

A026

India

| Flex Industries Limited |
| --- |
| A-1, Sector 60, |
| Noida 201 301, (U.P.) |
| India |

Flex Industries Limited

A-1, Sector 60,

Noida 201 301, (U.P.)

India

0,0

A027

India

| Garware Polyester Limited |
| --- |
| Garware House, |
| 50-A, Swami Nityanand Marg, |
| Vile Parle (East), |
| Mumbai 400 057 |
| India |

Garware Polyester Limited

Garware House,

50-A, Swami Nityanand Marg,

Vile Parle (East),

Mumbai 400 057

India

17,4

A028

India

| Jindal Poly Films Limited |
| --- |
| 56 Hanuman Road |
| New Delhi 110 001, |
| India |

Jindal Poly Films Limited

56 Hanuman Road

New Delhi 110 001,

India

0,0

A030

India

| MTZ Polyfilms Limited |
| --- |
| New Indian Centre, 5th floor, |
| 17 Co-operage Road, |
| Mumbai 400 039 |
| India |

MTZ Polyfilms Limited

New Indian Centre, 5th floor,

17 Co-operage Road,

Mumbai 400 039

India

18,0

A031

India

| Polyplex Corporation Limited |
| --- |
| B-37, Sector-1, |
| Noida 201 301, |
| Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar |
| Pradesh |
| India |

Polyplex Corporation Limited

B-37, Sector-1,

Noida 201 301,

Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar

Pradesh

India

0,0

A032

India

Všetky ostatné spoločnosti

17,3

A999

Kórea

| Kolon Industries Inc. |
| --- |
| Kolon Tower, |
| 1-23, Byulyang-dong, |
| Kwacheon-city, |
| Kyunggi-do, |
| Korea |

Kolon Industries Inc.

Kolon Tower,

1-23, Byulyang-dong,

Kwacheon-city,

Kyunggi-do,

Korea

0,0

A244

Kórea

| SKC Co., Ltd |
| --- |
| Kyobo Gangnam Tower, |
| 1303-22, Seocho 4 Dong, |
| Seocho Gu, |
| Seoul 137-074 |
| Korea |

SKC Co., Ltd

Kyobo Gangnam Tower,

1303-22, Seocho 4 Dong,

Seocho Gu,

Seoul 137-074

Korea

7,5

A224

Kórea

| Toray Saehan Inc. |
| --- |
| 17F, LG Mapo B/D |
| 275 Kongdug-Dong |
| Mapo-Gu |
| Seoul 121-721 |
| Korea |

Toray Saehan Inc.

17F, LG Mapo B/D

275 Kongdug-Dong

Mapo-Gu

Seoul 121-721

Korea

0,0

A222

Kórea

| HS Industries Co., Ltd |
| --- |
| Kangnam Building, 5th floor |
| 1321, Seocho-Dong |
| Seocho-Ku |
| Seoul |
| Korea |

HS Industries Co., Ltd

Kangnam Building, 5th floor

1321, Seocho-Dong

Seocho-Ku

Seoul

Korea

7,5

A226

Kórea

| Hyosung Corporation |
| --- |
| 450, Kongduk-Dong |
| Mapo-Ku |
| Seoul |
| Korea |

Hyosung Corporation

450, Kongduk-Dong

Mapo-Ku

Seoul

Korea

7,5

A225

Kórea

| KP Chemical Corporation |
| --- |
| No 89-4, Kyungun-Dong |
| Chongro-Ku |
| Seoul |
| Korea |

KP Chemical Corporation

No 89-4, Kyungun-Dong

Chongro-Ku

Seoul

Korea

7,5

A223

Kórea

Všetky ostatné spoločnosti

13,4

A999

3.   Ak akákoľvek strana poskytne Komisii dostatočné dôkazy, že:

| — | nevyvážala tovar opísaný v článku 1 ods. 1 počas pôvodného obdobia prešetrovania, |
| --- | --- |

—

nevyvážala tovar opísaný v článku 1 ods. 1 počas pôvodného obdobia prešetrovania,

| — | nie je prepojená so žiadnym vývozcom alebo výrobcom, na ktorého sa vzťahujú opatrenia uložené týmto nariadením,
  a |
| --- | --- |

—

nie je prepojená so žiadnym vývozcom alebo výrobcom, na ktorého sa vzťahujú opatrenia uložené týmto nariadením,

a

| — | vyvážala príslušný tovar po období prešetrovania, alebo že nadobudla neodvolateľnú zmluvnú povinnosť vyviezť významné množstvo do Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

vyvážala príslušný tovar po období prešetrovania, alebo že nadobudla neodvolateľnú zmluvnú povinnosť vyviezť významné množstvo do Spoločenstva,

Rada jednoduchou väčšinou na návrh Komisie predložený po porade s poradným výborom môže zmeniť a doplniť článok 1 ods. 2 pridaním tejto strany do zoznamu spoločností podliehajúcich antidumpingovým opatreniam, ktorý je uvedený v tabuľke v článku 1 ods. 2.

4.   Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.“

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 27. februára 2006.

Za Radu

predseda

U. PLASSNIK

---

(1)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2117/2005 (Ú. v. EÚ L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Ú. v. ES L 316, 10.12.1999, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1976/2004 (Ú. v. EÚ L 342, 18.11.2004, s. 8).

2

(3)  Ú. v. ES L 227, 23.8.2001, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1975/2004 (Ú.v. EÚ L 342, 18.11.2004, s. 1).

3

(4)  Ú. v. ES L 227, 23.8.2001, s. 56.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 40, 17.2.2005, s. 8.

5

(6)  Ú. v. ES C 154, 28.6.2002, s. 2.

6

(7)  Pozri stranu 1 tohto úradného vestníka.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 281, 22.11.2003, s. 4.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 306, 10.12.2004, s. 2.

9

(10)  Pozri stranu 15 tohto úradného vestníka.

10

(11)  Ú. v. EÚ L 218, 23.8.2005, s. 3.

11

(12)  Ú. v. EÚ L 17, 21.1.2006, s. 1.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 1, 4.1.2005, s. 5.

13

(14)  Na účely výpočtu konečného antidumpingového cla pre „všetky ostatné spoločnosti“ sa zohľadnilo rozpätie vývozných subvencií tej spoločnosti, ktorá sa použila na stanovenie dumpingového rozpätia pre „všetky ostatné spoločnosti“.

14

---

| 8.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 68/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 68/15

---

NARIADENIE RADY (ES) č. 367/2006

z 27. februára 2006,

ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii po preskúmaní uplynutia platnosti podľa článku 18 nariadenia (ES) č. 2026/97

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2026/97 zo 6. októbra 1997 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z nečlenských krajín Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 18,

so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom,

keďže:

A.   POSTUP

1.   PREDCHÁDZAJÚCE PREšETROVANIA A EXISTUJÚCE OPATRENIA TÝKAJÚCE SA TOHO ISTÉHO VÝROBKU

| (1) | Rada nariadením (ES) č. 2597/1999 (2) uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetylén tereftalátového („PET“) filmu, ktorý patrí pod kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90 a ktorý je pôvodom z Indie (ďalej len „konečné vyrovnávacie opatrenia“). Opatrenia nadobudli formu cla podľa hodnoty, ktoré sa pohybuje medzi 3,8 % and 19,1 % na dovoz od individuálne vymenovaných vývozcov s reziduálnou sadzbou cla 19,1 % na dovoz všetkých ostatných spoločností. |
| --- | --- |

(1)

Rada nariadením (ES) č. 2597/1999 (2) uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetylén tereftalátového („PET“) filmu, ktorý patrí pod kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90 a ktorý je pôvodom z Indie (ďalej len „konečné vyrovnávacie opatrenia“). Opatrenia nadobudli formu cla podľa hodnoty, ktoré sa pohybuje medzi 3,8 % and 19,1 % na dovoz od individuálne vymenovaných vývozcov s reziduálnou sadzbou cla 19,1 % na dovoz všetkých ostatných spoločností.

| (2) | Rada nariadením (ES) č. 1676/2001 (3) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii a Kórejskej republike. Opatrenia nadobudli formu cla ad valorem, ktoré sa pohybuje medzi 0 % a 62,6 % na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii (ďalej len „konečné antidumpingové opatrenia“) s výnimkou dovozu od piatich indických spoločností – Ester Industries Limited (ďalej len „Ester“), Flex Industries Limited (ďalej len „Flex“), Garware Polyester Limited (ďalej len „Garware“), MTZ Polyesters Limited (ďalej len „MTZ“) a Polyplex Corporation Limited (ďalej len „Polyplex“), od ktorých boli prijaté záväzky rozhodnutím Komisie 2001/645/ES (4). |
| --- | --- |

(2)

Rada nariadením (ES) č. 1676/2001 (3) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii a Kórejskej republike. Opatrenia nadobudli formu cla ad valorem, ktoré sa pohybuje medzi 0 % a 62,6 % na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii (ďalej len „konečné antidumpingové opatrenia“) s výnimkou dovozu od piatich indických spoločností – Ester Industries Limited (ďalej len „Ester“), Flex Industries Limited (ďalej len „Flex“), Garware Polyester Limited (ďalej len „Garware“), MTZ Polyesters Limited (ďalej len „MTZ“) a Polyplex Corporation Limited (ďalej len „Polyplex“), od ktorých boli prijaté záväzky rozhodnutím Komisie 2001/645/ES (4).

| (3) | Je potrebné poznamenať, že spoločnosť predtým známa ako MTZ Polyesters Limited zmenila svoj názov. Jej nový názov je MTZ Polyfilms Limited. Táto zmena názvu v žiadnom prípade neovplyvnila zistenia uvedené v nariadení (ES) č. 2597/1999 a právo spoločnosti využívať výhody z individuálnej sadzby cla, ktoré sa na ňu uplatňuje pod jej predchádzajúcim názvom. Komisia, oznámením uverejnenom v Úradnom vestníku Európskej únie
   (5) oznámila 17. februára 2005 zmenu názvu spoločnosti MTZ. Je takisto potrebné poznamenať, že spoločnosť MTZ zmenila svoju adresu s účinnosťou od júla 2005 bez ďalších zmien v súvislosti s vlastníctvom spoločnosti, štruktúrou alebo prevádzkami. Adresa spoločnosti by sa preto mala zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(3)

Je potrebné poznamenať, že spoločnosť predtým známa ako MTZ Polyesters Limited zmenila svoj názov. Jej nový názov je MTZ Polyfilms Limited. Táto zmena názvu v žiadnom prípade neovplyvnila zistenia uvedené v nariadení (ES) č. 2597/1999 a právo spoločnosti využívať výhody z individuálnej sadzby cla, ktoré sa na ňu uplatňuje pod jej predchádzajúcim názvom. Komisia, oznámením uverejnenom v Úradnom vestníku Európskej únie
   (5) oznámila 17. februára 2005 zmenu názvu spoločnosti MTZ. Je takisto potrebné poznamenať, že spoločnosť MTZ zmenila svoju adresu s účinnosťou od júla 2005 bez ďalších zmien v súvislosti s vlastníctvom spoločnosti, štruktúrou alebo prevádzkami. Adresa spoločnosti by sa preto mala zmeniť a doplniť.

| (4) | Rada nariadeniami (ES) č. 1975/2004 (6) a (ES) č. 1976/2004 (7) rozšírila konečné vyrovnávacie a antidumpingové opatrenia na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii na dovoz toho istého výrobku zasielaného z Brazílie a Izraelu bez ohľadu na to, či je alebo nie je ich pôvod deklarovaný z Brazílie alebo Izraelu. |
| --- | --- |

(4)

Rada nariadeniami (ES) č. 1975/2004 (6) a (ES) č. 1976/2004 (7) rozšírila konečné vyrovnávacie a antidumpingové opatrenia na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii na dovoz toho istého výrobku zasielaného z Brazílie a Izraelu bez ohľadu na to, či je alebo nie je ich pôvod deklarovaný z Brazílie alebo Izraelu.

| (5) | Dňa 28. júna 2002 (8) Komisia začala čiastočné predbežné preskúmanie, ktoré sa obmedzilo na formu konečných vyrovnávacích opatrení a konkrétne na preskúmanie prijateľnosti záväzku, ktorý ponúkol jeden indický vývozca podľa článku 19 základného nariadenia. Toto prešetrovanie sa ukončilo nariadením Rady (ES) č. 365/2006 (9). |
| --- | --- |

(5)

Dňa 28. júna 2002 (8) Komisia začala čiastočné predbežné preskúmanie, ktoré sa obmedzilo na formu konečných vyrovnávacích opatrení a konkrétne na preskúmanie prijateľnosti záväzku, ktorý ponúkol jeden indický vývozca podľa článku 19 základného nariadenia. Toto prešetrovanie sa ukončilo nariadením Rady (ES) č. 365/2006 (9).

| (6) | Dňa 22. novembra 2003 (10) začala Komisia čiastočné predbežné preskúmanie, ktoré sa obmedzilo na formu konečných antidumpingových opatrení. Toto prešetrovanie sa ukončilo nariadením Rady (ES) č. 365/2006. |
| --- | --- |

(6)

Dňa 22. novembra 2003 (10) začala Komisia čiastočné predbežné preskúmanie, ktoré sa obmedzilo na formu konečných antidumpingových opatrení. Toto prešetrovanie sa ukončilo nariadením Rady (ES) č. 365/2006.

| (7) | Dňa 4. januára 2005 (11) začala Komisia čiastočné predbežné preskúmanie, ktoré sa obmedzilo na formu konečných antidumpingových opatrení. Toto prešetrovanie sa ukončilo nariadením Rady (ES) č. 365/2006, ktorým sa zmenila a doplnila úroveň konečných antidumpingových opatrení. |
| --- | --- |

(7)

Dňa 4. januára 2005 (11) začala Komisia čiastočné predbežné preskúmanie, ktoré sa obmedzilo na formu konečných antidumpingových opatrení. Toto prešetrovanie sa ukončilo nariadením Rady (ES) č. 365/2006, ktorým sa zmenila a doplnila úroveň konečných antidumpingových opatrení.

| (8) | Dňa 23. augusta 2005 (12) začala Komisia preskúmanie nariadení (ES) č. 1975/2004 a (ES) č. 1976/2004 v súvislosti so žiadosťou izraelského výrobcu o výnimku z rozšírených opatrení. Toto prešetrovanie sa ukončilo nariadením Rady (ES) č. 101/2006. |
| --- | --- |

(8)

Dňa 23. augusta 2005 (12) začala Komisia preskúmanie nariadení (ES) č. 1975/2004 a (ES) č. 1976/2004 v súvislosti so žiadosťou izraelského výrobcu o výnimku z rozšírených opatrení. Toto prešetrovanie sa ukončilo nariadením Rady (ES) č. 101/2006.

2.   ŽIADOSŤ O PRESKÚMANIE UPLYNUTIA PLATNOSTI

| (9) | Po uverejnení oznamu o blížiacom sa termíne uplynutia (13) platnosti konečných vyrovnávacích opatrení dostala Komisia žiadosť o začatie preskúmania uplynutia platnosti nariadenia Rady (ES) č. 2597/1999 podľa článku 18 základného nariadenia od výrobcov Spoločenstva podobného výrobku, to znamená od DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA a Toray Plastics Europe (ďalej len „žiadatelia“). Žiadatelia predstavujú väčšiu časť, v tomto prípade vyše 50 %, celkovej výroby PET filmov v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(9)

Po uverejnení oznamu o blížiacom sa termíne uplynutia (13) platnosti konečných vyrovnávacích opatrení dostala Komisia žiadosť o začatie preskúmania uplynutia platnosti nariadenia Rady (ES) č. 2597/1999 podľa článku 18 základného nariadenia od výrobcov Spoločenstva podobného výrobku, to znamená od DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA a Toray Plastics Europe (ďalej len „žiadatelia“). Žiadatelia predstavujú väčšiu časť, v tomto prípade vyše 50 %, celkovej výroby PET filmov v Spoločenstve.

| (10) | Žiadosť sa zakladala na dôvodoch, že ukončenie opatrení by pravdepodobne viedlo k ďalšiemu alebo obnovenému subvencovaniu a k ujme výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(10)

Žiadosť sa zakladala na dôvodoch, že ukončenie opatrení by pravdepodobne viedlo k ďalšiemu alebo obnovenému subvencovaniu a k ujme výrobného odvetvia Spoločenstva.

| (11) | Pred začatím preskúmania uplynutia platnosti a v súlade s článkom 10 ods. 9 a článkom 22 ods. 1 základného nariadenia Komisia oznámila indickej vláde (ďalej len „IV“), že dostala dostatočne zdokumentovanú žiadosť o preskúmanie a vyzvala IV ku konzultáciám s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom žiadosti, aby sa dospelo k vzájomne prijateľnému riešeniu. Ale Komisia nedostala od IV žiadnu odpoveď týkajúcu sa tejto ponuky konzultácií. |
| --- | --- |

(11)

Pred začatím preskúmania uplynutia platnosti a v súlade s článkom 10 ods. 9 a článkom 22 ods. 1 základného nariadenia Komisia oznámila indickej vláde (ďalej len „IV“), že dostala dostatočne zdokumentovanú žiadosť o preskúmanie a vyzvala IV ku konzultáciám s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom žiadosti, aby sa dospelo k vzájomne prijateľnému riešeniu. Ale Komisia nedostala od IV žiadnu odpoveď týkajúcu sa tejto ponuky konzultácií.

3.   ZAČATIE PRESKÚMANIA UPLYNUTIA PLATNOSTI

| (12) | Komisia preskúmala dôkazový materiál predložený žiadateľmi a považovala ho za dostatočný na opodstatnenie začatia preskúmania v súlade s ustanoveniami článku 18 základného nariadenia. Po konzultácii s poradným výborom začala Komisia preskúmanie uplynutia platnosti nariadenia Rady (ES) č. 2597/1999 prostredníctvom oznamu uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
   (14). |
| --- | --- |

(12)

Komisia preskúmala dôkazový materiál predložený žiadateľmi a považovala ho za dostatočný na opodstatnenie začatia preskúmania v súlade s ustanoveniami článku 18 základného nariadenia. Po konzultácii s poradným výborom začala Komisia preskúmanie uplynutia platnosti nariadenia Rady (ES) č. 2597/1999 prostredníctvom oznamu uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
   (14).

4.   OBDOBIE PREŠETROVANIA

| (13) | Prešetrovanie trvalo od 1. októbra 2003 do 30. septembra 2004 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov v kontexte ujmy trvalo od 1. januára 2001 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „príslušné obdobie“). |
| --- | --- |

(13)

Prešetrovanie trvalo od 1. októbra 2003 do 30. septembra 2004 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov v kontexte ujmy trvalo od 1. januára 2001 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „príslušné obdobie“).

5.   STRANY, KTORÝCH SA PREŠETROVANIE TÝKALO

| (14) | Komisia úradne oznámila žiadateľom, ostatným známym výrobcom v Spoločenstve, vyvážajúcim výrobcom, dovozcom, dodávateľom z prvovýroby, užívateľom a IV začiatok prešetrovania. Zainteresované strany mali príležitosť oznámiť svoje stanoviská písomne. Boli vypočutí všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že na to majú konkrétne dôvody. Písomné a ústne pripomienky, ktoré predložili účastníci sa zvážili, prípadne zohľadnili. |
| --- | --- |

(14)

Komisia úradne oznámila žiadateľom, ostatným známym výrobcom v Spoločenstve, vyvážajúcim výrobcom, dovozcom, dodávateľom z prvovýroby, užívateľom a IV začiatok prešetrovania. Zainteresované strany mali príležitosť oznámiť svoje stanoviská písomne. Boli vypočutí všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že na to majú konkrétne dôvody. Písomné a ústne pripomienky, ktoré predložili účastníci sa zvážili, prípadne zohľadnili.

| (15) | Vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov PET filmu v Indii, ktorí boli vymenovaní v žiadosti, v oznámení začatia v súlade s článkom 27 základného nariadenia sa predpokladalo využitie vzorkovacej techniky pri prešetrovaní subvencií. Nato, aby sa rozhodlo, že bude potrebný odber vzoriek, a ak áno, o výbere vzorky, boli požiadaní všetci vyvážajúci výrobcovia, aby oznámili tak, ako to bolo uvedené v oznámení o začatí prešetrovania, základné informácie o svojej činnosti, ktorá súvisí s príslušným výrobkom počas OP. Po preskúmaní predložených informácií a vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov, ktorí ponúkli svoju spoluprácu, sa rozhodlo, že je potrebný odber vzoriek. |
| --- | --- |

(15)

Vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov PET filmu v Indii, ktorí boli vymenovaní v žiadosti, v oznámení začatia v súlade s článkom 27 základného nariadenia sa predpokladalo využitie vzorkovacej techniky pri prešetrovaní subvencií. Nato, aby sa rozhodlo, že bude potrebný odber vzoriek, a ak áno, o výbere vzorky, boli požiadaní všetci vyvážajúci výrobcovia, aby oznámili tak, ako to bolo uvedené v oznámení o začatí prešetrovania, základné informácie o svojej činnosti, ktorá súvisí s príslušným výrobkom počas OP. Po preskúmaní predložených informácií a vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov, ktorí ponúkli svoju spoluprácu, sa rozhodlo, že je potrebný odber vzoriek.

| (16) | Komisia rozoslala dotazníky všetkým známym zainteresovaným stranám alebo tým stranám, ktoré sa ozvali v rámci termínov stanovených v oznámení o začatí prešetrovania. Odpovede došli od štyroch výrobcov Spoločenstva, ôsmich vyvážajúcich výrobcov, jedného dovozcu/užívateľa, jedného dodávateľa z prvovýroby a od IV. |
| --- | --- |

(16)

Komisia rozoslala dotazníky všetkým známym zainteresovaným stranám alebo tým stranám, ktoré sa ozvali v rámci termínov stanovených v oznámení o začatí prešetrovania. Odpovede došli od štyroch výrobcov Spoločenstva, ôsmich vyvážajúcich výrobcov, jedného dovozcu/užívateľa, jedného dodávateľa z prvovýroby a od IV.

| (17) | Z ôsmich indických vyvážajúcich výrobcov sa na odobratie vzorky vybrali štyri spoločnosti [Ester, Flex, Garware a Jindal Poly Films Limited (ďalej len Jindal)]. Konštatovalo sa, že tieto spoločnosti predstavujú najväčší reprezentatívny objem výroby, predaja a vývozu do Spoločenstva PET filmu, ktoré bude možné primerane prešetriť v rámci času, ktorý bol k dispozícii podľa článku 27 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(17)

Z ôsmich indických vyvážajúcich výrobcov sa na odobratie vzorky vybrali štyri spoločnosti [Ester, Flex, Garware a Jindal Poly Films Limited (ďalej len Jindal)]. Konštatovalo sa, že tieto spoločnosti predstavujú najväčší reprezentatívny objem výroby, predaja a vývozu do Spoločenstva PET filmu, ktoré bude možné primerane prešetriť v rámci času, ktorý bol k dispozícii podľa článku 27 ods. 1 základného nariadenia.

| (18) | Oznámením uverejnenom v Úradnom vestníku Európskej únie
   (15) Komisia oznámila, že spoločnosť predtým známa ako Jindal Polyester Limited zmenila svoju adresu. Adresa spoločnosti by sa preto mala zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(18)

Oznámením uverejnenom v Úradnom vestníku Európskej únie
   (15) Komisia oznámila, že spoločnosť predtým známa ako Jindal Polyester Limited zmenila svoju adresu. Adresa spoločnosti by sa preto mala zmeniť a doplniť.

| (19) | Oznámením uverejnenom v Úradnom vestníku Európskej únie
   (16) Komisia oznámila, že spoločnosť predtým známa ako Jindal Polyester Limited zmenila svoj názov na Jindal Poly Films Limited. Názov spoločnosti by sa preto mal zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(19)

Oznámením uverejnenom v Úradnom vestníku Európskej únie
   (16) Komisia oznámila, že spoločnosť predtým známa ako Jindal Polyester Limited zmenila svoj názov na Jindal Poly Films Limited. Názov spoločnosti by sa preto mal zmeniť a doplniť.

| (20) | Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie subvencií a ujmy, ako aj na určenie, či existuje pravdepodobnosť ďalšieho alebo obnoveného subvencovania a ujmy a či je udržanie opatrení v záujme Spoločenstva. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch nasledujúcich zainteresovaných strán:






  a) | Výrobcovia Spoločenstva







  — | DuPont Teijin Films, Luxemburg a Middlesbrough, Spojené kráľovstvo, |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie subvencií a ujmy, ako aj na určenie, či existuje pravdepodobnosť ďalšieho alebo obnoveného subvencovania a ujmy a či je udržanie opatrení v záujme Spoločenstva. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch nasledujúcich zainteresovaných strán:

a)

Výrobcovia Spoločenstva

—

DuPont Teijin Films, Luxemburg a Middlesbrough, Spojené kráľovstvo,

| — | Mitsubishi Polyester Film GmbH, Wiesbaden, Nemecko, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Polyester Film GmbH, Wiesbaden, Nemecko,

| — | Nuroll SpA, Pignataro Maggiore, Taliansko, |
| --- | --- |

—

Nuroll SpA, Pignataro Maggiore, Taliansko,

| — | Toray Plastics Europe, Miribel, Francúzsko; |
| --- | --- |

—

Toray Plastics Europe, Miribel, Francúzsko;

| b) | Indická vláda







  — | Ministerstvo obchodu, New Delhi; |
| --- | --- | --- |

b)

Indická vláda

—

Ministerstvo obchodu, New Delhi;

| c) | Vyvážajúci výrobcovia v Indii







  — | Ester Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- | --- |

c)

Vyvážajúci výrobcovia v Indii

—

Ester Industries Limited, New Delhi,

| — | Flex Industries Limited, New Delhi, |
| --- | --- |

—

Flex Industries Limited, New Delhi,

| — | Garware Polyester Limited, Aurangabad, |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Aurangabad,

| — | Jindal Poly Films Limited, New Delhi; |
| --- | --- |

—

Jindal Poly Films Limited, New Delhi;

| (d) | Dovozca/užívateľ







  — | Coveme SpA, San Lazzaro di Savena, Taliansko; |
| --- | --- | --- |

(d)

Dovozca/užívateľ

—

Coveme SpA, San Lazzaro di Savena, Taliansko;

| (e) | Dodávateľ z prvovýroby







  — | Oxxynova GmbH, Marl, Nemecko. |
| --- | --- | --- |

(e)

Dodávateľ z prvovýroby

—

Oxxynova GmbH, Marl, Nemecko.

6.   ZVEREJNENIE

| (21) | Podľa článku 30 základného nariadenia boli oznámené indickej vláde a ostatným zainteresovaným stranám základné skutočnosti a okolnosti, na základe ktorých sa má navrhnúť ďalšie uplatňovanie opatrení. Takisto dostali primeraný čas na predloženie pripomienok. Určité strany predložili svoje pripomienky písomne. Okrem toho boli indickej vláde ponúknuté a prijaté konzultácie podľa článku 10 ods. 11 základného nariadenia. Všetky predloženia a pripomienky sa riadne zohľadnili. |
| --- | --- |

(21)

Podľa článku 30 základného nariadenia boli oznámené indickej vláde a ostatným zainteresovaným stranám základné skutočnosti a okolnosti, na základe ktorých sa má navrhnúť ďalšie uplatňovanie opatrení. Takisto dostali primeraný čas na predloženie pripomienok. Určité strany predložili svoje pripomienky písomne. Okrem toho boli indickej vláde ponúknuté a prijaté konzultácie podľa článku 10 ods. 11 základného nariadenia. Všetky predloženia a pripomienky sa riadne zohľadnili.

B.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

| (22) | Výrobok, ktorý bol predmetom tohto preskúmania, je ten istý výrobok, ktorého sa týka nariadenie Rady (ES) č. 2597/1999, a síce PET film, ktorý patrí pod kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90, s pôvodom v Indii (ďalej len „príslušný výrobok“). |
| --- | --- |

(22)

Výrobok, ktorý bol predmetom tohto preskúmania, je ten istý výrobok, ktorého sa týka nariadenie Rady (ES) č. 2597/1999, a síce PET film, ktorý patrí pod kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90, s pôvodom v Indii (ďalej len „príslušný výrobok“).

| (23) | Prešetrenie potvrdilo, že tak ako pri pôvodnom vyšetrovaní príslušný výrobok a PET film vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Indii, ako aj PET film vyrábaný a predávaný v Spoločenstve výrobcami Spoločenstva, majú rovnaké základné fyzikálne vlastnosti a využitie ako príslušný výrobok a sú preto podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(23)

Prešetrenie potvrdilo, že tak ako pri pôvodnom vyšetrovaní príslušný výrobok a PET film vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Indii, ako aj PET film vyrábaný a predávaný v Spoločenstve výrobcami Spoločenstva, majú rovnaké základné fyzikálne vlastnosti a využitie ako príslušný výrobok a sú preto podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 5 základného nariadenia.

C.   SUBVENCOVANIE

1.   ÚVOD

| (24) | Na základe informácií, ktoré obsahovala žiadosť o preskúmanie a odpovede na dotazník Komisie, sa prešetrili nasledujúce programy, ktorých súčasťou bolo údajne poskytovanie subvencií: |
| --- | --- |

(24)

Na základe informácií, ktoré obsahovala žiadosť o preskúmanie a odpovede na dotazník Komisie, sa prešetrili nasledujúce programy, ktorých súčasťou bolo údajne poskytovanie subvencií:

1.1.   Štátne programy

| | |
| --- | --- |

(25)

| (25) | Programy a) až e) sú založené na zákone o zahraničnom obchode (Vývoj a regulácia) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Zákon o zahraničnom obchode umožňuje IV vydávať oznámenia súvisiace s politikou vývozu a dovozu. Tieto sa zhŕňajú v dokumentoch politiky vývozu a dovozu, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a pravidelne ich aktualizuje. Jeden z dokumentov politiky vývozu a dovozu je relevantný pre obdobie revízneho prešetrovania v tomto prípade, to znamená päťročný plán, ktorý sa týka obdobia od 1. apríla 2002 do 31. marca 2007 (ďalej len „politika EXIM 2002 – 2007“). Okrem toho IV tiež stanovuje postupy, podľa ktorých sa politika EXIM 2002 – 2007 riadi, v Príručke postupov od 1. apríla 2002 do 31. marca 2007, zväzok I (ďalej len „PP I 2002 – 2007“) (17). Príručka postupov sa tiež pravidelne aktualizuje. |
| --- | --- |

Programy a) až e) sú založené na zákone o zahraničnom obchode (Vývoj a regulácia) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Zákon o zahraničnom obchode umožňuje IV vydávať oznámenia súvisiace s politikou vývozu a dovozu. Tieto sa zhŕňajú v dokumentoch politiky vývozu a dovozu, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a pravidelne ich aktualizuje. Jeden z dokumentov politiky vývozu a dovozu je relevantný pre obdobie revízneho prešetrovania v tomto prípade, to znamená päťročný plán, ktorý sa týka obdobia od 1. apríla 2002 do 31. marca 2007 (ďalej len „politika EXIM 2002 – 2007“). Okrem toho IV tiež stanovuje postupy, podľa ktorých sa politika EXIM 2002 – 2007 riadi, v Príručke postupov od 1. apríla 2002 do 31. marca 2007, zväzok I (ďalej len „PP I 2002 – 2007“) (17). Príručka postupov sa tiež pravidelne aktualizuje.

| (26) | Program f) je založený na zákone o dani z príjmu z roku 1961, ktorý sa každoročne mení a dopĺňa finančným zákonom. |
| --- | --- |

(26)

Program f) je založený na zákone o dani z príjmu z roku 1961, ktorý sa každoročne mení a dopĺňa finančným zákonom.

| (27) | Program g) je založený na oddieloch 21 a 35A zákona o regulácii bánk z 1949, ktorý umožňuje Indickej banke rezerv (ďalej len „IBR“) poučiť komerčné banky o vývozných úveroch. |
| --- | --- |

(27)

Program g) je založený na oddieloch 21 a 35A zákona o regulácii bánk z 1949, ktorý umožňuje Indickej banke rezerv (ďalej len „IBR“) poučiť komerčné banky o vývozných úveroch.

| (28) | Program h) je subvenciou ad hoc, pre ktorú nebolo možné nájsť v indickom práve nijaký právny základ. |
| --- | --- |

(28)

Program h) je subvenciou ad hoc, pre ktorú nebolo možné nájsť v indickom práve nijaký právny základ.

1.2.   Regionálne programy

| (29) | Komisia prešetrila na základe informácií, ktoré obsahovala požiadavka o preskúmanie a odpovede na dotazník Komisie, aj množstvo programov, ktoré údajne ponúkajú regionálne vlády alebo úrady v určitých indických štátoch.






  a) | Štát Uttarpradéš,







  — | Programy sú založené na zákone o dani z obchodu z roku 1948 vlády štátu Uttarpradéš (ďalej len „VŠUP“). |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

Komisia prešetrila na základe informácií, ktoré obsahovala požiadavka o preskúmanie a odpovede na dotazník Komisie, aj množstvo programov, ktoré údajne ponúkajú regionálne vlády alebo úrady v určitých indických štátoch.

a)

Štát Uttarpradéš,

—

Programy sú založené na zákone o dani z obchodu z roku 1948 vlády štátu Uttarpradéš (ďalej len „VŠUP“).

| b) | Štát Maharaštra,







  — | Balík stimulačných programov (ďalej len „BSP“) vlády štátu Maharaštra (ďalej len „VŠM“) z roku 1993. Tento program je založený na rozhodnutiach Oddelenia pre priemysel, energetiku a pracovnú silu VŠM. |
| --- | --- | --- |

b)

Štát Maharaštra,

—

Balík stimulačných programov (ďalej len „BSP“) vlády štátu Maharaštra (ďalej len „VŠM“) z roku 1993. Tento program je založený na rozhodnutiach Oddelenia pre priemysel, energetiku a pracovnú silu VŠM.

2.   ŠTÁTNE PROGRAMY

2.1.   Zálohovaná licencia (ďalej len „ZL“)/Zálohovaný príkaz na uvoľnenie (ďalej len „ZPU“)

(a)   Právny základ

| (30) | Podrobný opis programu obsahujú odseky 4.1.1 až 4.1.14 politiky EXIM 2002 – 2007 a kapitoly 4.1 až 4.30 PP I 2002 – 2007. |
| --- | --- |

(30)

Podrobný opis programu obsahujú odseky 4.1.1 až 4.1.14 politiky EXIM 2002 – 2007 a kapitoly 4.1 až 4.30 PP I 2002 – 2007.

b)   Spôsobilosť

| (31) | ZL pozostáva zo šiestich podprogramov, ktorých podrobnejší opis je v odôvodnení 28. Tieto podprogramy sa medzi iným líšia v rozsahu spôsobilosti. Výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov sú spôsobilí pre ZL na fyzický vývoz a pre ZL na každoročnú požiadavku. Výrobcovia-vývozcovia, ktorí zásobujú konečného vývozcu, sú spôsobilí pre ZL na zdieľané dodávky. Hlavní zmluvní dodávatelia, ktorí zásobujú kategórie „určené na vývoz“ uvedené v odseku 8.2 politiky EXIM 2002 – 2007, ako sú dodávatelia jednotky orientovanej na vývoz (ďalej len „JOV“), sú spôsobilí pre ZL „určenú na vývoz“. Napokon medzi-dodávatelia výrobcov-vývozcov sú spôsobilí pre výhody určené vývozu podľa podprogramov ZPU a následný domáci akreditív. |
| --- | --- |

(31)

ZL pozostáva zo šiestich podprogramov, ktorých podrobnejší opis je v odôvodnení 28. Tieto podprogramy sa medzi iným líšia v rozsahu spôsobilosti. Výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov sú spôsobilí pre ZL na fyzický vývoz a pre ZL na každoročnú požiadavku. Výrobcovia-vývozcovia, ktorí zásobujú konečného vývozcu, sú spôsobilí pre ZL na zdieľané dodávky. Hlavní zmluvní dodávatelia, ktorí zásobujú kategórie „určené na vývoz“ uvedené v odseku 8.2 politiky EXIM 2002 – 2007, ako sú dodávatelia jednotky orientovanej na vývoz (ďalej len „JOV“), sú spôsobilí pre ZL „určenú na vývoz“. Napokon medzi-dodávatelia výrobcov-vývozcov sú spôsobilí pre výhody určené vývozu podľa podprogramov ZPU a následný domáci akreditív.

c)   Praktické uplatnenie

| (32) | Zálohované licencie sa môžu vydať pre tieto činnosti:






  i) | Fyzický vývoz: Toto je hlavný podprogram. Umožňuje voľný dovoz vstupných materiálov pre výrobu špecifického výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontexte znamená, že vývozný výrobok musí opustiť indické územie. Príspevok na dovoz a vývoznú povinnosť, ktorá zahŕňa typ vyvážaného výrobku uvádza licencia. |
| --- | --- | --- |

(32)

Zálohované licencie sa môžu vydať pre tieto činnosti:

i)

Fyzický vývoz: Toto je hlavný podprogram. Umožňuje voľný dovoz vstupných materiálov pre výrobu špecifického výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontexte znamená, že vývozný výrobok musí opustiť indické územie. Príspevok na dovoz a vývoznú povinnosť, ktorá zahŕňa typ vyvážaného výrobku uvádza licencia.

| ii) | Každoročná požiadavka: Takáto licencia nie je prepojená na konkrétny vývozný výrobok, ale na širšiu skupinu výrobkov (napríklad chemické a príbuzné výrobky). Držiteľ licencie môže do určitého hodnotového prahu, určeného podľa jeho vývozného výkonu v minulosti, dovážať bez cla každý vstupný materiál, ktorý použije pri výrobe akéhokoľvek článku, ktorý patrí do takejto skupiny výrobkov. Na vývoz si môže vybrať akýkoľvek výsledný výrobok, ktorý patrí do skupiny výrobkov, v ktorej sa využíva takýto materiál oslobodený od cla. |
| --- | --- |

ii)

Každoročná požiadavka: Takáto licencia nie je prepojená na konkrétny vývozný výrobok, ale na širšiu skupinu výrobkov (napríklad chemické a príbuzné výrobky). Držiteľ licencie môže do určitého hodnotového prahu, určeného podľa jeho vývozného výkonu v minulosti, dovážať bez cla každý vstupný materiál, ktorý použije pri výrobe akéhokoľvek článku, ktorý patrí do takejto skupiny výrobkov. Na vývoz si môže vybrať akýkoľvek výsledný výrobok, ktorý patrí do skupiny výrobkov, v ktorej sa využíva takýto materiál oslobodený od cla.

| iii) | Zdieľané dodávky: Tento podprogram pokrýva prípady, keď dvaja výrobcovia majú v úmysle vyrábať jeden vývozný výrobok a rozdelia si výrobný proces. Výrobca-vývozca vyrába medzivýrobok. Môže dovážať vstupné materiály oslobodené od cla a na tento účel môže získať ZL na zdieľané dodávky. Konečný vývozca dokončí výrobu a jeho povinnosťou je vyviezť dokončený výrobok. |
| --- | --- |

iii)

Zdieľané dodávky: Tento podprogram pokrýva prípady, keď dvaja výrobcovia majú v úmysle vyrábať jeden vývozný výrobok a rozdelia si výrobný proces. Výrobca-vývozca vyrába medzivýrobok. Môže dovážať vstupné materiály oslobodené od cla a na tento účel môže získať ZL na zdieľané dodávky. Konečný vývozca dokončí výrobu a jeho povinnosťou je vyviezť dokončený výrobok.

| iv) | Určený na vývoz: Tento podprogram umožňuje hlavnému dodávateľovi, aby bez cla dovážal vstupné materiály, ktoré sú potrebné na výrobu tovaru na predaj ako „určený na vývoz“ kategóriám zákazníkov vymenovaným v odsekoch 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) politiky EXIM 2002 – 2007. Podľa IV sa určené na vývoz vzťahuje na tie transakcie, pri ktorých dodaný tovar neopustí krajinu. Mnoho kategórií dodávok sa považuje za určené na vývoz, ak je tovar vyrobený v Indii, napríklad dodávka tovaru do JOU alebo spoločnosti, ktorá sa nachádza v osobitnej hospodárskej zóne (ďalej len „OHZ“). |
| --- | --- |

iv)

Určený na vývoz: Tento podprogram umožňuje hlavnému dodávateľovi, aby bez cla dovážal vstupné materiály, ktoré sú potrebné na výrobu tovaru na predaj ako „určený na vývoz“ kategóriám zákazníkov vymenovaným v odsekoch 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) politiky EXIM 2002 – 2007. Podľa IV sa určené na vývoz vzťahuje na tie transakcie, pri ktorých dodaný tovar neopustí krajinu. Mnoho kategórií dodávok sa považuje za určené na vývoz, ak je tovar vyrobený v Indii, napríklad dodávka tovaru do JOU alebo spoločnosti, ktorá sa nachádza v osobitnej hospodárskej zóne (ďalej len „OHZ“).

| v) | ZPU: Držiteľ ZL, ktorého úmyslom je čerpať vstupný materiál z domácich zdrojov namiesto z priameho dovozu, má možnosť čerpať ich prostredníctvom ZPU. V takých prípadoch sú zálohové licencie hodnotené ako ZPU a sú potvrdené domácemu dodávateľovi pri dodaní v nich uvedených položiek. Potvrdenie ZPU poskytuje právo domácemu dodávateľovi na výhody z určeného vývozu uvedené v odseku 8.3 politiky EXIM 2002 – 2007 (to znamená ZL pre zdieľané dodávky/určený vývoz, čerpanie určeného vývozu a náhradu konečnej spotrebnej dane). Mechanizmus ZPU nahrádza dane a clá dodávateľovi namiesto toho, aby ich nahrádzal konečnému vývozcovi vo forme čerpania/náhrady cla. Náhrada daní/ciel je k dispozícii ako pre domáce vstupné materiály, tak aj pre dovážané vstupné materiály. |
| --- | --- |

v)

ZPU: Držiteľ ZL, ktorého úmyslom je čerpať vstupný materiál z domácich zdrojov namiesto z priameho dovozu, má možnosť čerpať ich prostredníctvom ZPU. V takých prípadoch sú zálohové licencie hodnotené ako ZPU a sú potvrdené domácemu dodávateľovi pri dodaní v nich uvedených položiek. Potvrdenie ZPU poskytuje právo domácemu dodávateľovi na výhody z určeného vývozu uvedené v odseku 8.3 politiky EXIM 2002 – 2007 (to znamená ZL pre zdieľané dodávky/určený vývoz, čerpanie určeného vývozu a náhradu konečnej spotrebnej dane). Mechanizmus ZPU nahrádza dane a clá dodávateľovi namiesto toho, aby ich nahrádzal konečnému vývozcovi vo forme čerpania/náhrady cla. Náhrada daní/ciel je k dispozícii ako pre domáce vstupné materiály, tak aj pre dovážané vstupné materiály.

| vi) | Následný domáci akreditív: Tento podprogram opäť pokrýva domácich dodávateľov držiteľa ZL. Držiteľ ZL môže požiadať banku, aby otvorila domáci akreditív v prospech domáceho dodávateľa. Banka zruší platnosť licencie pre priamy dovoz iba v súvislosti s hodnotou a objemom položiek, ktoré sú z domácich zdrojov miesto dovozu. Domáci dodávateľ bude mať nárok na výhody z určeného vývozu ako to stanovuje odsek 8.3 politiky EXIM 2002 – 2007 (to znamená ZL pre medzidodávky/určený vývoz, čerpanie určeného vývozu a náhradu konečnej spotrebnej dane). |
| --- | --- |

vi)

Následný domáci akreditív: Tento podprogram opäť pokrýva domácich dodávateľov držiteľa ZL. Držiteľ ZL môže požiadať banku, aby otvorila domáci akreditív v prospech domáceho dodávateľa. Banka zruší platnosť licencie pre priamy dovoz iba v súvislosti s hodnotou a objemom položiek, ktoré sú z domácich zdrojov miesto dovozu. Domáci dodávateľ bude mať nárok na výhody z určeného vývozu ako to stanovuje odsek 8.3 politiky EXIM 2002 – 2007 (to znamená ZL pre medzidodávky/určený vývoz, čerpanie určeného vývozu a náhradu konečnej spotrebnej dane).

| (33) | Zo štyroch vyvážajúcich výrobcov, od ktorých sa odobrali vzorky, len jeden využíval ZL počas OP. Presnejšie vyjadrené, tento vyvážajúci výrobca využíval dva podprogramy, konkrétne uvedené pod bodmi i) a ii). Tento spolupracujúci vývozca vysvetlil, že aj keď v roku 1999 v čase konečných vyrovnávacích opatrení využíval program Colný preukaz (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPB“; ďalej len „PCP“), odvtedy sa rozhodol prestať používať tento PCP a využívať namiesto neho ZL (zálohovanú licenciu; Advanced Licence Scheme, „ALS“). |
| --- | --- |

(33)

Zo štyroch vyvážajúcich výrobcov, od ktorých sa odobrali vzorky, len jeden využíval ZL počas OP. Presnejšie vyjadrené, tento vyvážajúci výrobca využíval dva podprogramy, konkrétne uvedené pod bodmi i) a ii). Tento spolupracujúci vývozca vysvetlil, že aj keď v roku 1999 v čase konečných vyrovnávacích opatrení využíval program Colný preukaz (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPB“; ďalej len „PCP“), odvtedy sa rozhodol prestať používať tento PCP a využívať namiesto neho ZL (zálohovanú licenciu; Advanced Licence Scheme, „ALS“).

| (34) | Na účely overovania indickými úradmi, je držiteľ licencie zo zákona povinný viesť si „pravdivé a správne záznamy o spotrebe a využívaní dovážaného tovaru v zmysle licencie“ v špecifickom formáte (kapitola 4.30 PP I 2002 – 2007) (ďalej len „register spotreby“). Overovanie ukázalo, že spoločnosť dodržiava register spotreby. |
| --- | --- |

(34)

Na účely overovania indickými úradmi, je držiteľ licencie zo zákona povinný viesť si „pravdivé a správne záznamy o spotrebe a využívaní dovážaného tovaru v zmysle licencie“ v špecifickom formáte (kapitola 4.30 PP I 2002 – 2007) (ďalej len „register spotreby“). Overovanie ukázalo, že spoločnosť dodržiava register spotreby.

| (35) | V súvislosti s uvedeným podprogramom i) príspevok na dovoz i vývozná povinnosť (vrátane určeného vývozu) sú pevne stanovené indickou vládou v objeme a hodnote a sú zdokumentované v oblasti licencií. Okrem toho v čase dovozu a vývozu musia príslušné transakcie zdokumentovať vládni úradníci v oblasti licencií. Objem povoleného dovozu podľa tohto programu určuje IV na základe štandardných noriem vstupu a výstupu (ďalej len „ŠNVaV“). ŠNVaV existujú pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku a uverejňujú sa v PP II 2002 – 2007. |
| --- | --- |

(35)

V súvislosti s uvedeným podprogramom i) príspevok na dovoz i vývozná povinnosť (vrátane určeného vývozu) sú pevne stanovené indickou vládou v objeme a hodnote a sú zdokumentované v oblasti licencií. Okrem toho v čase dovozu a vývozu musia príslušné transakcie zdokumentovať vládni úradníci v oblasti licencií. Objem povoleného dovozu podľa tohto programu určuje IV na základe štandardných noriem vstupu a výstupu (ďalej len „ŠNVaV“). ŠNVaV existujú pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku a uverejňujú sa v PP II 2002 – 2007.

| (36) | V prípade podprogramu ii) uvedeného v odôvodnení 32 (ZL pre každoročnú požiadavku) sa na licencii dokumentuje len príspevok na dovoz. Držiteľ licencie je povinný „zachovať väzbu medzi dovezenými vloženými materiálmi a výsledným výrobkom“ (odsek 4.24A písm. c) PP I 2002 – 2007). |
| --- | --- |

(36)

V prípade podprogramu ii) uvedeného v odôvodnení 32 (ZL pre každoročnú požiadavku) sa na licencii dokumentuje len príspevok na dovoz. Držiteľ licencie je povinný „zachovať väzbu medzi dovezenými vloženými materiálmi a výsledným výrobkom“ (odsek 4.24A písm. c) PP I 2002 – 2007).

| (37) | Dovezené vložené materiály sú neprenosné a musia sa použiť na výrobu výsledného vývozného výrobku. Povinnosť vývozu sa musí splniť v rámci predpísaného časového rámca po vydaní licencie (18 mesiacov s dvoma možnými predĺženiami po 6 mesiacov). |
| --- | --- |

(37)

Dovezené vložené materiály sú neprenosné a musia sa použiť na výrobu výsledného vývozného výrobku. Povinnosť vývozu sa musí splniť v rámci predpísaného časového rámca po vydaní licencie (18 mesiacov s dvoma možnými predĺženiami po 6 mesiacov).

| (38) | Overovanie ukázalo, že špecifická miera spotreby hlavnej suroviny potrebnej na výrobu jedného kilogramu PET filmu spoločnosti, ako sa uvádza v registri spotreby, bola nižšia ako zodpovedajúca ŠNVaV. Inými slovami, spolupracujúcemu vývozcovi sa umožnilo dovážať bez cla na ŠNVaV viac spomínanej suroviny, ako bolo v skutočnosti potrebné pri výrobnom procese. Spoločnosť namietala, že IV prispôsobí nadmernú výhodu po uplynutí platnosti licencie, to znamená 30 mesiacov od vydania licencie, pozri odôvodnenie 37, pretože bežnou praxou je využiť obe možné predĺženia po 6 mesiacov. Ale ak bola prvá licencia vydaná spoločnosti 31. januára 2003, spoločnosť nemohla podložiť svoje tvrdenia počas overovania na mieste útvarmi Komisie, ktoré sa konalo v máji 2005. V decembri 2005, keď spoločnosť predložila pripomienky týkajúce sa zverejnenia, neposkytla žiadne dôkazy o tom, že sa nadmerné odpustenie upravilo. Tieto ŠNVaV jasne viedli k väčším úľavám na cle. IV neposkytla nijaké dôkazy, že systematicky prispôsobovala väčšie úľavy po uplynutí platností licencií, ani že existuje primeraný systém úprav väčších úľav. |
| --- | --- |

(38)

Overovanie ukázalo, že špecifická miera spotreby hlavnej suroviny potrebnej na výrobu jedného kilogramu PET filmu spoločnosti, ako sa uvádza v registri spotreby, bola nižšia ako zodpovedajúca ŠNVaV. Inými slovami, spolupracujúcemu vývozcovi sa umožnilo dovážať bez cla na ŠNVaV viac spomínanej suroviny, ako bolo v skutočnosti potrebné pri výrobnom procese. Spoločnosť namietala, že IV prispôsobí nadmernú výhodu po uplynutí platnosti licencie, to znamená 30 mesiacov od vydania licencie, pozri odôvodnenie 37, pretože bežnou praxou je využiť obe možné predĺženia po 6 mesiacov. Ale ak bola prvá licencia vydaná spoločnosti 31. januára 2003, spoločnosť nemohla podložiť svoje tvrdenia počas overovania na mieste útvarmi Komisie, ktoré sa konalo v máji 2005. V decembri 2005, keď spoločnosť predložila pripomienky týkajúce sa zverejnenia, neposkytla žiadne dôkazy o tom, že sa nadmerné odpustenie upravilo. Tieto ŠNVaV jasne viedli k väčším úľavám na cle. IV neposkytla nijaké dôkazy, že systematicky prispôsobovala väčšie úľavy po uplynutí platností licencií, ani že existuje primeraný systém úprav väčších úľav.

d)   Pripomienky k zverejneniam

| (39) | V súvislosti so zverejnením indická vláda uviedla, že v troch prípadoch počas roku 2005 zmenila ZL s cieľom inter alia lepšie kontrolovať využívanie ZL vyvážajúcimi výrobcami a že zmeny a vylepšené kontrolné metódy by neviedli k žiadnemu nadmernému odpusteniu. Preto sa namietalo, že akékoľvek subvencie vytvorené ZL a zahrnuté do výpočtov by sa nemali kompenzovať. |
| --- | --- |

(39)

V súvislosti so zverejnením indická vláda uviedla, že v troch prípadoch počas roku 2005 zmenila ZL s cieľom inter alia lepšie kontrolovať využívanie ZL vyvážajúcimi výrobcami a že zmeny a vylepšené kontrolné metódy by neviedli k žiadnemu nadmernému odpusteniu. Preto sa namietalo, že akékoľvek subvencie vytvorené ZL a zahrnuté do výpočtov by sa nemali kompenzovať.

| (40) | Je potrebné poznamenať, že zmeny uvedené v ZL nadobudli účinnosť po OP aj po overovacej návšteve útvarov Komisie, a preto neboli v ich postupe overiteľné. Okrem toho, prostredníctvom verejného oznámenia zverejneného 10. októbra 2005, bol odsek 4.26 HOP I 2002 – 2007 doplnený takto: „licenčný orgán takisto prijíma opatrenie proti držiteľovi licencie v prípade nepredloženia riadne vyplneného dodatku 23 (iný názov pre register spotreby)“. Nič však nenaznačuje o aké opatrenie by mohlo ísť. |
| --- | --- |

(40)

Je potrebné poznamenať, že zmeny uvedené v ZL nadobudli účinnosť po OP aj po overovacej návšteve útvarov Komisie, a preto neboli v ich postupe overiteľné. Okrem toho, prostredníctvom verejného oznámenia zverejneného 10. októbra 2005, bol odsek 4.26 HOP I 2002 – 2007 doplnený takto: „licenčný orgán takisto prijíma opatrenie proti držiteľovi licencie v prípade nepredloženia riadne vyplneného dodatku 23 (iný názov pre register spotreby)“. Nič však nenaznačuje o aké opatrenie by mohlo ísť.

| (41) | Z tohto dôvodu je potrebné zvážiť, že uvedené zmeny, ktoré zaviedli indické orgány, neboli overené v ich praktickej implementácii. Neposkytli sa najmä dôsledky nepredloženia registra spotreby. Závery uvedené ďalej sa preto zakladajú na zisteniach stanovených počas OP. |
| --- | --- |

(41)

Z tohto dôvodu je potrebné zvážiť, že uvedené zmeny, ktoré zaviedli indické orgány, neboli overené v ich praktickej implementácii. Neposkytli sa najmä dôsledky nepredloženia registra spotreby. Závery uvedené ďalej sa preto zakladajú na zisteniach stanovených počas OP.

e)   Záver

| (42) | Oslobodenie od dovozného cla je subvencia v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia, to znamená finančný príspevok zo strany IV, ktorý znamenal výhodu pre prešetrovaných vývozcov. |
| --- | --- |

(42)

Oslobodenie od dovozného cla je subvencia v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia, to znamená finančný príspevok zo strany IV, ktorý znamenal výhodu pre prešetrovaných vývozcov.

| (43) | Okrem toho ZL pre fyzický vývoz a ZL pre každoročnú požiadavku sú jasne nezávislé na vývoznom výkone, a preto musia byť špecifické a porovnateľné podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť dostať výhody vyplývajúce z týchto programov. |
| --- | --- |

(43)

Okrem toho ZL pre fyzický vývoz a ZL pre každoročnú požiadavku sú jasne nezávislé na vývoznom výkone, a preto musia byť špecifické a porovnateľné podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť dostať výhody vyplývajúce z týchto programov.

| (44) | Podprogramy využité v tomto prípade nie je možné považovať za prípustné systémy návratného cla alebo za náhrady systémov návratného cla v zmysle článku 2 ods.1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňajú prísne pravidlá ustanovené v prílohe I položke i), v prílohe II (definície a pravidlá náhrady návratnosti) základného nariadenia. Indická vláda neuplatnila efektívne svoj overovací systém ani postup na potvrdenie, či a v akých množstvách sa spotrebovali vstupy na výrobu vyvážaného výrobku (príloha II časť II ods. 4 základného nariadenia a v prípade náhrady programov návratnosti príloha III časť II ods. 2 základného nariadenia). ŠNVaV pre príslušný výrobok neboli dostatočne presné. Samotné ŠNVaV nemožno považovať za overovací systém skutočnej spotreby, pretože plán týchto príliš veľkorysých štandardných noriem neumožňuje IV overiť s dostatočnou presnosťou aké množstvo vstupov sa spotrebovalo na výrobu na vývoz. Ďalej nedochádza k efektívnej kontrole zo strany IV založenej na správne vedenom registri spotreby. |
| --- | --- |

(44)

Podprogramy využité v tomto prípade nie je možné považovať za prípustné systémy návratného cla alebo za náhrady systémov návratného cla v zmysle článku 2 ods.1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňajú prísne pravidlá ustanovené v prílohe I položke i), v prílohe II (definície a pravidlá náhrady návratnosti) základného nariadenia. Indická vláda neuplatnila efektívne svoj overovací systém ani postup na potvrdenie, či a v akých množstvách sa spotrebovali vstupy na výrobu vyvážaného výrobku (príloha II časť II ods. 4 základného nariadenia a v prípade náhrady programov návratnosti príloha III časť II ods. 2 základného nariadenia). ŠNVaV pre príslušný výrobok neboli dostatočne presné. Samotné ŠNVaV nemožno považovať za overovací systém skutočnej spotreby, pretože plán týchto príliš veľkorysých štandardných noriem neumožňuje IV overiť s dostatočnou presnosťou aké množstvo vstupov sa spotrebovalo na výrobu na vývoz. Ďalej nedochádza k efektívnej kontrole zo strany IV založenej na správne vedenom registri spotreby.

| (45) | Podprogramy sú preto porovnateľné. |
| --- | --- |

(45)

Podprogramy sú preto porovnateľné.

f)   Výpočet sumy subvencie

| (46) | Suma subvencie pre vývozcu, ktorý využil ZL, sa vypočítala nasledujúcim spôsobom. Čitateľom je zrušené/odpustené dovozné clo (základné clo a osobitné dodatočné colné poplatky) na materiál dovezený na základe dvoch podprogramov ZL použitý na príslušný výrobok počas OP (čitateľ). V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia poplatky, ktoré vyplynuli zo získania subvencie, sa odrátali od sumy subvencie, ak došlo k oprávneným nárokom. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia je menovateľom vývozný obrat, ktorý generoval príslušný výrobok počas OP. |
| --- | --- |

(46)

Suma subvencie pre vývozcu, ktorý využil ZL, sa vypočítala nasledujúcim spôsobom. Čitateľom je zrušené/odpustené dovozné clo (základné clo a osobitné dodatočné colné poplatky) na materiál dovezený na základe dvoch podprogramov ZL použitý na príslušný výrobok počas OP (čitateľ). V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia poplatky, ktoré vyplynuli zo získania subvencie, sa odrátali od sumy subvencie, ak došlo k oprávneným nárokom. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia je menovateľom vývozný obrat, ktorý generoval príslušný výrobok počas OP.

| (47) | Spoločnosť, ktorá využila tento program počas OP, získala subvenciu 6,0 %. |
| --- | --- |

(47)

Spoločnosť, ktorá využila tento program počas OP, získala subvenciu 6,0 %.

2.2.   Program Colný preukaz (PCP)

a)   Právny základ

| (48) | Podrobný opis PCP obsahuje odsek 4.3 politiky EXIM 2002 – 2007 a kapitola 4 PP I 2002 – 2007. V čase pôvodného vyšetrovania existovali dve formy PCP – pred vývozom a po vývoze. V apríli 2000 sa forma PCP pred vývozom zastavila, a preto sa pri prešetrovaní skúmala len forma údajnej subvencie po vývoze. |
| --- | --- |

(48)

Podrobný opis PCP obsahuje odsek 4.3 politiky EXIM 2002 – 2007 a kapitola 4 PP I 2002 – 2007. V čase pôvodného vyšetrovania existovali dve formy PCP – pred vývozom a po vývoze. V apríli 2000 sa forma PCP pred vývozom zastavila, a preto sa pri prešetrovaní skúmala len forma údajnej subvencie po vývoze.

b)   Spôsobilosť

| (49) | Pre tento program je spôsobilý ktorýkoľvek výrobca-vývozca alebo obchodník-vývozca. Zistilo sa, že tento program využili tri spoločnosti počas OP. |
| --- | --- |

(49)

Pre tento program je spôsobilý ktorýkoľvek výrobca-vývozca alebo obchodník-vývozca. Zistilo sa, že tento program využili tri spoločnosti počas OP.

c)   Praktické uplatnenie PCP

| (50) | Spôsobilý vývozca môže požiadať o úvery v rámci PCP, ktoré sa vypočítajú ako percentuálna časť hodnoty výrobkov vyvážaných podľa tohto programu. Tieto sadzby PCP zriadili indické úrady pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku. Určujú sa na základe ŠNVaV, pričom sa zohľadní predpokladaný obsah dovážaných vstupov vo vyvážanom výrobku a clo na takýto predpokladaný dovoz bez ohľadu na to, či dovozné clo bolo alebo nebolo v skutočnosti zaplatené. |
| --- | --- |

(50)

Spôsobilý vývozca môže požiadať o úvery v rámci PCP, ktoré sa vypočítajú ako percentuálna časť hodnoty výrobkov vyvážaných podľa tohto programu. Tieto sadzby PCP zriadili indické úrady pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku. Určujú sa na základe ŠNVaV, pričom sa zohľadní predpokladaný obsah dovážaných vstupov vo vyvážanom výrobku a clo na takýto predpokladaný dovoz bez ohľadu na to, či dovozné clo bolo alebo nebolo v skutočnosti zaplatené.

| (51) | Na to, aby bola spoločnosť spôsobilá získať výhody podľa tohto programu, musí vyvážať. V čase vývoznej transakcie musí vývozca vyhotoviť vyhlásenie pre indické úrady, v ktorom uvedie, že vývoz prebieha v rámci PCP. Aby sa mohol tovar vyviezť, vydajú indické colné orgány počas odbavovacieho konania prepravný doklad pre vývoz. Tento doklad uvádza aj sumu úveru podľa PCP, ktorý je pre tú vývoznú transakciu priznaný. V tom čase vývozca pozná výhodu, ktorú získa. Keď colné orgány vydajú prepravný doklad, IV už nerozhoduje o udelení úveru v rámci PCP. Relevantná sadzba PCP na výpočet výhody je taká, aká sa uplatní v čase vyhotovenia vývozného vyhlásenia. Preto nie je možnosť retroaktívnych zmien výhody. |
| --- | --- |

(51)

Na to, aby bola spoločnosť spôsobilá získať výhody podľa tohto programu, musí vyvážať. V čase vývoznej transakcie musí vývozca vyhotoviť vyhlásenie pre indické úrady, v ktorom uvedie, že vývoz prebieha v rámci PCP. Aby sa mohol tovar vyviezť, vydajú indické colné orgány počas odbavovacieho konania prepravný doklad pre vývoz. Tento doklad uvádza aj sumu úveru podľa PCP, ktorý je pre tú vývoznú transakciu priznaný. V tom čase vývozca pozná výhodu, ktorú získa. Keď colné orgány vydajú prepravný doklad, IV už nerozhoduje o udelení úveru v rámci PCP. Relevantná sadzba PCP na výpočet výhody je taká, aká sa uplatní v čase vyhotovenia vývozného vyhlásenia. Preto nie je možnosť retroaktívnych zmien výhody.

| (52) | Zistilo sa tiež, že v súlade s indickými normami účtovníctva je možné zaúčtovať úver PCP na nárastovom základe ako príjem v obchodných účtoch pri splnení povinnosti vývozu. Takéto úvery sa môžu využiť na platbu cla pri ďalších dovozoch akéhokoľvek tovaru, ktorý je možné dovážať bez obmedzení okrem kapitálového tovaru. Tovar dovezený za takého úvery je možné predávať na domácom trhu (a podlieha dani z predaja) alebo je ho možné inak využiť. Úvery PCP sú voľne prenosné a platné 12 mesiacov od dátumu ich vydania. |
| --- | --- |

(52)

Zistilo sa tiež, že v súlade s indickými normami účtovníctva je možné zaúčtovať úver PCP na nárastovom základe ako príjem v obchodných účtoch pri splnení povinnosti vývozu. Takéto úvery sa môžu využiť na platbu cla pri ďalších dovozoch akéhokoľvek tovaru, ktorý je možné dovážať bez obmedzení okrem kapitálového tovaru. Tovar dovezený za takého úvery je možné predávať na domácom trhu (a podlieha dani z predaja) alebo je ho možné inak využiť. Úvery PCP sú voľne prenosné a platné 12 mesiacov od dátumu ich vydania.

| (53) | Žiadosť o úvery PCP môže pokryť až 25 vývozných transakcií, a ak sú elektronicky archivované, neobmedzené množstvo vývozných transakcií. V skutočnosti neexistujú nijaké termíny na požiadanie o úvery PCP, pretože časové obdobia uvedené v kapitole 4.47 PP I 2002 – 2007 sa vždy počítajú od poslednej vývoznej transakcie zahrnutej do danej žiadosti o PCP. |
| --- | --- |

(53)

Žiadosť o úvery PCP môže pokryť až 25 vývozných transakcií, a ak sú elektronicky archivované, neobmedzené množstvo vývozných transakcií. V skutočnosti neexistujú nijaké termíny na požiadanie o úvery PCP, pretože časové obdobia uvedené v kapitole 4.47 PP I 2002 – 2007 sa vždy počítajú od poslednej vývoznej transakcie zahrnutej do danej žiadosti o PCP.

| (54) | IV a jeden vývozca upozornili útvary Komisie, že tento program sa môže čoskoro prerušiť a údajne ho môže nahradiť program „zlúčiteľný s WTO“. Pôvodne sa plánovalo, že PCP skončí 1. apríla 2005. Ale keďže náhradný program ešte nebol dostatočne pripravený na uvedenie do praxe, platnosť PCP sa predĺžila do 1. apríla 2006. Ak by nový program nebol pripravený na vstup do platnosti do tohto termínu, platnosť PCP bude predĺžená podľa potreby. |
| --- | --- |

(54)

IV a jeden vývozca upozornili útvary Komisie, že tento program sa môže čoskoro prerušiť a údajne ho môže nahradiť program „zlúčiteľný s WTO“. Pôvodne sa plánovalo, že PCP skončí 1. apríla 2005. Ale keďže náhradný program ešte nebol dostatočne pripravený na uvedenie do praxe, platnosť PCP sa predĺžila do 1. apríla 2006. Ak by nový program nebol pripravený na vstup do platnosti do tohto termínu, platnosť PCP bude predĺžená podľa potreby.

d)   Pripomienky k zisteniam

| (55) | Po zverejnení indická vláda a dvaja vývozcovia, ktorí boli v rámci tohto programu zvýhodnení, predložili pripomienky týkajúce sa analýzy PCP, ako bolo spomínané. i) Uviedli, že PCP úvery sa môžu údajne získať iba vtedy, ak je tovar, ktorý sa vyváža, zaťažený dovoznými clami na svoje vstupné materiály, ii) spochybnili metodiku výpočtu Komisie na základe „časového rozlíšenia“ oproti metodike používanej v pôvodnom konaní z roku 1999, ktoré viedlo ku konečným vyrovnávacím opatreniam a ktoré bolo založené na „prijatí“, iii) požiadali o okamžité ukončenie konania v súvislosti s PCP na základe toho, že indická vláda oznámila jeho ukončenie od 1. apríla 2006, a iv) uviedli, že jeho nevýlučením z výpočtu by sa porušili ustanovenia obsiahnuté v článku 27 ASCM (Agreement on Subsidies and Countervailing Measures; Dohoda o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach) v prospech rozvojových krajín. |
| --- | --- |

(55)

Po zverejnení indická vláda a dvaja vývozcovia, ktorí boli v rámci tohto programu zvýhodnení, predložili pripomienky týkajúce sa analýzy PCP, ako bolo spomínané. i) Uviedli, že PCP úvery sa môžu údajne získať iba vtedy, ak je tovar, ktorý sa vyváža, zaťažený dovoznými clami na svoje vstupné materiály, ii) spochybnili metodiku výpočtu Komisie na základe „časového rozlíšenia“ oproti metodike používanej v pôvodnom konaní z roku 1999, ktoré viedlo ku konečným vyrovnávacím opatreniam a ktoré bolo založené na „prijatí“, iii) požiadali o okamžité ukončenie konania v súvislosti s PCP na základe toho, že indická vláda oznámila jeho ukončenie od 1. apríla 2006, a iv) uviedli, že jeho nevýlučením z výpočtu by sa porušili ustanovenia obsiahnuté v článku 27 ASCM (Agreement on Subsidies and Countervailing Measures; Dohoda o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach) v prospech rozvojových krajín.

| (56) | Uvedené tvrdenie i) indická vláda ani vývozcovia ďalej riadne nepodložili. V každom prípade odporuje zisteniam prešetrovania, ako sa uvádza v odôvodneniach 50 až 53. Táto žiadosť sa preto zamieta. |
| --- | --- |

(56)

Uvedené tvrdenie i) indická vláda ani vývozcovia ďalej riadne nepodložili. V každom prípade odporuje zisteniam prešetrovania, ako sa uvádza v odôvodneniach 50 až 53. Táto žiadosť sa preto zamieta.

| (57) | Pokiaľ ide o tvrdenie, ii) metodika použitá v tomto prešetrovaní sa zameriava na lepšie vyjadrenie vplyvu subvencie nad finančnou situáciou spolupracujúcich vývozcov počas uvedeného obdobia prešetrovania. V tomto ohľade sa usúdilo, že sa výhoda udelila príjemcovi v čase, keď sa vývozná transakcia uskutočňuje podľa tohto programu. Toto sa potvrdzuje inter alia zaúčtovaním PCP úverov na základe časového rozlíšenia podľa indických účtovných štandardov. Ďalej je potrebné uviesť, že túto metodiku už niekoľkokrát použili útvary Komisie, konkrétne v prípade systému grafitových elektród (18) a že táto metodika nemá za následok úplné opätovné hodnotenie programu, ktorý bol skutočne vždy považovaný za vyrovnávajúci. Toto tvrdenie sa preto zamieta. |
| --- | --- |

(57)

Pokiaľ ide o tvrdenie, ii) metodika použitá v tomto prešetrovaní sa zameriava na lepšie vyjadrenie vplyvu subvencie nad finančnou situáciou spolupracujúcich vývozcov počas uvedeného obdobia prešetrovania. V tomto ohľade sa usúdilo, že sa výhoda udelila príjemcovi v čase, keď sa vývozná transakcia uskutočňuje podľa tohto programu. Toto sa potvrdzuje inter alia zaúčtovaním PCP úverov na základe časového rozlíšenia podľa indických účtovných štandardov. Ďalej je potrebné uviesť, že túto metodiku už niekoľkokrát použili útvary Komisie, konkrétne v prípade systému grafitových elektród (18) a že táto metodika nemá za následok úplné opätovné hodnotenie programu, ktorý bol skutočne vždy považovaný za vyrovnávajúci. Toto tvrdenie sa preto zamieta.

| (58) | Čo sa týka tvrdenia, iii) skutočne sa zistilo, že indická vláda v minulosti oznámila zrušenie PCP. PCP mal byť zrušený 31. marca 2005, ale indická vláda ho predĺžila do 30. septembra 2005. Indická vláda potom ďalej predĺžila platnosť programu do 1. apríla 2006. Za týchto okolností nie je stále isté, či bude PCP skutočne zrušený od 1. apríla 2006 (pozri odôvodnenie 123). |
| --- | --- |

(58)

Čo sa týka tvrdenia, iii) skutočne sa zistilo, že indická vláda v minulosti oznámila zrušenie PCP. PCP mal byť zrušený 31. marca 2005, ale indická vláda ho predĺžila do 30. septembra 2005. Indická vláda potom ďalej predĺžila platnosť programu do 1. apríla 2006. Za týchto okolností nie je stále isté, či bude PCP skutočne zrušený od 1. apríla 2006 (pozri odôvodnenie 123).

| (59) | Pokiaľ ide o uvedené tvrdenie, iv) nedošlo k žiadnemu porušeniu ustanovení rozvojovej krajiny obsiahnutých v článku 27 ASCM. Tento článok v skutočnosti nevylučuje, aby člen Svetovej obchodnej organizácie prijal vyrovnávacie opatrenie proti poškodzujúcim vplyvom subvencovania iným členským štátom. Keďže sa zistilo, že PCP je vyrovnávajúci, toto tvrdenie preto zamieta. |
| --- | --- |

(59)

Pokiaľ ide o uvedené tvrdenie, iv) nedošlo k žiadnemu porušeniu ustanovení rozvojovej krajiny obsiahnutých v článku 27 ASCM. Tento článok v skutočnosti nevylučuje, aby člen Svetovej obchodnej organizácie prijal vyrovnávacie opatrenie proti poškodzujúcim vplyvom subvencovania iným členským štátom. Keďže sa zistilo, že PCP je vyrovnávajúci, toto tvrdenie preto zamieta.

e)   Závery o PCP

| (60) | PCP poskytuje subvencie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Úver v rámci PCP je finančným príspevkom od IV, keďže úver sa nakoniec využije na vyrovnanie dovozného cla, čím sa zníži príjem IV z cla, ktorý by bol inak splatný. Okrem toho úver PCP priznáva výhodu vývozcovi, pretože zlepšuje likviditu spoločnosti. |
| --- | --- |

(60)

PCP poskytuje subvencie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Úver v rámci PCP je finančným príspevkom od IV, keďže úver sa nakoniec využije na vyrovnanie dovozného cla, čím sa zníži príjem IV z cla, ktorý by bol inak splatný. Okrem toho úver PCP priznáva výhodu vývozcovi, pretože zlepšuje likviditu spoločnosti.

| (61) | Ďalej PCP zo zákona nezávisí na vývoznom výkone, a preto je špecifický a porovnateľný podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(61)

Ďalej PCP zo zákona nezávisí na vývoznom výkone, a preto je špecifický a porovnateľný podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia.

| (62) | Tento program sa nemôže považovať za prípustný systém návratného cla alebo za náhradu systému návratného cla v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nevyhovuje prísnym pravidlám ustanoveným v prílohe I položke i), v prílohe II (definícia a pravidlá návratnosti) a v prílohe III (definícia a pravidlá náhrady navrátenia) základného nariadenia. Vývozca nemá nijakú povinnosť skutočne spotrebovať tovar, ktorý bol dovezený bez cla vo výrobnom procese, a suma úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupom. Okrem toho neexistuje systém alebo postup, ktoré by potvrdzovali, ktoré vstupy sa spotrebovali pri výrobnom procese vyvážaného výrobku alebo či k vyššej platbe dovozného cla došlo v zmysle položky i) prílohy I a príloh II a III základného nariadenia. Napokon je vývozca spôsobilý pre výhody PCP bez ohľadu na to, či vôbec priváža nejaké vstupy. Nato, aby výrobca získal výhody stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že došlo k dovozu vôbec nejakých vstupov. Takto dokonca aj vývozcovia, ktorí si obstarávajú všetky svoje vstupy doma a neprivážajú nijaký tovar, ktorý by bolo možné použiť ako vstupy, majú nárok na výhody z PCP. |
| --- | --- |

(62)

Tento program sa nemôže považovať za prípustný systém návratného cla alebo za náhradu systému návratného cla v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nevyhovuje prísnym pravidlám ustanoveným v prílohe I položke i), v prílohe II (definícia a pravidlá návratnosti) a v prílohe III (definícia a pravidlá náhrady navrátenia) základného nariadenia. Vývozca nemá nijakú povinnosť skutočne spotrebovať tovar, ktorý bol dovezený bez cla vo výrobnom procese, a suma úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupom. Okrem toho neexistuje systém alebo postup, ktoré by potvrdzovali, ktoré vstupy sa spotrebovali pri výrobnom procese vyvážaného výrobku alebo či k vyššej platbe dovozného cla došlo v zmysle položky i) prílohy I a príloh II a III základného nariadenia. Napokon je vývozca spôsobilý pre výhody PCP bez ohľadu na to, či vôbec priváža nejaké vstupy. Nato, aby výrobca získal výhody stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že došlo k dovozu vôbec nejakých vstupov. Takto dokonca aj vývozcovia, ktorí si obstarávajú všetky svoje vstupy doma a neprivážajú nijaký tovar, ktorý by bolo možné použiť ako vstupy, majú nárok na výhody z PCP.

f)   Výpočet sumy subvencie

| (63) | V súlade s článkom 2 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa suma porovnateľných subvencií vypočítala v závislosti priznanej výhody poberateľovi, o ktorej sa zistilo, že existovala počas preskúmania v období prešetrovania. V tejto súvislosti sa konštatovalo, že výhoda sa priznala poberateľovi v čase, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto programu. V tejto chvíli IV zodpovedá za zrušenie/odpustenie cla, ktoré predstavuje finančný príspevok v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(63)

V súlade s článkom 2 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa suma porovnateľných subvencií vypočítala v závislosti priznanej výhody poberateľovi, o ktorej sa zistilo, že existovala počas preskúmania v období prešetrovania. V tejto súvislosti sa konštatovalo, že výhoda sa priznala poberateľovi v čase, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto programu. V tejto chvíli IV zodpovedá za zrušenie/odpustenie cla, ktoré predstavuje finančný príspevok v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia.

| (64) | V súvislosti s uvedeným sa považuje za vhodné hodnotiť výhodu v rámci PCP ako súčet úverov zarobených na všetkých vývozných transakciách v rámci tohto programu počas obdobia prešetrovania. |
| --- | --- |

(64)

V súvislosti s uvedeným sa považuje za vhodné hodnotiť výhodu v rámci PCP ako súčet úverov zarobených na všetkých vývozných transakciách v rámci tohto programu počas obdobia prešetrovania.

| (65) | V prípade, že došlo k opodstatneným žiadostiam, poplatky, ktoré vznikli pri získavaní subvencie, sa odrátali od takto zriadených úverov, aby sa k sumám subvencie dospelo ako k čitateľovi podľa článku 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(65)

V prípade, že došlo k opodstatneným žiadostiam, poplatky, ktoré vznikli pri získavaní subvencie, sa odrátali od takto zriadených úverov, aby sa k sumám subvencie dospelo ako k čitateľovi podľa článku 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia.

| (66) | V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa tieto sumy subvencie rozložili na celkový vývozný obrat počas obdobia revízneho prešetrovania ako vhodný menovateľ, pretože subvencia nezávisí na vývoznom výkone a nebola priznaná v súvislosti s vyrobenými, vyvezenými alebo dopravovanými množstvami. Výhody z tohto programu mali počas OP tri spoločnosti, ktoré získali subvencie vo výške medzi 9,0 % a 11,3 %. |
| --- | --- |

(66)

V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa tieto sumy subvencie rozložili na celkový vývozný obrat počas obdobia revízneho prešetrovania ako vhodný menovateľ, pretože subvencia nezávisí na vývoznom výkone a nebola priznaná v súvislosti s vyrobenými, vyvezenými alebo dopravovanými množstvami. Výhody z tohto programu mali počas OP tri spoločnosti, ktoré získali subvencie vo výške medzi 9,0 % a 11,3 %.

2.3.   Jednotky orientované na vývoz (ďalej len „JOV“) /Osobitné hospodárske zóny (ďalej len „OHZ“)

a)   Právny základ

| (67) | Podrobnosti o týchto programoch obsahujú kapitoly 6 (JOV) a 7 (OHZ) politiky EXIM 2002 – 2007 a PP I 2002 – 2007 v uvedenom poradí. |
| --- | --- |

(67)

Podrobnosti o týchto programoch obsahujú kapitoly 6 (JOV) a 7 (OHZ) politiky EXIM 2002 – 2007 a PP I 2002 – 2007 v uvedenom poradí.

b)   Spôsobilosť

| (68) | S výnimkou čisto obchodných spoločností, všetky podniky, ktoré sa v zásade zaoberajú vývozom celej svojej produkcie tovaru alebo služieb, môžu využiť programy OHZ alebo JOV. Zistilo sa, že jedna spoločnosť mala výhodu z programu JOV počas OP. |
| --- | --- |

(68)

S výnimkou čisto obchodných spoločností, všetky podniky, ktoré sa v zásade zaoberajú vývozom celej svojej produkcie tovaru alebo služieb, môžu využiť programy OHZ alebo JOV. Zistilo sa, že jedna spoločnosť mala výhodu z programu JOV počas OP.

c)   Praktické uplatnenie

| (69) | OHZ sú špecificky vyčlenené bezcolné enklávy a politika EXIM 2002 – 2007 uvažuje o nich ako o zahraničnom území na účel obchodných operácií cla a daní. |
| --- | --- |

(69)

OHZ sú špecificky vyčlenené bezcolné enklávy a politika EXIM 2002 – 2007 uvažuje o nich ako o zahraničnom území na účel obchodných operácií cla a daní.

| (70) | Na druhej strane sú JOV geograficky pružnejšie a môžu byť zriadené kdekoľvek v Indii. Tento program je doplnkový k OHZ. |
| --- | --- |

(70)

Na druhej strane sú JOV geograficky pružnejšie a môžu byť zriadené kdekoľvek v Indii. Tento program je doplnkový k OHZ.

| (71) | Žiadosť o štatút JOV alebo OHZ musí obsahovať podrobnosti pre obdobie najbližších piatich rokov medziiným o plánovanom objeme výroby, hodnote vývozu, o požiadavkách na dovoz a na domáce dodávky. Ak úrady prijmú žiadosť spoločnosti, termíny a podmienky spojené s prijatím sa spoločnosti oznámia. Dohoda o uznaní spoločnosti ako účastníčky programov JOV a OHZ platí na obdobie piatich rokov. Dohodu je možné obnoviť na ďalšie obdobia. |
| --- | --- |

(71)

Žiadosť o štatút JOV alebo OHZ musí obsahovať podrobnosti pre obdobie najbližších piatich rokov medziiným o plánovanom objeme výroby, hodnote vývozu, o požiadavkách na dovoz a na domáce dodávky. Ak úrady prijmú žiadosť spoločnosti, termíny a podmienky spojené s prijatím sa spoločnosti oznámia. Dohoda o uznaní spoločnosti ako účastníčky programov JOV a OHZ platí na obdobie piatich rokov. Dohodu je možné obnoviť na ďalšie obdobia.

| (72) | Základnou povinnosťou pri JOV a OHZ, ako uvádza EXIM 2002 – 2007, je získať čisté zárobky vo valutách (ďalej len „NFE“), to znamená počas referenčného obdobia (5 rokov) musí byť celková hodnota vývozu vyššia ako celková hodnota dovezeného tovaru. |
| --- | --- |

(72)

Základnou povinnosťou pri JOV a OHZ, ako uvádza EXIM 2002 – 2007, je získať čisté zárobky vo valutách (ďalej len „NFE“), to znamená počas referenčného obdobia (5 rokov) musí byť celková hodnota vývozu vyššia ako celková hodnota dovezeného tovaru.

| (73) | Jednotky JOV a OHZ majú nárok na tieto úľavy:






  i) | oslobodenie od dovozného cla na všetky typy tovaru (vrátane kapitálového tovaru, surovín a potravín) potrebných na výrobu, spracovanie alebo v spojení s nimi; |
| --- | --- | --- |

(73)

Jednotky JOV a OHZ majú nárok na tieto úľavy:

i)

oslobodenie od dovozného cla na všetky typy tovaru (vrátane kapitálového tovaru, surovín a potravín) potrebných na výrobu, spracovanie alebo v spojení s nimi;

| ii) | oslobodenie od spotrebnej dane na tovar obstaraný z domácich zdrojov; |
| --- | --- |

ii)

oslobodenie od spotrebnej dane na tovar obstaraný z domácich zdrojov;

| iii) | preplatenie dane za centrálny predaj zaplatenej za tovar obstaraný doma; |
| --- | --- |

iii)

preplatenie dane za centrálny predaj zaplatenej za tovar obstaraný doma;

| iv) | možnosť predať časť výroby na domácom trhu pri zaplatení uplatniteľného cla na ukončené výrobky ako výnimka zo všeobecnej požiadavky vyviezť celú produkciu; |
| --- | --- |

iv)

možnosť predať časť výroby na domácom trhu pri zaplatení uplatniteľného cla na ukončené výrobky ako výnimka zo všeobecnej požiadavky vyviezť celú produkciu;

| v) | oslobodenie od dane z príjmu, ktorá je bežne splatná za zisk z predaja vývozu v súlade s oddielom 10A alebo oddielom 10B zákona o dani z príjmu počas desaťročného obdobia po začatí operácií, ale nie dlhšie ako do roku 2010; |
| --- | --- |

v)

oslobodenie od dane z príjmu, ktorá je bežne splatná za zisk z predaja vývozu v súlade s oddielom 10A alebo oddielom 10B zákona o dani z príjmu počas desaťročného obdobia po začatí operácií, ale nie dlhšie ako do roku 2010;

| vi) | možnosť 100 % vlastníctva zahraničných kmeňových akcií. |
| --- | --- |

vi)

možnosť 100 % vlastníctva zahraničných kmeňových akcií.

| (74) | Jednotky, ktoré operujú podľa týchto programov, sú viazané dohľadom colných úradníkov v súlade s oddielom 65 colného zákona. Sú zo zákona povinné viesť si v špecifickom formáte záznamy o každom dovoze, spotrebe a využití všetkých dovezených materiálov a o všetkých vývozoch. Tieto doklady by sa mali pravidelne predkladať na požiadanie príslušných orgánov (ďalej len „štvrťročné alebo výročné správy o pokroku“). Ale od jednotiek JOV a OHZ sa nebude „nikdy žiadať, aby zosúladili každú dovážanú zásielku s jej vývozom, prenosmi na iné jednotky, predaj v DTA alebo zásobami“ podľa odseku 10.2 prílohy 14-I a odseku 13.2 prílohy 14-II PP I 2002 – 2007. |
| --- | --- |

(74)

Jednotky, ktoré operujú podľa týchto programov, sú viazané dohľadom colných úradníkov v súlade s oddielom 65 colného zákona. Sú zo zákona povinné viesť si v špecifickom formáte záznamy o každom dovoze, spotrebe a využití všetkých dovezených materiálov a o všetkých vývozoch. Tieto doklady by sa mali pravidelne predkladať na požiadanie príslušných orgánov (ďalej len „štvrťročné alebo výročné správy o pokroku“). Ale od jednotiek JOV a OHZ sa nebude „nikdy žiadať, aby zosúladili každú dovážanú zásielku s jej vývozom, prenosmi na iné jednotky, predaj v DTA alebo zásobami“ podľa odseku 10.2 prílohy 14-I a odseku 13.2 prílohy 14-II PP I 2002 – 2007.

| (75) | Domáci predaj sa zasiela a zaznamenáva na základe samo-certifikácie. Proces expedície vyvážaných zásielok OHZ je pod dozorom colných alebo daňových úradníkov, ktorí majú svoje stále miesto v JOV. |
| --- | --- |

(75)

Domáci predaj sa zasiela a zaznamenáva na základe samo-certifikácie. Proces expedície vyvážaných zásielok OHZ je pod dozorom colných alebo daňových úradníkov, ktorí majú svoje stále miesto v JOV.

| (76) | V tomto prípade program JOV využil len jeden zo spolupracujúcich vývozcov počas časti OP. Keďže program OHZ sa nevyužil, nebolo potrebné analyzovať porovnateľnosť tohto programu. Spolupracujúci vývozca, ktorý využil JOV, použil tento program na dovoz kapitalového tovaru bez dovozného cla a na to, aby získal náhradu dane za centrálny predaj zaplatený na tovar, ktorý obstaral doma. Tento vývozca nevyužíval oslobodenie od dovozných ciel na suroviny, keďže zariadenie systému EOU (Export Oriented Unit; Systém jednotiek orientovaných na vývoz), zamerané na výrobu PET filmu, používa PET čípy ako suroviny. Tieto PET čípy sa vyrábajú v inej jednotke tejto spoločnosti zo surovín zakúpených na základe ZL. Takto získala spoločnosť výhody opísané v bodoch i) a iii) vyššie uvedeného odôvodnenia 73. |
| --- | --- |

(76)

V tomto prípade program JOV využil len jeden zo spolupracujúcich vývozcov počas časti OP. Keďže program OHZ sa nevyužil, nebolo potrebné analyzovať porovnateľnosť tohto programu. Spolupracujúci vývozca, ktorý využil JOV, použil tento program na dovoz kapitalového tovaru bez dovozného cla a na to, aby získal náhradu dane za centrálny predaj zaplatený na tovar, ktorý obstaral doma. Tento vývozca nevyužíval oslobodenie od dovozných ciel na suroviny, keďže zariadenie systému EOU (Export Oriented Unit; Systém jednotiek orientovaných na vývoz), zamerané na výrobu PET filmu, používa PET čípy ako suroviny. Tieto PET čípy sa vyrábajú v inej jednotke tejto spoločnosti zo surovín zakúpených na základe ZL. Takto získala spoločnosť výhody opísané v bodoch i) a iii) vyššie uvedeného odôvodnenia 73.

d)   Pripomienky k zisteniam

| (77) | Jedna spoločnosť, ktorá využívala výhody na základe EOU, predložila pripomienky týkajúce sa určitých podrobných informácií o výpočte príslušných rozpätí subvencií. Ak sa zistilo, že tieto pripomienky sú odôvodnené, výpočty sa následne upravili. |
| --- | --- |

(77)

Jedna spoločnosť, ktorá využívala výhody na základe EOU, predložila pripomienky týkajúce sa určitých podrobných informácií o výpočte príslušných rozpätí subvencií. Ak sa zistilo, že tieto pripomienky sú odôvodnené, výpočty sa následne upravili.

e)   Záver o EOU

| (78) | Oslobodenie JOV od dvoch typov dovozného cla (ďalej len „základné clo“ a „osobitné dodatočné clo“) a preplatenie dane z centrálneho predaja sú finančnými príspevkami IV v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Príjem vlády, ktorý by bol splatný pri absencii tohto programu sa stratil, pri súčasnom poskytnutí výhody z JOV v zmysle článku 2 ods. 2 základného nariadenia, pretože sa ušetrila likvidita tým, že sa nemuseli zaplatiť bežne splatné clá. |
| --- | --- |

(78)

Oslobodenie JOV od dvoch typov dovozného cla (ďalej len „základné clo“ a „osobitné dodatočné clo“) a preplatenie dane z centrálneho predaja sú finančnými príspevkami IV v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Príjem vlády, ktorý by bol splatný pri absencii tohto programu sa stratil, pri súčasnom poskytnutí výhody z JOV v zmysle článku 2 ods. 2 základného nariadenia, pretože sa ušetrila likvidita tým, že sa nemuseli zaplatiť bežne splatné clá.

| (79) | Takto oslobodenie od základného cla a osobitného dodatočného cla a preplatenie dane z predaja predstavujú subvencie v zmysle článku 2 základného nariadenia. Sú nezávislé od vývozného výkonu, a preto sú špecifické a porovnateľné podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. Vývozným cieľom JOV, ako to stanovuje odsek 6.1 politiky EXIM 2002 – 2007, je podmienkou sine qua non na získanie stimulov. |
| --- | --- |

(79)

Takto oslobodenie od základného cla a osobitného dodatočného cla a preplatenie dane z predaja predstavujú subvencie v zmysle článku 2 základného nariadenia. Sú nezávislé od vývozného výkonu, a preto sú špecifické a porovnateľné podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. Vývozným cieľom JOV, ako to stanovuje odsek 6.1 politiky EXIM 2002 – 2007, je podmienkou sine qua non na získanie stimulov.

| (80) | Okrem toho sa preukázalo, že IV nemá efektívny overovací systém, ktorý by potvrdil či a v akých množstvách sa spotrebovali vstupy oslobodené od cla a dane z predaja pri výrobe vyvážaného výrobku (príloha II časť II ods. 4 základného nariadenia a v prípade náhrady návratných programov príloha III časť II ods. 2 základného nariadenia). Okrem toho oslobodenie od cla pri kapitálovom tovare zjavne nie je prípustným programom návratnosti cla. |
| --- | --- |

(80)

Okrem toho sa preukázalo, že IV nemá efektívny overovací systém, ktorý by potvrdil či a v akých množstvách sa spotrebovali vstupy oslobodené od cla a dane z predaja pri výrobe vyvážaného výrobku (príloha II časť II ods. 4 základného nariadenia a v prípade náhrady návratných programov príloha III časť II ods. 2 základného nariadenia). Okrem toho oslobodenie od cla pri kapitálovom tovare zjavne nie je prípustným programom návratnosti cla.

| (81) | IV ďalej neuskutočnila skúmanie skutočných vstupov (príloha II časť II ods. 5 a príloha III časť II ods. 3 základného nariadenia), ani nedokázala, že nedošlo k prekročeniu úľavy. |
| --- | --- |

(81)

IV ďalej neuskutočnila skúmanie skutočných vstupov (príloha II časť II ods. 5 a príloha III časť II ods. 3 základného nariadenia), ani nedokázala, že nedošlo k prekročeniu úľavy.

f)   Výpočet sumy subvencie

| (82) | Podľa toho je porovnateľnou výhodou odpustenie celého dovozného cla (základného cla a osobitného dodatočného cla), ktoré je bežne splatné pri dovoze, ako aj náhrada dane z predaja, oboje počas preskúmania v období prešetrovania. |
| --- | --- |

(82)

Podľa toho je porovnateľnou výhodou odpustenie celého dovozného cla (základného cla a osobitného dodatočného cla), ktoré je bežne splatné pri dovoze, ako aj náhrada dane z predaja, oboje počas preskúmania v období prešetrovania.

i)   Preplatenie dane z centrálneho predaja dôchodkového tovaru (revenue goods)

| (83) | Čitateľ sa stanovil takto: suma subvencie pre vývozcu, ktorý využil tento program, sa vypočítala na základe preplatenej dane z predaja na nákup uskutočnený pre výrobný sektor, to znamená inter alia časti a baliaci materiál počas obdobia prešetrovania. Poplatky, ktoré vznikli na získanie subvencie sa odrátali v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(83)

Čitateľ sa stanovil takto: suma subvencie pre vývozcu, ktorý využil tento program, sa vypočítala na základe preplatenej dane z predaja na nákup uskutočnený pre výrobný sektor, to znamená inter alia časti a baliaci materiál počas obdobia prešetrovania. Poplatky, ktoré vznikli na získanie subvencie sa odrátali v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia.

| (84) | V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa suma tejto subvencie rozložila na obrat vývozu, ktorý vyprodukoval celý predaj vývozu počas preskúmania v období prešetrovania ako vhodný menovateľ, pretože subvencia nezávisí na vývoznom výkone a nebola udelená v súvislosti s vyrobenými, vyvezenými alebo prepravovanými množstvami. Takto získaná marža subvencie bola 0,02 %. |
| --- | --- |

(84)

V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa suma tejto subvencie rozložila na obrat vývozu, ktorý vyprodukoval celý predaj vývozu počas preskúmania v období prešetrovania ako vhodný menovateľ, pretože subvencia nezávisí na vývoznom výkone a nebola udelená v súvislosti s vyrobenými, vyvezenými alebo prepravovanými množstvami. Takto získaná marža subvencie bola 0,02 %.

ii)   Oslobodenie od dovozných ciel (základné clo a osobitné dodatočné clo) a preplatenie dane z centrálneho predaja kapitálového tovaru

| (85) | V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia sa výhoda spoločnosti, ktorá využila tento program, vypočítala na základe sumy nezaplateného cla na dovezený kapitálový tovar a sumy preplatenej dane z predaja na nákup kapitálového predaja, obe rozložené na obdobie, ktoré odzrkadľuje bežné obdobie odpisu takéhoto kapitálového tovaru v odvetví príslušného výrobku. Takto vypočítaná suma, ktorú je možné potom priradiť k OP sa upravila pridaním úroku za toto obdobie, aby sme dostali hodnotu výhody v čase a tým, aby sa stanovila plná výhoda tohto programu pre poberateľa. Poplatky, ktoré vznikli pri získaní subvencie sa odrátali v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia od tejto sumy, aby sa dospelo k sume subvencie ako čitateľovi. V súlade s článkom 7 ods. 2 a 3 základného nariadenia sa táto suma subvencie rozložila na vývozný obrat, ktorý sektor vyprodukoval počas preskúmania v období prešetrovania ako vhodný menovateľ, pretože subvencia nezávisí na vývoznom výkone a nebola udelená v súvislosti s vyrobenými, vyvezenými či dopravovanými množstvami. Marža takto získanej subvencie bola 5,0 %. |
| --- | --- |

(85)

V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia sa výhoda spoločnosti, ktorá využila tento program, vypočítala na základe sumy nezaplateného cla na dovezený kapitálový tovar a sumy preplatenej dane z predaja na nákup kapitálového predaja, obe rozložené na obdobie, ktoré odzrkadľuje bežné obdobie odpisu takéhoto kapitálového tovaru v odvetví príslušného výrobku. Takto vypočítaná suma, ktorú je možné potom priradiť k OP sa upravila pridaním úroku za toto obdobie, aby sme dostali hodnotu výhody v čase a tým, aby sa stanovila plná výhoda tohto programu pre poberateľa. Poplatky, ktoré vznikli pri získaní subvencie sa odrátali v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia od tejto sumy, aby sa dospelo k sume subvencie ako čitateľovi. V súlade s článkom 7 ods. 2 a 3 základného nariadenia sa táto suma subvencie rozložila na vývozný obrat, ktorý sektor vyprodukoval počas preskúmania v období prešetrovania ako vhodný menovateľ, pretože subvencia nezávisí na vývoznom výkone a nebola udelená v súvislosti s vyrobenými, vyvezenými či dopravovanými množstvami. Marža takto získanej subvencie bola 5,0 %.

| (86) | Takto celková marža subvencie v rámci programu JOV predstavovala pre príslušnú spoločnosť sumy do 5,0 %. |
| --- | --- |

(86)

Takto celková marža subvencie v rámci programu JOV predstavovala pre príslušnú spoločnosť sumy do 5,0 %.

2.4.   Program kapitál na podporu vývozu (ďalej len „KPV“)

a)   Právny základ

| (87) | Podrobný opis KPV obsahuje kapitola 5 politiky XIM 2002 – 2007 a kapitola 5 PP I 2002 – 2007. |
| --- | --- |

(87)

Podrobný opis KPV obsahuje kapitola 5 politiky XIM 2002 – 2007 a kapitola 5 PP I 2002 – 2007.

b)   Spôsobilosť

| (88) | Výrobca-vývozcovia, obchodník-vývozcovia naviazaní na podporných výrobcov a poskytovateľov služieb sú spôsobilí pre tento program. Zistilo sa, že štyri spoločnosti, v ktorých sa odobrali vzorky, mali výhodu z tohto programu počas OP. |
| --- | --- |

(88)

Výrobca-vývozcovia, obchodník-vývozcovia naviazaní na podporných výrobcov a poskytovateľov služieb sú spôsobilí pre tento program. Zistilo sa, že štyri spoločnosti, v ktorých sa odobrali vzorky, mali výhodu z tohto programu počas OP.

c)   Praktické uplatnenie

| (89) | Pod podmienkou vývoznej povinnosti môže spoločnosť doviezť kapitálový tovar [nový a od apríla 2 003 aj použitý (z druhej ruky) tovar najviac 10 rokov starý]pri zníženej sadzbe cla. S týmto cieľom IV vydáva na požiadanie a po zaplatení poplatku licenciu na program KPV. Od apríla 2000 program poskytujú zníženú sadzbu dovoznej dane 5 % uplatniteľnú na všetok kapitálový tovar dovezené v rámci programu. Do 31. marca 2000, bola uplatniteľná efektívna sadzba dane 11 % (vrátane 10 % doplatku) a v prípade dovozu vysokej hodnoty, nulová sadzba cla. Aby sa splnila vývozná povinnosť, musí sa dovezený kapitálový tovar použiť na výrobu určitého množstva tovaru počas určitého obdobia. |
| --- | --- |

(89)

Pod podmienkou vývoznej povinnosti môže spoločnosť doviezť kapitálový tovar [nový a od apríla 2 003 aj použitý (z druhej ruky) tovar najviac 10 rokov starý]pri zníženej sadzbe cla. S týmto cieľom IV vydáva na požiadanie a po zaplatení poplatku licenciu na program KPV. Od apríla 2000 program poskytujú zníženú sadzbu dovoznej dane 5 % uplatniteľnú na všetok kapitálový tovar dovezené v rámci programu. Do 31. marca 2000, bola uplatniteľná efektívna sadzba dane 11 % (vrátane 10 % doplatku) a v prípade dovozu vysokej hodnoty, nulová sadzba cla. Aby sa splnila vývozná povinnosť, musí sa dovezený kapitálový tovar použiť na výrobu určitého množstva tovaru počas určitého obdobia.

d)   Pripomienky k zisteniam

| (90) | Čo sa týka zverejnenia, indická vláda tvrdila, že pripočítaním úroku s cieľom určiť celú sumu výhody sa nedá predpokladať, že spoločnosť by poskytla celú sumu dodatočných ciel prostredníctvom úverov a že z tohto dôvodu pomer zadĺženia – základného imania každej spoločnosti počas obdobia prešetrovania by sa mal zohľadniť a len suma pro-rata by sa mala použiť na výpočet. |
| --- | --- |

(90)

Čo sa týka zverejnenia, indická vláda tvrdila, že pripočítaním úroku s cieľom určiť celú sumu výhody sa nedá predpokladať, že spoločnosť by poskytla celú sumu dodatočných ciel prostredníctvom úverov a že z tohto dôvodu pomer zadĺženia – základného imania každej spoločnosti počas obdobia prešetrovania by sa mal zohľadniť a len suma pro-rata by sa mala použiť na výpočet.

| (91) | Usudzuje sa, že bez ohľadu na to, či si spoločnosť peniaze požičala alebo použila vlastné zdroje na financovanie jej ciel, náklady by vznikli rovnako. V súvislosti s pôžičkami tieto náklady predstavujú úrok, ktorý sa má zaplatiť. Pokiaľ ide o vlastné zdroje, náklady pre spoločnosť sú úrokom z uvedených investícií. Tento argument sa preto zamietol. |
| --- | --- |

(91)

Usudzuje sa, že bez ohľadu na to, či si spoločnosť peniaze požičala alebo použila vlastné zdroje na financovanie jej ciel, náklady by vznikli rovnako. V súvislosti s pôžičkami tieto náklady predstavujú úrok, ktorý sa má zaplatiť. Pokiaľ ide o vlastné zdroje, náklady pre spoločnosť sú úrokom z uvedených investícií. Tento argument sa preto zamietol.

| (92) | Tri spoločnosti, ktoré využívali výhody na základe KPV, predložili menej dôležité pripomienky týkajúce sa určitých podrobných informácií o výpočte príslušných rozpätí subvencií. Ak sa zistilo, že tieto pripomienky sú odôvodnené, výpočty sa následne upravili. |
| --- | --- |

(92)

Tri spoločnosti, ktoré využívali výhody na základe KPV, predložili menej dôležité pripomienky týkajúce sa určitých podrobných informácií o výpočte príslušných rozpätí subvencií. Ak sa zistilo, že tieto pripomienky sú odôvodnené, výpočty sa následne upravili.

e)   Záver o KPV

| (93) | KPV poskytuje subvencie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie dane predstavuje finančný príspevok od IV, pretože tento ústupok znižuje príjem IV z cla, ktorý by bol inak splatný. Okrem toho zníženie dane predstavuje výhodu pre vývozcu, pretože ušetrené clo z dovozu zlepšuje likviditu spoločnosti. |
| --- | --- |

(93)

KPV poskytuje subvencie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie dane predstavuje finančný príspevok od IV, pretože tento ústupok znižuje príjem IV z cla, ktorý by bol inak splatný. Okrem toho zníženie dane predstavuje výhodu pre vývozcu, pretože ušetrené clo z dovozu zlepšuje likviditu spoločnosti.

| (94) | Ďalej KPV zo zákona nezávisí na vývoznom výkone, pretože takéto licencie sa nemôžu získať bez vývozného záväzku. Je preto špecifický a porovnateľný podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(94)

Ďalej KPV zo zákona nezávisí na vývoznom výkone, pretože takéto licencie sa nemôžu získať bez vývozného záväzku. Je preto špecifický a porovnateľný podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia.

| (95) | Tento program sa nemôže považovať za prípustný systém návratného cla alebo za náhradu návratného systému v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Kapitálový tovar nie je zahrnutý do takých prípustných systémov, ako stanovuje príloha I položka i) základného nariadenia, pretože sa nespotrebúvajú pri výrobe vyvážaných výrobkov. |
| --- | --- |

(95)

Tento program sa nemôže považovať za prípustný systém návratného cla alebo za náhradu návratného systému v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Kapitálový tovar nie je zahrnutý do takých prípustných systémov, ako stanovuje príloha I položka i) základného nariadenia, pretože sa nespotrebúvajú pri výrobe vyvážaných výrobkov.

f)   Výpočet sumy subvencie

| (96) | Čitateľ bol stanovený takto: suma subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe nezaplateného cla za dovezený kapitálový tovar rozložená na obdobie, ktoré odzrkadľuje bežné obdobie odpisu takéhoto kapitalového tovaru v odvetví PET filmu. K tejto sume sa pridali úroky, aby sa dostala plná hodnota výhody v čase. Poplatky, ktoré vznikli pri získaní subvencie, sa odrátali v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(96)

Čitateľ bol stanovený takto: suma subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe nezaplateného cla za dovezený kapitálový tovar rozložená na obdobie, ktoré odzrkadľuje bežné obdobie odpisu takéhoto kapitalového tovaru v odvetví PET filmu. K tejto sume sa pridali úroky, aby sa dostala plná hodnota výhody v čase. Poplatky, ktoré vznikli pri získaní subvencie, sa odrátali v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia.

| (97) | V súlade s článkom 7 ods. 2 a 3 základného nariadenia sa táto suma subvencie rozložila na exportný obrat počas obdobia prešetrovania ako vhodný menovateľ, pretože subvencia nezávisí na vývoznom výkone. Subvencie zistené u štyroch spoločností, z ktorých sa odobrali vzorky, sa pohybovali medzi 1,3 % a 2,7 %. |
| --- | --- |

(97)

V súlade s článkom 7 ods. 2 a 3 základného nariadenia sa táto suma subvencie rozložila na exportný obrat počas obdobia prešetrovania ako vhodný menovateľ, pretože subvencia nezávisí na vývoznom výkone. Subvencie zistené u štyroch spoločností, z ktorých sa odobrali vzorky, sa pohybovali medzi 1,3 % a 2,7 %.

2.5.   Osvedčenie pre colnú úľavu (ďalej len „OCÚ“)

a)   Právny základ

| (98) | Právny základ tohto programu je v odsekoch 4.2.1 až 4.2.7 politiky EXIM 2002 – 2007 a v odsekoch 4.31 až 4.36 PP I 2002 – 2007. |
| --- | --- |

(98)

Právny základ tohto programu je v odsekoch 4.2.1 až 4.2.7 politiky EXIM 2002 – 2007 a v odsekoch 4.31 až 4.36 PP I 2002 – 2007.

b)   Praktické uplatnenie

| (99) | Keďže nijaká zo štyroch spoločností, v ktorých sa odoberali vzorky, nevyužila výhody programu OCÚ, nebola potrebná ďalšia analýza porovnateľnosti OCÚ. |
| --- | --- |

(99)

Keďže nijaká zo štyroch spoločností, v ktorých sa odoberali vzorky, nevyužila výhody programu OCÚ, nebola potrebná ďalšia analýza porovnateľnosti OCÚ.

2.6.   Oslobodenie od dane z príjmu (ďalej len „ODP“)

a)   Právny základ

| (100) | Právny základ pre tento program je v zákone o dani z príjmu z roku 1961 (ďalej len „ZDP“), ktorý každoročne mení a dopĺňa finančný zákon. Tento stanovuje každý rok základ pre výber dane, ako aj rôzne výnimky a zníženia, ktoré sú nárokovateľné. Vývozné spoločnosti môžu žiadať o oslobodenie od dane z príjmu podľa oddielov 10A, 10B a 80HHC zákona ZDR. |
| --- | --- |

(100)

Právny základ pre tento program je v zákone o dani z príjmu z roku 1961 (ďalej len „ZDP“), ktorý každoročne mení a dopĺňa finančný zákon. Tento stanovuje každý rok základ pre výber dane, ako aj rôzne výnimky a zníženia, ktoré sú nárokovateľné. Vývozné spoločnosti môžu žiadať o oslobodenie od dane z príjmu podľa oddielov 10A, 10B a 80HHC zákona ZDR.

b)   Praktické uplatnenie

| (101) | Keďže žiadna zo štyroch spoločností, v ktorých sa odoberali vzorky, nevyužila výhody vyplývajúce z oddielov 10A a 10B zákona ZDR, nebola potrebná ďalšia analýza porovnateľnosti oddielov 10A a 10B ZDR. |
| --- | --- |

(101)

Keďže žiadna zo štyroch spoločností, v ktorých sa odoberali vzorky, nevyužila výhody vyplývajúce z oddielov 10A a 10B zákona ZDR, nebola potrebná ďalšia analýza porovnateľnosti oddielov 10A a 10B ZDR.

| (102) | Dvaja z prešetrovaných vývozcov naznačili, že dostali výhodu čiastočného oslobodenia od dane z príjmu na zisky získané z vývozného predaja počas OP podľa oddielu 80HHC zákona ZDR. Ale keďže toto ustanovenie ZDR bolo zrušené od finančného roka, ktorý trval od 1. apríla 2004 do 31. marca 2004, po 31. marci 2004 neznamená nijakú výhodu pre žiadateľa. Výhody vyplývajúce z oddielu 80HHC zákona ZDP nie sú preto porovnateľné v súlade s článkom 15 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(102)

Dvaja z prešetrovaných vývozcov naznačili, že dostali výhodu čiastočného oslobodenia od dane z príjmu na zisky získané z vývozného predaja počas OP podľa oddielu 80HHC zákona ZDR. Ale keďže toto ustanovenie ZDR bolo zrušené od finančného roka, ktorý trval od 1. apríla 2004 do 31. marca 2004, po 31. marci 2004 neznamená nijakú výhodu pre žiadateľa. Výhody vyplývajúce z oddielu 80HHC zákona ZDP nie sú preto porovnateľné v súlade s článkom 15 ods. 1 základného nariadenia.

2.7.   Vývozný úver (ďalej len „VÚ“)

a)   Právny základ

| (103) | Podrobnosti programu sú stanovené v hlavnom obežníku IECD č. 5/04.02.01/2002 – 03 (Vývozný úver vo valutách) a v hlavnom obežníku IECD č. 10/04.02.01/2003 – 04 (Vývozný úver v rupiách) Indickej banky rezerv (ďalej len „IBR“), ktorý je adresovaný všetkým komerčným bankám v Indii. |
| --- | --- |

(103)

Podrobnosti programu sú stanovené v hlavnom obežníku IECD č. 5/04.02.01/2002 – 03 (Vývozný úver vo valutách) a v hlavnom obežníku IECD č. 10/04.02.01/2003 – 04 (Vývozný úver v rupiách) Indickej banky rezerv (ďalej len „IBR“), ktorý je adresovaný všetkým komerčným bankám v Indii.

b)   Spôsobilosť

| (104) | Vyrábajúci vývozcovia a obchodníci-vývozcovia sú spôsobilí na tento program. Zistilo sa, že výhody z tohto programu čerpali tri spoločnosti počas OP. |
| --- | --- |

(104)

Vyrábajúci vývozcovia a obchodníci-vývozcovia sú spôsobilí na tento program. Zistilo sa, že výhody z tohto programu čerpali tri spoločnosti počas OP.

c)   Praktické uplatnenie

| (105) | Podľa tohto programu IBR povinne stanovuje maximálny strop úrokových sadzieb uplatniteľný na vývozné úvery ako v indických rupiách, tak vo valutách, ktoré môžu komerčné banky účtovať vývozcovi „s cieľom sprístupniť úver vývozcom za medzinárodne konkurencieschopné sadzby“. VÚ pozostáva z dvoch podprogramov: z programu vývozného úveru pred zaslaním („úver na zabalenie“), ktorý pokrýva úvery poskytnuté vývozcovi na financovanie nákupu, spracovania, výroby, zabalenia a zaslania tovaru pred vývozom, a z programu vývozného úveru po zaslaní, ktorý poskytuje pôžičky pracovného kapitálu s účelom financovať vývozné pohľadávky. IBR tiež usmerňuje banky, aby poskytli určité množstvo ich netto bankového úveru na financovanie vývozu. |
| --- | --- |

(105)

Podľa tohto programu IBR povinne stanovuje maximálny strop úrokových sadzieb uplatniteľný na vývozné úvery ako v indických rupiách, tak vo valutách, ktoré môžu komerčné banky účtovať vývozcovi „s cieľom sprístupniť úver vývozcom za medzinárodne konkurencieschopné sadzby“. VÚ pozostáva z dvoch podprogramov: z programu vývozného úveru pred zaslaním („úver na zabalenie“), ktorý pokrýva úvery poskytnuté vývozcovi na financovanie nákupu, spracovania, výroby, zabalenia a zaslania tovaru pred vývozom, a z programu vývozného úveru po zaslaní, ktorý poskytuje pôžičky pracovného kapitálu s účelom financovať vývozné pohľadávky. IBR tiež usmerňuje banky, aby poskytli určité množstvo ich netto bankového úveru na financovanie vývozu.

| (106) | Podľa týchto hlavných obežníkov IBR môžu vývozcovia získať vývozné úvery za výhodné úrokové sadzby v porovnaní s úrokovými sadzbami pri obyčajných komerčných úveroch („hotovostné úvery“), ktoré sú stanovované za čisto trhových podmienok. |
| --- | --- |

(106)

Podľa týchto hlavných obežníkov IBR môžu vývozcovia získať vývozné úvery za výhodné úrokové sadzby v porovnaní s úrokovými sadzbami pri obyčajných komerčných úveroch („hotovostné úvery“), ktoré sú stanovované za čisto trhových podmienok.

d)   Pripomienky k zisteniam

| (107) | Dve spoločnosti, ktoré získali výhody na základe VÚ, predložili menej dôležité pripomienky týkajúce sa určitých podrobných informácií o výpočte príslušných rozpätí subvencií. Ak sa zistilo, že tieto pripomienky sú odôvodnené, výpočty sa následne toho upravili. |
| --- | --- |

(107)

Dve spoločnosti, ktoré získali výhody na základe VÚ, predložili menej dôležité pripomienky týkajúce sa určitých podrobných informácií o výpočte príslušných rozpätí subvencií. Ak sa zistilo, že tieto pripomienky sú odôvodnené, výpočty sa následne toho upravili.

e)   Záver o VÚ

| (108) | Po prvé, znížením finančných nákladov v porovnaní s trhovými úrokovými sadzbami predstavujú uvedené výhodné úrokové sadzby výhodu v zmysle článku 2 ods. 2 základného nariadenia takémuto vývozcovi. Napriek skutočnosti, že výhodné úvery podľa VÚ priznávajú komerčné banky, táto výhoda je finančným príspevkom od vlády v zmysle článku 2 ods. 1 bodu iv) základného nariadenia. IBR je verejná organizácia, ktorá patrí pod definíciu „vláda“, ako to ustanovuje článok 1 ods. 3 základného nariadenia, a vedie a poúča komerčné banky, aby poskytovali výhodné financovanie vývozným spoločnostiam. Toto výhodné financovanie sa rovná subvencii, ktorú je potrebné považovať za špecifickú a porovnateľnú, pretože výhodné úrokové sadzby nezávisia od vývozného výkonu podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(108)

Po prvé, znížením finančných nákladov v porovnaní s trhovými úrokovými sadzbami predstavujú uvedené výhodné úrokové sadzby výhodu v zmysle článku 2 ods. 2 základného nariadenia takémuto vývozcovi. Napriek skutočnosti, že výhodné úvery podľa VÚ priznávajú komerčné banky, táto výhoda je finančným príspevkom od vlády v zmysle článku 2 ods. 1 bodu iv) základného nariadenia. IBR je verejná organizácia, ktorá patrí pod definíciu „vláda“, ako to ustanovuje článok 1 ods. 3 základného nariadenia, a vedie a poúča komerčné banky, aby poskytovali výhodné financovanie vývozným spoločnostiam. Toto výhodné financovanie sa rovná subvencii, ktorú je potrebné považovať za špecifickú a porovnateľnú, pretože výhodné úrokové sadzby nezávisia od vývozného výkonu podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia.

f)   Výpočet sumy subvencie

| (109) | Suma subvencie sa vypočítala na základe rozdielu medzi úrokom zaplateným za vývozné úvery počas OP a sumou, ktorá by bola splatná, keby sa tie isté úrokové sadzby uplatnili na obyčajné komerčné úvery využité jednotlivými spoločnosťami. Táto suma subvencie (čitateľ) sa rozložila na celkový obrat vývozu počas obdobia prešetrovania ako vhodný menovateľ v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia, pretože subvencia nezávisí na vývoznom výkone a nebola udelená v súvislosti s vyrobenými, vyvezenými alebo dopravovanými množstvami. Štyri spoločnosti, v ktorých boli odobraté vzorky, využili výhodu vyplývajúcu z programu VÚ. Dostali subvencie medzi 0,01 % a 1,3 %. |
| --- | --- |

(109)

Suma subvencie sa vypočítala na základe rozdielu medzi úrokom zaplateným za vývozné úvery počas OP a sumou, ktorá by bola splatná, keby sa tie isté úrokové sadzby uplatnili na obyčajné komerčné úvery využité jednotlivými spoločnosťami. Táto suma subvencie (čitateľ) sa rozložila na celkový obrat vývozu počas obdobia prešetrovania ako vhodný menovateľ v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia, pretože subvencia nezávisí na vývoznom výkone a nebola udelená v súvislosti s vyrobenými, vyvezenými alebo dopravovanými množstvami. Štyri spoločnosti, v ktorých boli odobraté vzorky, využili výhodu vyplývajúcu z programu VÚ. Dostali subvencie medzi 0,01 % a 1,3 %.

2.8.   Kapitálové injekcie

| (110) | Keďže nijaká zo štyroch spoločností, od ktorých sa odobrali vzorky, nevyužila výhody vyplývajúce z tohto programu ad hoc, nie je potrebná analýza jeho porovnateľnosti. |
| --- | --- |

(110)

Keďže nijaká zo štyroch spoločností, od ktorých sa odobrali vzorky, nevyužila výhody vyplývajúce z tohto programu ad hoc, nie je potrebná analýza jeho porovnateľnosti.

3.   REGIONÁLNE PROGRAMY

3.1.   Balík stimulačných programov vlády štátu Uttarpradéš

| (111) | Zistilo sa, že nijaký z vyvážajúcich výrobcov nevyužil balík stimulov vlády štátu Uttarpradéš. |
| --- | --- |

(111)

Zistilo sa, že nijaký z vyvážajúcich výrobcov nevyužil balík stimulov vlády štátu Uttarpradéš.

3.2.   Balík stimulačných programov (BSP) vlády štátu Maharaštra („VŠM“)

a)   Právny základ

| (112) | Aby sa podporilo rozšíriť priemysel do menej vyvinutých oblastí štátu, VŠM priznala stimuly rozširujúcim sa jednotkám, aby sa usadili v rozvojových regiónoch štátu od roku 1964 podľa programu známeho pod názvom „balík stimulačných programov“. Program bol opakovane zmenený od jeho zavedenia a program roku 1993 platí od 1. októbra 1993 do 31. marca 2001. Posledná zmena a doplnok (Program 2001) sa zaviedli 31. marca 2001 a tento program bude platiť do 31. marca 2006. BS VŠM sa skladá z niekoľkých podprogramov, medzi ktorými sú hlavné: i) oslobodenie od dane z miestneho predaja a ii) navrátenie dane/akcízu z dovozu do mesta. |
| --- | --- |

(112)

Aby sa podporilo rozšíriť priemysel do menej vyvinutých oblastí štátu, VŠM priznala stimuly rozširujúcim sa jednotkám, aby sa usadili v rozvojových regiónoch štátu od roku 1964 podľa programu známeho pod názvom „balík stimulačných programov“. Program bol opakovane zmenený od jeho zavedenia a program roku 1993 platí od 1. októbra 1993 do 31. marca 2001. Posledná zmena a doplnok (Program 2001) sa zaviedli 31. marca 2001 a tento program bude platiť do 31. marca 2006. BS VŠM sa skladá z niekoľkých podprogramov, medzi ktorými sú hlavné: i) oslobodenie od dane z miestneho predaja a ii) navrátenie dane/akcízu z dovozu do mesta.

b)   Spôsobilosť

| (113) | Na to, aby boli spoločnosti spôsobilé pre tento druh programu, musia investovať do menej rozvinutých oblastí buď zriadením nového priemyselného podniku, investíciami veľkého kapitálu do expanzie, alebo do diverzifikácie existujúcich priemyselných podnikov. Tieto oblasti sú klasifikované podľa ich hospodárskeho vývoja do rôznych kategórií (napríklad menej rozvinutá oblasť, ešte menej rozvinutá oblasť a najmenej rozvinutá oblasť). Hlavným kritériom ako stanoviť množstvo stimulov je oblasť, v ktorej je alebo bude podnik umiestnený, a veľkosť investície. |
| --- | --- |

(113)

Na to, aby boli spoločnosti spôsobilé pre tento druh programu, musia investovať do menej rozvinutých oblastí buď zriadením nového priemyselného podniku, investíciami veľkého kapitálu do expanzie, alebo do diverzifikácie existujúcich priemyselných podnikov. Tieto oblasti sú klasifikované podľa ich hospodárskeho vývoja do rôznych kategórií (napríklad menej rozvinutá oblasť, ešte menej rozvinutá oblasť a najmenej rozvinutá oblasť). Hlavným kritériom ako stanoviť množstvo stimulov je oblasť, v ktorej je alebo bude podnik umiestnený, a veľkosť investície.

c)   Praktické uplatnenie

| (114) | Oslobodenie od dane z miestneho predaja. Tovar za normálnych okolností podlieha dani z centrálneho predaja (pre medzištátny predaj) alebo dani zo štátneho predaja (pre predaj vo vnútri štátu) na rôznych úrovniach, čo závisí od štátu alebo štátov, kde transakcie prebiehajú. Neexistuje daň z predaja na dovoz alebo vývoz tovaru, kým domáci predaj podlieha dani z predaja pri uplatniteľných sadzbách. Podľa programu oslobodenia, od určitých jednotiek sa nežiada, aby vyberali akúkoľvek daň z predaja pri ich predajných transakciách. A podobne, určené jednotky sú oslobodené od platenia dane z miestneho predaja pri nákupe tovaru od dodávateľa, ktorý je sám pre program spôsobilý. Zatiaľ čo predajné transakcie nepredstavujú nijakú výhodu pre určenú predávajúcu jednotku, nákupná transakcia prináša výhodu určenej nákupnej jednotke. Dve zo štyroch spoločností, od ktorých sa zobrali vzorky, mali po jednej jednotke spôsobilej pre BS. Podľa programu boli tieto dve jednotky oslobodené od dane z predaja pri niektorých z ich domácich nákupov uskutočnených od dodávateľov, ktorí boli spôsobilí pre program oslobodenia od daní. |
| --- | --- |

(114)

Oslobodenie od dane z miestneho predaja. Tovar za normálnych okolností podlieha dani z centrálneho predaja (pre medzištátny predaj) alebo dani zo štátneho predaja (pre predaj vo vnútri štátu) na rôznych úrovniach, čo závisí od štátu alebo štátov, kde transakcie prebiehajú. Neexistuje daň z predaja na dovoz alebo vývoz tovaru, kým domáci predaj podlieha dani z predaja pri uplatniteľných sadzbách. Podľa programu oslobodenia, od určitých jednotiek sa nežiada, aby vyberali akúkoľvek daň z predaja pri ich predajných transakciách. A podobne, určené jednotky sú oslobodené od platenia dane z miestneho predaja pri nákupe tovaru od dodávateľa, ktorý je sám pre program spôsobilý. Zatiaľ čo predajné transakcie nepredstavujú nijakú výhodu pre určenú predávajúcu jednotku, nákupná transakcia prináša výhodu určenej nákupnej jednotke. Dve zo štyroch spoločností, od ktorých sa zobrali vzorky, mali po jednej jednotke spôsobilej pre BS. Podľa programu boli tieto dve jednotky oslobodené od dane z predaja pri niektorých z ich domácich nákupov uskutočnených od dodávateľov, ktorí boli spôsobilí pre program oslobodenia od daní.

| (115) | Náhrada dane/akcízu z dovozu do mesta – je to daň ktorú vyberajú miestne vlády v Indii vrátane VŠM na tovar, ktorý vstúpi do teritoriálnych hraníc mesta alebo okresu. Priemyselné podniky majú nárok na náhradu tejto dane od VŠM, ak sídlia v určitých vymenovaných mestách a okresoch na území štátu. Celková suma, ktorú je možné nahradiť, sa obmedzuje na 100 % investičného kapitálu. Z dvoch spomínaných spoločností, ktoré mali jednotku spôsobilú pre BS od VŠM počas OP, sa iba o jednej zistilo, že mala výhodu z náhrady dane/akcízu z dovozu do mesta od VŠM. |
| --- | --- |

(115)

Náhrada dane/akcízu z dovozu do mesta – je to daň ktorú vyberajú miestne vlády v Indii vrátane VŠM na tovar, ktorý vstúpi do teritoriálnych hraníc mesta alebo okresu. Priemyselné podniky majú nárok na náhradu tejto dane od VŠM, ak sídlia v určitých vymenovaných mestách a okresoch na území štátu. Celková suma, ktorú je možné nahradiť, sa obmedzuje na 100 % investičného kapitálu. Z dvoch spomínaných spoločností, ktoré mali jednotku spôsobilú pre BS od VŠM počas OP, sa iba o jednej zistilo, že mala výhodu z náhrady dane/akcízu z dovozu do mesta od VŠM.

d)   Pripomienky k zisteniam

| (116) | Jedna spoločnosť, ktorá využívala výhody na základe BS VŠM, predložila menej dôležité pripomienky týkajúce sa určitých podrobných informácií o výpočte príslušného rozpätia subvencií. Ak sa zistilo, že tieto pripomienky sú odôvodnené, výpočty sa následne upravili. |
| --- | --- |

(116)

Jedna spoločnosť, ktorá využívala výhody na základe BS VŠM, predložila menej dôležité pripomienky týkajúce sa určitých podrobných informácií o výpočte príslušného rozpätia subvencií. Ak sa zistilo, že tieto pripomienky sú odôvodnené, výpočty sa následne upravili.

e)   Záver o BS od VŠM

| (117) | BS od VŠM poskytuje subvencie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Dva preskúmané podprogramy predstavujú finančný príspevok od VŠM, keďže tento ústupok znižuje príjem VŠM, ktorý by inak dostala. Okrem toho toto oslobodenie/náhrada znamená výhodu pre spoločnosť, pretože zlepšuje jej likviditu. |
| --- | --- |

(117)

BS od VŠM poskytuje subvencie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Dva preskúmané podprogramy predstavujú finančný príspevok od VŠM, keďže tento ústupok znižuje príjem VŠM, ktorý by inak dostala. Okrem toho toto oslobodenie/náhrada znamená výhodu pre spoločnosť, pretože zlepšuje jej likviditu.

| (118) | Tento program je prístupný len spoločnostiam, ktoré investovali do určitej označenej geografickej oblasti v právomoci štátu Maharaštra. Nie je prístupný spoločnostiam, ktoré sídlia mimo tejto oblasti. Úroveň výhody sa líši podľa príslušnej oblasti. Program je špecifický v súlade s článkom 3 ods. 2 písm. a) a s článkom 3 ods. 3 základného nariadenia, a preto je porovnateľný. |
| --- | --- |

(118)

Tento program je prístupný len spoločnostiam, ktoré investovali do určitej označenej geografickej oblasti v právomoci štátu Maharaštra. Nie je prístupný spoločnostiam, ktoré sídlia mimo tejto oblasti. Úroveň výhody sa líši podľa príslušnej oblasti. Program je špecifický v súlade s článkom 3 ods. 2 písm. a) a s článkom 3 ods. 3 základného nariadenia, a preto je porovnateľný.

f)   Výpočet sumy subvencie

| (119) | V súvislosti s oslobodením od dane z predaja sa suma subvencie vypočítala na základe sumy dane z predaja, ktorá by bola za normálny okolností splatná počas obdobia prešetrovania, ale ktorá zostala podľa programu neuhradená. Podobne, pokiaľ ide o daň/akcie z dovozu do mesta, výhoda, ktorá vyplynula pre vývozcu, sa vypočítala ako suma z dane/akcízu z dovozu do mesta nahradenej počas OP. Podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia tieto sumy subvencie (čitateľ) sa rozmiestnili na celý predaj počas obdobia prešetrovania ako vhodný menovateľ, pretože subvencia nezávisí na vývoze a nebola priznaná v súvislosti s vyrobenými, vyvezenými alebo dopravovanými množstvami. Počas tohto obdobia čerpali výhody z týchto programov dve spoločnosti. Obidve získali subvencie 1,6 %. |
| --- | --- |

(119)

V súvislosti s oslobodením od dane z predaja sa suma subvencie vypočítala na základe sumy dane z predaja, ktorá by bola za normálny okolností splatná počas obdobia prešetrovania, ale ktorá zostala podľa programu neuhradená. Podobne, pokiaľ ide o daň/akcie z dovozu do mesta, výhoda, ktorá vyplynula pre vývozcu, sa vypočítala ako suma z dane/akcízu z dovozu do mesta nahradenej počas OP. Podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia tieto sumy subvencie (čitateľ) sa rozmiestnili na celý predaj počas obdobia prešetrovania ako vhodný menovateľ, pretože subvencia nezávisí na vývoze a nebola priznaná v súvislosti s vyrobenými, vyvezenými alebo dopravovanými množstvami. Počas tohto obdobia čerpali výhody z týchto programov dve spoločnosti. Obidve získali subvencie 1,6 %.

4.   SUMA POROVNATEĽNÝCH SUBVENCIÍ

| (120) | Suma porovnateľných subvencií určená v súlade s ustanoveniami základného nariadenia vyjadrená podľa hodnoty sa pre vyvážajúcich výrobcov pohybuje medzi 11,7 % a 15,2 %. Tieto sumy subvencií prekračujú prinajmenšom prah stanovený v článku 14 ods. 5 písm. a) a b) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(120)

Suma porovnateľných subvencií určená v súlade s ustanoveniami základného nariadenia vyjadrená podľa hodnoty sa pre vyvážajúcich výrobcov pohybuje medzi 11,7 % a 15,2 %. Tieto sumy subvencií prekračujú prinajmenšom prah stanovený v článku 14 ods. 5 písm. a) a b) základného nariadenia.

| (121) | Preto sa konštatuje, že podľa článku 18 základného nariadenia poskytovanie subvencií pokračovalo počas OP.













  PROGRAM | ZL | PCP | JOV | KPV | VU | BS od ŠM | Spolu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SPOLOČNOSŤ | % | % | % | % | % | % | % |
| Ester Industries Ltd | 0 | 11,0 | 0 | 1,3 | 0,5 | 0 | 12,8 |
| Flex Industries Ltd | 0 | 9,0 | 0 | 2,7 | zanedb. | 0 | 11,7 |
| Garware Polyester Ltd | 0 | 10,5 | 0 | 1,5 | 1,3 | 1,6 | 14,9 |
| Jindal Poly Films Ltd | 6,0 | 0 | 5,0 | 2,2 | 0,4 | 1,6 | 15,2 |

(121)

Preto sa konštatuje, že podľa článku 18 základného nariadenia poskytovanie subvencií pokračovalo počas OP.

PROGRAM

ZL

PCP

JOV

KPV

VU

BS od ŠM

Spolu

SPOLOČNOSŤ

%

%

%

%

%

%

%

Ester Industries Ltd

0

11,0

0

1,3

0,5

0

12,8

Flex Industries Ltd

0

9,0

0

2,7

zanedb.

0

11,7

Garware Polyester Ltd

0

10,5

0

1,5

1,3

1,6

14,9

Jindal Poly Films Ltd

6,0

0

5,0

2,2

0,4

1,6

15,2

D.   PRAVDEPODOBNOSŤ, ŽE V SUBVENCIÁCH SA BUDE POKRAČOVAŤ ALEBO ŽE SA OBNOVIA

| (122) | V súlade s článkom 18 ods. 2 základného nariadenia sa preskúmalo, či ukončenie platných opatrení môže viesť k pokračovaniu v udeľovaní subvencií alebo ich obnovení. |
| --- | --- |

(122)

V súlade s článkom 18 ods. 2 základného nariadenia sa preskúmalo, či ukončenie platných opatrení môže viesť k pokračovaniu v udeľovaní subvencií alebo ich obnovení.

| (123) | Zistilo sa, že počas OP mali indickí vývozcovia príslušného výrobku naďalej výhodu z porovnateľných subvencií zo strany indických úradov. S výnimkou jednej spoločnosti, marže subvencií zistené počas preskúmania sú také, aké sa stanovilo počas pôvodného prešetrovania. Zatiaľ čo niektoré programy, ktoré sa vyrovnali v roku 1999 (napríklad PCP pred vývozom), sa prerušili, o iných programoch, ktoré v roku 1999 neexistovali (napríklad ZL) sa v tomto preskúmaní zistilo, že sú porovnateľné. Analyzované dotačné programy poskytujú výhody naďalej. S výnimkou PCP (pozri odôvodnenie 54) niet indícií, že tieto programy budú ukončené v najbližšej budúcnosti. Podľa IV sa plánuje, že náhradný program za PCP vstúpi do platnosti najskôr 1. apríla 2006. Situácia, ktorá vznikne po nahradení PCP údajne „programom zlúčiteľným s WTO“, o ktorom nemá Komisia nijaké informácie, sa bude musieť v príslušnom čase zhodnotiť. Takisto sa uvádza, že jeden z týchto spolupracujúcich vývozcov, ktorí predtým získali výhody na základe PCP, ich počas OP tohto prešetrovania už nevyužíval (pozri odôvodnenie 33). Tento vývozca však počas OP súčasného prešetrovania využíval výhody ZL, čo je tiež typ systému vrátenia cla. V prípade, že sa PCP 1. apríla 2006 zruší, a ak sa vývozcom neudelia žiadne výhody po tomto dátume, usudzuje sa, že prostredníctvom alternatívneho systému vyrovnávacej subvencie (ZL) bude subvencovanie pravdepodobne pokračovať tesne pri úrovniach dosiahnutých v PCP. Medzičasom budú príslušní vývozcovia príslušného výrobku naďalej dostávať porovnateľné subvencie. Ďalej je treba pripomenúť, že všetci vývozcovia príslušného výrobku sú spôsobilí dostať množstvo prešetrovaných programov. Za týchto okolností sa považovalo za vhodné dospieť k záveru, že subvencovanie bude pokračovať aj v budúcnosti. |
| --- | --- |

(123)

Zistilo sa, že počas OP mali indickí vývozcovia príslušného výrobku naďalej výhodu z porovnateľných subvencií zo strany indických úradov. S výnimkou jednej spoločnosti, marže subvencií zistené počas preskúmania sú také, aké sa stanovilo počas pôvodného prešetrovania. Zatiaľ čo niektoré programy, ktoré sa vyrovnali v roku 1999 (napríklad PCP pred vývozom), sa prerušili, o iných programoch, ktoré v roku 1999 neexistovali (napríklad ZL) sa v tomto preskúmaní zistilo, že sú porovnateľné. Analyzované dotačné programy poskytujú výhody naďalej. S výnimkou PCP (pozri odôvodnenie 54) niet indícií, že tieto programy budú ukončené v najbližšej budúcnosti. Podľa IV sa plánuje, že náhradný program za PCP vstúpi do platnosti najskôr 1. apríla 2006. Situácia, ktorá vznikne po nahradení PCP údajne „programom zlúčiteľným s WTO“, o ktorom nemá Komisia nijaké informácie, sa bude musieť v príslušnom čase zhodnotiť. Takisto sa uvádza, že jeden z týchto spolupracujúcich vývozcov, ktorí predtým získali výhody na základe PCP, ich počas OP tohto prešetrovania už nevyužíval (pozri odôvodnenie 33). Tento vývozca však počas OP súčasného prešetrovania využíval výhody ZL, čo je tiež typ systému vrátenia cla. V prípade, že sa PCP 1. apríla 2006 zruší, a ak sa vývozcom neudelia žiadne výhody po tomto dátume, usudzuje sa, že prostredníctvom alternatívneho systému vyrovnávacej subvencie (ZL) bude subvencovanie pravdepodobne pokračovať tesne pri úrovniach dosiahnutých v PCP. Medzičasom budú príslušní vývozcovia príslušného výrobku naďalej dostávať porovnateľné subvencie. Ďalej je treba pripomenúť, že všetci vývozcovia príslušného výrobku sú spôsobilí dostať množstvo prešetrovaných programov. Za týchto okolností sa považovalo za vhodné dospieť k záveru, že subvencovanie bude pokračovať aj v budúcnosti.

| (124) | Keďže sa preukázalo, že subvencovanie pokračovalo v čase preskúmania a pravdepodobne bude pokračovať v budúcnosti, otázka pravdepodobnosti obnovenia subvencií je bezvýznamná. |
| --- | --- |

(124)

Keďže sa preukázalo, že subvencovanie pokračovalo v čase preskúmania a pravdepodobne bude pokračovať v budúcnosti, otázka pravdepodobnosti obnovenia subvencií je bezvýznamná.

E.   VÝROBNÉ ODVETVIE SPOLOČENSTVA

1.   VÝROBA V SPOLOČENSTVE

| (125) | Príslušný výrobok vyrába v komunite 10 výrobcov, ktorí predstavujú celú výrobu Spoločenstva v zmysle článku 9 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(125)

Príslušný výrobok vyrába v komunite 10 výrobcov, ktorí predstavujú celú výrobu Spoločenstva v zmysle článku 9 ods. 1 základného nariadenia.

2.   VÝROBNÉ ODVETVIE V SPOLOČENSTVE

| (126) | Je potrebné poznamenať, že pôvodné prešetrovanie výrobného odvetvia v Spoločenstve pozostávalo z ôsmich výrobcov. Dvaja noví výrobcovia sídlia v dvoch nových členských štátoch. Šesť spoločností nepodporilo požiadavku a nespolupracovalo pri revíznom prešetrovaní. Nasledujúci štyria výrobcovia podporili návrh a súhlasili so spoluprácou:






  — | DuPont Teijin Films, |
| --- | --- | --- |

(126)

Je potrebné poznamenať, že pôvodné prešetrovanie výrobného odvetvia v Spoločenstve pozostávalo z ôsmich výrobcov. Dvaja noví výrobcovia sídlia v dvoch nových členských štátoch. Šesť spoločností nepodporilo požiadavku a nespolupracovalo pri revíznom prešetrovaní. Nasledujúci štyria výrobcovia podporili návrh a súhlasili so spoluprácou:

—

DuPont Teijin Films,

| — | Mitsubishi Polyester Film GmbH, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Polyester Film GmbH,

| — | Nuroll SpA, |
| --- | --- |

—

Nuroll SpA,

| — | Toray Plastics Europe. |
| --- | --- |

—

Toray Plastics Europe.

| (127) | Tieto spoločnosti spolupracovali pri prešetrovaní. Tvorili 86 % celkovej výroby Spoločenstva počas OP. |
| --- | --- |

(127)

Tieto spoločnosti spolupracovali pri prešetrovaní. Tvorili 86 % celkovej výroby Spoločenstva počas OP.

| (128) | Konštatuje sa preto, že uvedení štyria výrobcovia Spoločenstva tvoria väčšiu časť celkovej výroby príslušného výrobku v Spoločenstve. Uvedení výrobcovia Spoločenstva preto tvoria výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 8 základného nariadenia a ďalej budú označovaní ako „výrobné odvetvie Spoločenstva“. |
| --- | --- |

(128)

Konštatuje sa preto, že uvedení štyria výrobcovia Spoločenstva tvoria väčšiu časť celkovej výroby príslušného výrobku v Spoločenstve. Uvedení výrobcovia Spoločenstva preto tvoria výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 8 základného nariadenia a ďalej budú označovaní ako „výrobné odvetvie Spoločenstva“.

F.   SITUÁCIA NA TRHU SPOLOČENSTVA

1.   PREDBEŽNÁ POZNÁMKA

| (129) | Nasledujúce cenové trendy sú založené na dovozných cenách Eurostatu a zahŕňajú tak tradičné clo, ako aj antidumpingové clo, podľa prípadu a odhadované náklady po dovoze. |
| --- | --- |

(129)

Nasledujúce cenové trendy sú založené na dovozných cenách Eurostatu a zahŕňajú tak tradičné clo, ako aj antidumpingové clo, podľa prípadu a odhadované náklady po dovoze.

2.   SPOTREBA NA TRHU SPOLOČENSTVA

| (130) | Spotreba v Spoločenstve sa stanovila na základe objemu predaja vo výrobnom odvetví Spoločenstva, údajov Eurostatu o všetkých dovozoch do EÚ a objemu predaja iných výrobcov Spoločenstva na trhu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(130)

Spotreba v Spoločenstve sa stanovila na základe objemu predaja vo výrobnom odvetví Spoločenstva, údajov Eurostatu o všetkých dovozoch do EÚ a objemu predaja iných výrobcov Spoločenstva na trhu Spoločenstva.

| (131) | Medzi rokom 2001 a OP klesla spotreba Spoločenstva o 7 %. Špecificky ostala zhruba stabilná v rokoch 2001 a 2002, klesla o 6 percentuálnych bodov medzi rokmi 2002 a 2003 a napokon klesla o jeden percentuálny bod počas OP. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotreba ES (v tonách) | 271 417 | 271 787 | 253 890 | 251 491 |
| Index (2001=100) | 100 | 100 | 94 | 93 |

(131)

Medzi rokom 2001 a OP klesla spotreba Spoločenstva o 7 %. Špecificky ostala zhruba stabilná v rokoch 2001 a 2002, klesla o 6 percentuálnych bodov medzi rokmi 2002 a 2003 a napokon klesla o jeden percentuálny bod počas OP.

2001

2002

2003

OP

Celková spotreba ES (v tonách)

271 417

271 787

253 890

251 491

Index (2001=100)

100

100

94

93

3.   DOVOZ Z PRÍSLUŠNEJ KRAJINY

| (132) | Objem dovozu pochádzajúci z príslušnej krajiny stúpol o 107 % počas príslušného obdobia a dosiahol úroveň 12 679 ton počas OP, čo zodpovedalo 5,0 % podielu na trhu. Počas OP pôvodného prešetrovania bol podiel príslušnej krajiny na trhu 9,6 %, ale klesol na 2,3 % v roku 2001 po zavedení opatrení. |
| --- | --- |

(132)

Objem dovozu pochádzajúci z príslušnej krajiny stúpol o 107 % počas príslušného obdobia a dosiahol úroveň 12 679 ton počas OP, čo zodpovedalo 5,0 % podielu na trhu. Počas OP pôvodného prešetrovania bol podiel príslušnej krajiny na trhu 9,6 %, ale klesol na 2,3 % v roku 2001 po zavedení opatrení.

| (133) | Ceny dovozu z príslušnej krajiny stúpli mierne o dva percentuálne body v období rokov 2001 a 2003, to znamená po uložení definitívnych vyrovnávacích opatrení, ale potom klesli o 5 percentuálnych bodov v OP. |
| --- | --- |

(133)

Ceny dovozu z príslušnej krajiny stúpli mierne o dva percentuálne body v období rokov 2001 a 2003, to znamená po uložení definitívnych vyrovnávacích opatrení, ale potom klesli o 5 percentuálnych bodov v OP.

| (134) | Na základe porovnania modelov prešetrovanie ukázalo, že dovoz z príslušnej krajiny znižoval dovoz Spoločenstva o 2 až 21 % v OP, v závislosti od spolupracujúceho vývozcu. Toto porovnanie sa uskutočnilo na základe skutočných vývozných cien spolupracujúcich vývozcov do Spoločenstva. Prešetrovania uvedené v odôvodneniach 5, 6 a 7 poskytli dôkaz o tom, že veľká časť vývozných cien do Spoločenstva sa udržiavala tesne nad minimálnymi dovoznými cenami (Minimum Import Prices, ďalej len „MIPs“) stanovenými záväzkami prijatými v rámci konečných antidumpingových opatrení (pozri odôvodnenie 2) a že indické vývozné ceny do iných tretích krajín boli výrazne nižšie než ceny do Spoločenstva. Z tohto dôvodu, ak by sa výpočty podhodnotenia uskutočnili na základe vývozných cien do iných tretích krajín, rozpätia podhodnotenia by boli väčšie ako rozpätia práve uvedené. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z príslušnej krajiny (v tonách) | 6 129 | 7 738 | 11 520 | 12 679 |
| Index (2001=100) | 100 | 126 | 188 | 207 |
| Trhový podiel dovozu z príslušnej krajiny | 2,3 % | 2,8 % | 4,5 % | 5,0 % |
| Cena dovozu z príslušnej krajiny (eúr za tonu) | 2 010 | 2 025 | 2 060 | 1 952 |
| Index (2001=100) | 100 | 101 | 102 | 97 |

(134)

Na základe porovnania modelov prešetrovanie ukázalo, že dovoz z príslušnej krajiny znižoval dovoz Spoločenstva o 2 až 21 % v OP, v závislosti od spolupracujúceho vývozcu. Toto porovnanie sa uskutočnilo na základe skutočných vývozných cien spolupracujúcich vývozcov do Spoločenstva. Prešetrovania uvedené v odôvodneniach 5, 6 a 7 poskytli dôkaz o tom, že veľká časť vývozných cien do Spoločenstva sa udržiavala tesne nad minimálnymi dovoznými cenami (Minimum Import Prices, ďalej len „MIPs“) stanovenými záväzkami prijatými v rámci konečných antidumpingových opatrení (pozri odôvodnenie 2) a že indické vývozné ceny do iných tretích krajín boli výrazne nižšie než ceny do Spoločenstva. Z tohto dôvodu, ak by sa výpočty podhodnotenia uskutočnili na základe vývozných cien do iných tretích krajín, rozpätia podhodnotenia by boli väčšie ako rozpätia práve uvedené.

2001

2002

2003

OP

Objem dovozu z príslušnej krajiny (v tonách)

6 129

7 738

11 520

12 679

Index (2001=100)

100

126

188

207

Trhový podiel dovozu z príslušnej krajiny

2,3 %

2,8 %

4,5 %

5,0 %

Cena dovozu z príslušnej krajiny (eúr za tonu)

2 010

2 025

2 060

1 952

Index (2001=100)

100

101

102

97

| (135) | Prešetrovaním, ako sa uvádza v odôvodnení 6, sa dospelo k záveru, že záväzky neboli vhodné pre príslušný výrobok a že by sa mali stiahnuť. Tieto prvky vysvetľujú do veľkej miery zaznamenané trendy, pokiaľ ide o dovoz z Indie a aj dôvod, prečo sa výrobné odvetvie Spoločenstva celkom nezotavilo z minulých subvencií (pozri odôvodnenie 161). |
| --- | --- |

(135)

Prešetrovaním, ako sa uvádza v odôvodnení 6, sa dospelo k záveru, že záväzky neboli vhodné pre príslušný výrobok a že by sa mali stiahnuť. Tieto prvky vysvetľujú do veľkej miery zaznamenané trendy, pokiaľ ide o dovoz z Indie a aj dôvod, prečo sa výrobné odvetvie Spoločenstva celkom nezotavilo z minulých subvencií (pozri odôvodnenie 161).

4.   DOVOZY, O KTORÝCH SA ZISTILO, ŽE SÚ POROVNATEĽNÉ

| (136) | Ako sa uvádza v odôvodnení 4, zistilo sa, že obchádzanie pôvodných opatrení, ktoré sa týkali dovozu z Indie, sa uskutočňovalo cez Brazíliu a Izrael. V dôsledku toho opatrenia uložené na dovoz, ktorý pochádzal z Indie, sa v novembri 2004 rozšírili na ten istý PET film zasielaný z Brazílie a Izraelu bez ohľadu na to, či sa deklaroval alebo nedeklaroval pôvod z Brazílie alebo Izraelu, s výnimkou toho, ktorý skutočne vyrobil brazílsky alebo izraelský výrobca. Ako uvádza odôvodnenie 8, druhý izraelský výrobca získal oslobodenie od rozšírených opatrení. Dva uvedené postupy preukázali, že pravým brazílskym alebo izraelským výrobcom bolo možné pripísať len veľmi malý objem dovozu do Spoločenstva z Brazílie (okolo 10 ton) a Izraelu (okolo 180 ton) v roku 2003. Je treba pripomenúť, že dátum uvedeného rozšírenia antidumpingových a vyrovnávacích opatrení nasledoval po trendoch opísaných v odôvodneniach 137 a 138. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Brazílie (v tonách) | 1 231 | 2 533 | 2 159 | 1 225 |
| Trhový podiel dovozu z Brazílie | 0,5 % | 0,9 % | 0,9 % | 0,5 % |
| Cena dovozu z Brazílie (eúr za tonu) | 776 | 1 612 | 1 628 | 1 758 |
| Index (2001=100) | 100 | 208 | 210 | 226 |
| Objem dovozu z Izraela (v tonách) | 3 561 | 4 338 | 4 620 | 4 788 |
| Trhový podiel dovozu z Izraela | 1,3 % | 1,6 % | 1,8 % | 1,9 % |
| Cena dovozu z Izraela (eúr za tonu) | 2 052 | 1 821 | 1 678 | 1 790 |
| Index (2001=100) | 100 | 89 | 82 | 87 |

(136)

Ako sa uvádza v odôvodnení 4, zistilo sa, že obchádzanie pôvodných opatrení, ktoré sa týkali dovozu z Indie, sa uskutočňovalo cez Brazíliu a Izrael. V dôsledku toho opatrenia uložené na dovoz, ktorý pochádzal z Indie, sa v novembri 2004 rozšírili na ten istý PET film zasielaný z Brazílie a Izraelu bez ohľadu na to, či sa deklaroval alebo nedeklaroval pôvod z Brazílie alebo Izraelu, s výnimkou toho, ktorý skutočne vyrobil brazílsky alebo izraelský výrobca. Ako uvádza odôvodnenie 8, druhý izraelský výrobca získal oslobodenie od rozšírených opatrení. Dva uvedené postupy preukázali, že pravým brazílskym alebo izraelským výrobcom bolo možné pripísať len veľmi malý objem dovozu do Spoločenstva z Brazílie (okolo 10 ton) a Izraelu (okolo 180 ton) v roku 2003. Je treba pripomenúť, že dátum uvedeného rozšírenia antidumpingových a vyrovnávacích opatrení nasledoval po trendoch opísaných v odôvodneniach 137 a 138.

2001

2002

2003

OP

Objem dovozu z Brazílie (v tonách)

1 231

2 533

2 159

1 225

Trhový podiel dovozu z Brazílie

0,5 %

0,9 %

0,9 %

0,5 %

Cena dovozu z Brazílie (eúr za tonu)

776

1 612

1 628

1 758

Index (2001=100)

100

208

210

226

Objem dovozu z Izraela (v tonách)

3 561

4 338

4 620

4 788

Trhový podiel dovozu z Izraela

1,3 %

1,6 %

1,8 %

1,9 %

Cena dovozu z Izraela (eúr za tonu)

2 052

1 821

1 678

1 790

Index (2001=100)

100

89

82

87

| (137) | Objem dovozu z Brazílie sa zdvojnásobil v rokoch 2001 a 2002, mierne klesol v roku 2003 a napokon ďalej klesol počas OP na úroveň, ktorá sa priblížila úrovni v roku 2001, potenciálne v dôsledku začatia uvedeného prešetrovania obchádzania pravidiel v priebehu roku 2004. A podobne, podiel na trhu, ktorý získal dovoz z Brazílie, stúpol z 0,5 % v 2001 na 0,9 % v 2002 pred poklesom na 0,5 % počas OP. Dovoz z Brazílie sa realizoval za veľmi nízke ceny v roku 2001. Tieto dovozné ceny sa zvýšili v priebehu príslušného obdobia až do úrovne okolo 1 800 eur za tonu, čo je mierne pod úrovňou dovozných cien z Indie. |
| --- | --- |

(137)

Objem dovozu z Brazílie sa zdvojnásobil v rokoch 2001 a 2002, mierne klesol v roku 2003 a napokon ďalej klesol počas OP na úroveň, ktorá sa priblížila úrovni v roku 2001, potenciálne v dôsledku začatia uvedeného prešetrovania obchádzania pravidiel v priebehu roku 2004. A podobne, podiel na trhu, ktorý získal dovoz z Brazílie, stúpol z 0,5 % v 2001 na 0,9 % v 2002 pred poklesom na 0,5 % počas OP. Dovoz z Brazílie sa realizoval za veľmi nízke ceny v roku 2001. Tieto dovozné ceny sa zvýšili v priebehu príslušného obdobia až do úrovne okolo 1 800 eur za tonu, čo je mierne pod úrovňou dovozných cien z Indie.

| (138) | Objem dovozu z Izraelu stúpal rovnomerne z okolo 3 600 ton v 2001 na približne 4 800 ton v OP. Podiel na trhu dovozu z Izraelu stúpol z 1,3 % v 2001 na 1,9 % v čase OP. Dovozné ceny z Izraelu klesli z približne 2 000 EUR za tonu v roku 2001 na okolo 1 800 EUR za tonu v OP. A znovu sú izraelské vývozné ceny počas OP mierne pod úrovňou dovozných cien z Indie. |
| --- | --- |

(138)

Objem dovozu z Izraelu stúpal rovnomerne z okolo 3 600 ton v 2001 na približne 4 800 ton v OP. Podiel na trhu dovozu z Izraelu stúpol z 1,3 % v 2001 na 1,9 % v čase OP. Dovozné ceny z Izraelu klesli z približne 2 000 EUR za tonu v roku 2001 na okolo 1 800 EUR za tonu v OP. A znovu sú izraelské vývozné ceny počas OP mierne pod úrovňou dovozných cien z Indie.

5.   DOVOZ Z KÓREJSKEJ REPUBLIKY

| (139) | Ako sa uvádza v odôvodnení 2, Rada uložila v roku 2001 konečné antidumpingové opatrenia na dovoz PET filmu, ktorý pochádza z Kórejskej republiky vo forme colných sadzieb podľa hodnoty, ktoré sa pohybujú medzi 0 a 13,4 %. Množstvá PET filmu dovezené do Spoločenstva z Kórejskej republiky klesli z približne 34 000 ton v roku 2001 na približne 23 200 ton v OP po uložení uvedených opatrení. Podiel na trhu kórejských výrobkov tiež klesol o približne 3 percentuálne body v čase medzi rokom 2001 a OP. Ceny kórejských výrobkov klesli o 7 % medzi rokmi 2001 and 2002, stúpli o 3 percentuálne body v roku 2003, a potom o ďalší percentuálny bod v OP. Na základe štatistiky Eurostatu boli kórejské vývozné ceny sústavne vyššie než indické vývozné ceny, ale nižšie ako ceny priemyslu Spoločenstva. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Južnej Kórei (v tonách) | 34 002 | 30 187 | 25 631 | 23 166 |
| Trhový podiel dovozu z Južnej Kórei | 12,5 % | 11,1 % | 10,1 % | 9,2 % |
| Cena dovozu z Južnej Kórei (eúr v tonách) | 2 514 | 2 339 | 2 422 | 2 434 |
| Index (2001=100) | 100 | 93 | 96 | 97 |

(139)

Ako sa uvádza v odôvodnení 2, Rada uložila v roku 2001 konečné antidumpingové opatrenia na dovoz PET filmu, ktorý pochádza z Kórejskej republiky vo forme colných sadzieb podľa hodnoty, ktoré sa pohybujú medzi 0 a 13,4 %. Množstvá PET filmu dovezené do Spoločenstva z Kórejskej republiky klesli z približne 34 000 ton v roku 2001 na približne 23 200 ton v OP po uložení uvedených opatrení. Podiel na trhu kórejských výrobkov tiež klesol o približne 3 percentuálne body v čase medzi rokom 2001 a OP. Ceny kórejských výrobkov klesli o 7 % medzi rokmi 2001 and 2002, stúpli o 3 percentuálne body v roku 2003, a potom o ďalší percentuálny bod v OP. Na základe štatistiky Eurostatu boli kórejské vývozné ceny sústavne vyššie než indické vývozné ceny, ale nižšie ako ceny priemyslu Spoločenstva.

2001

2002

2003

OP

Objem dovozu z Južnej Kórei (v tonách)

34 002

30 187

25 631

23 166

Trhový podiel dovozu z Južnej Kórei

12,5 %

11,1 %

10,1 %

9,2 %

Cena dovozu z Južnej Kórei (eúr v tonách)

2 514

2 339

2 422

2 434

Index (2001=100)

100

93

96

97

6.   DOVOZ Z INÝCH KRAJÍN

| (140) | Objem dovozu z ostatných tretích krajín, ktoré sa nespomínajú, klesol z okolo 41 000 ton v roku 2001, čo zodpovedá 15 % podielu na trhu, na približne 40 000 ton v OP, čo zodpovedá 16 % podielu na trhu. Podiel na trhu stúpol, pretože spotreba (menovateľ) klesol viac ako uvádzaný dovoz (čitateľ). Priemerné ceny dovozu z ostatných tretích krajín, ktoré sa neuvádzajú, najprv stúpli z približne 5 300 eur za tonu v roku 2001 na približne 6 000 eur za tonu v roku 2002 a potom klesli na približne 4 800 eur za tonu v OP. Takéto ceny sú podstatne vyššie ako indické ceny a ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Medzi týmito tretími krajinami sú najväčšou individuálnou vývoznou krajinou USA s objemom vývozu okolo 17 500 ton počas OP. Ceny dovozu z USA do Spoločenstva (okolo 6 700 eur za tonu v OP) boli tiež podstatne vyššie ako ceny dovoz z príslušnej krajiny a vyššie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva počas OP. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z neuvedených krajín (v tonách) | 41 098 | 31 324 | 35 093 | 39 869 |
| Trhový podiel dovozu z neuvedených krajín | 15 % | 12 % | 14 % | 16 % |
| Cena dovozu z neuvedených krajín (eúr za tonu) | 5 312 | 6 000 | 5 125 | 4 803 |
| Index (2001=100) | 100 | 113 | 96 | 90 |

(140)

Objem dovozu z ostatných tretích krajín, ktoré sa nespomínajú, klesol z okolo 41 000 ton v roku 2001, čo zodpovedá 15 % podielu na trhu, na približne 40 000 ton v OP, čo zodpovedá 16 % podielu na trhu. Podiel na trhu stúpol, pretože spotreba (menovateľ) klesol viac ako uvádzaný dovoz (čitateľ). Priemerné ceny dovozu z ostatných tretích krajín, ktoré sa neuvádzajú, najprv stúpli z približne 5 300 eur za tonu v roku 2001 na približne 6 000 eur za tonu v roku 2002 a potom klesli na približne 4 800 eur za tonu v OP. Takéto ceny sú podstatne vyššie ako indické ceny a ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Medzi týmito tretími krajinami sú najväčšou individuálnou vývoznou krajinou USA s objemom vývozu okolo 17 500 ton počas OP. Ceny dovozu z USA do Spoločenstva (okolo 6 700 eur za tonu v OP) boli tiež podstatne vyššie ako ceny dovoz z príslušnej krajiny a vyššie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva počas OP.

2001

2002

2003

OP

Objem dovozu z neuvedených krajín (v tonách)

41 098

31 324

35 093

39 869

Trhový podiel dovozu z neuvedených krajín

15 %

12 %

14 %

16 %

Cena dovozu z neuvedených krajín (eúr za tonu)

5 312

6 000

5 125

4 803

Index (2001=100)

100

113

96

90

G.   HOSPODÁRSKA SITUÁCIA VÝROBNÉHO ODVETVIA SPOLOČENSTVA

| (141) | Podľa článku 8 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky príslušné hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré vplývajú na stav výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(141)

Podľa článku 8 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky príslušné hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré vplývajú na stav výrobného odvetvia Spoločenstva.

1.   VÝROBA

| (142) | Produkcia výrobného odvetvia Spoločenstva stúpla o 10 % v roku 2002 v porovnaní s rokom 2001, než klesla a stabilizovala sa v nasledujúcich rokoch na úrovni roka 2001. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tonách) | 171 142 | 187 620 | 171 975 | 169 288 |
| Index (2001=100) | 100 | 110 | 100 | 99 |

(142)

Produkcia výrobného odvetvia Spoločenstva stúpla o 10 % v roku 2002 v porovnaní s rokom 2001, než klesla a stabilizovala sa v nasledujúcich rokoch na úrovni roka 2001.

2001

2002

2003

OP

Výroba (v tonách)

171 142

187 620

171 975

169 288

Index (2001=100)

100

110

100

99

2.   MIERY KAPACITY A VYUŽITIA KAPACITY

| (143) | Výrobná kapacita krajne klesla (o 3 %) medzi rokom 2001 a OP. Keďže sa výroba stabilizovala, kým kapacita súčasne mierne klesla, výsledné využitie kapacity mierne stúplo. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobná kapacita (v tonách) | 200 037 | 202 542 | 190 393 | 193 888 |
| Index (2001=100) | 100 | 101 | 95 | 97 |
| Využitie kapacity | 86 % | 93 % | 90 % | 87 % |
| Index (2001=100) | 100 | 108 | 106 | 102 |

(143)

Výrobná kapacita krajne klesla (o 3 %) medzi rokom 2001 a OP. Keďže sa výroba stabilizovala, kým kapacita súčasne mierne klesla, výsledné využitie kapacity mierne stúplo.

2001

2002

2003

OP

Výrobná kapacita (v tonách)

200 037

202 542

190 393

193 888

Index (2001=100)

100

101

95

97

Využitie kapacity

86 %

93 %

90 %

87 %

Index (2001=100)

100

108

106

102

3.   ZÁSOBY

| (144) | Úroveň konečných zásob vo výrobnom odvetví Spoločenstva po značnom náraste v roku 2002 oproti roku 2001 plynulo klesala od toho roka. V OP bola úroveň zásob 28 % nižšia než v 2001. Ale keďže sa príslušný výrobok vo všeobecnosti vyrába na objednávku, nie je úroveň zásob veľmi dôležitá. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečné zásoby (v tonách) | 22 322 | 31 479 | 23 676 | 16 090 |
| Index (2001=100) | 100 | 141 | 106 | 72 |

(144)

Úroveň konečných zásob vo výrobnom odvetví Spoločenstva po značnom náraste v roku 2002 oproti roku 2001 plynulo klesala od toho roka. V OP bola úroveň zásob 28 % nižšia než v 2001. Ale keďže sa príslušný výrobok vo všeobecnosti vyrába na objednávku, nie je úroveň zásob veľmi dôležitá.

2001

2002

2003

OP

Konečné zásoby (v tonách)

22 322

31 479

23 676

16 090

Index (2001=100)

100

141

106

72

4.   OBJEM PREDAJA

| (145) | Predaj vo výrobnom odvetví Spoločenstva na trhu Spoločenstva individuálnym zákazníkom najprv stúpol v roku 2002 po uložení opatrení, ale potom klesol o 12 percentuálnych bodov medzi rokom 2002 a OP. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem predaja ES neprepojeným zákazníkom (v tonách) | 142 173 | 156 716 | 141 959 | 139 874 |
| Index (2001=100) | 100 | 110 | 100 | 98 |

(145)

Predaj vo výrobnom odvetví Spoločenstva na trhu Spoločenstva individuálnym zákazníkom najprv stúpol v roku 2002 po uložení opatrení, ale potom klesol o 12 percentuálnych bodov medzi rokom 2002 a OP.

2001

2002

2003

OP

Objem predaja ES neprepojeným zákazníkom (v tonách)

142 173

156 716

141 959

139 874

Index (2001=100)

100

110

100

98

5.   PODIEL NA TRHU

| (146) | Podiel na trhu výrobného odvetvia Spoločenstva klesol medzi rokom 2001 a OP o približne 2 percentuálne body. Špecificky vyjadrené, výrobné odvetvie Spoločenstva narástlo o približne 4 percentuálne body v roku 2002 po uložení tak vyrovnávacích, ako aj antidumpingových opatrení, stratilo takmer 5 percentuálnych bodov v roku 2003 a napokon stratilo ďalší 1 percentuálny bod počas OP. Dosiahnutý trend a úroveň ukázali určité zlepšenie v súvislosti s tými, ktoré sa zaznamenali pred uložením vyrovnávacích opatrení, keď podiel na trhu výrobného odvetvia Spoločenstva klesol z okolo 57 % na okolo 50 %. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Trhový podiel výrobného odvetvia Spoločenstva | 61,6 % | 65,3 % | 60,6 % | 59,5 % |
| Index (2001=100) | 100 | 106 | 98 | 97 |

(146)

Podiel na trhu výrobného odvetvia Spoločenstva klesol medzi rokom 2001 a OP o približne 2 percentuálne body. Špecificky vyjadrené, výrobné odvetvie Spoločenstva narástlo o približne 4 percentuálne body v roku 2002 po uložení tak vyrovnávacích, ako aj antidumpingových opatrení, stratilo takmer 5 percentuálnych bodov v roku 2003 a napokon stratilo ďalší 1 percentuálny bod počas OP. Dosiahnutý trend a úroveň ukázali určité zlepšenie v súvislosti s tými, ktoré sa zaznamenali pred uložením vyrovnávacích opatrení, keď podiel na trhu výrobného odvetvia Spoločenstva klesol z okolo 57 % na okolo 50 %.

2001

2002

2003

OP

Trhový podiel výrobného odvetvia Spoločenstva

61,6 %

65,3 %

60,6 %

59,5 %

Index (2001=100)

100

106

98

97

6.   RAST

| (147) | Medzi rokom 2001 a OP spotreba Spoločenstva klesla o 7 %. Výrobné odvetvie Spoločenstva stratilo približne 2 percentuálne body z podielu na trhu, kým príslušný dovoz získal 2,7 percentuálneho bodu podielu na trhu. |
| --- | --- |

(147)

Medzi rokom 2001 a OP spotreba Spoločenstva klesla o 7 %. Výrobné odvetvie Spoločenstva stratilo približne 2 percentuálne body z podielu na trhu, kým príslušný dovoz získal 2,7 percentuálneho bodu podielu na trhu.

7.   ZAMESTNANOSŤ

| (148) | Úroveň zamestnanosti vo výrobnom odvetví Spoločenstva klesla o 8 % medzi rokom 2001 a OP. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zamestnanosť týkajúca sa príslušného výrobku | 2 323 | 2 310 | 2 235 | 2 134 |
| Index (2001=100) | 100 | 99 | 96 | 92 |

(148)

Úroveň zamestnanosti vo výrobnom odvetví Spoločenstva klesla o 8 % medzi rokom 2001 a OP.

2001

2002

2003

OP

Zamestnanosť týkajúca sa príslušného výrobku

2 323

2 310

2 235

2 134

Index (2001=100)

100

99

96

92

8.   PRODUKTIVITA

| (149) | Produktivita pracovnej sily vo výrobnom odvetví Spoločenstva meraná ako výsledok na zamestnanú osobu a rok stúpla o 8 % medzi rokom 2001 a OP. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivita (tony na zamestnanca) | 74 | 81 | 77 | 79 |
| Index (2001=100) | 100 | 110 | 104 | 108 |

(149)

Produktivita pracovnej sily vo výrobnom odvetví Spoločenstva meraná ako výsledok na zamestnanú osobu a rok stúpla o 8 % medzi rokom 2001 a OP.

2001

2002

2003

OP

Produktivita (tony na zamestnanca)

74

81

77

79

Index (2001=100)

100

110

104

108

9.   PREDAJNÉ CENY A FAKTORY, KTORÉ VPLÝVAJÚ NA DOMÁCE CENY

| (150) | Jednotkové predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva stúpli o 4 % medzi rokom 2001 a OP. Tento cenový vývoj je zhruba v súlade s vývojom výrobných nákladov a hlavnej suroviny, ktoré tiež vykázali nárast počas príslušného obdobia. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotková cena na trhu ES (eúr za tonu) | 3 010 | 3 009 | 3 130 | 3 118 |
| Index (2001=100) | 100 | 100 | 104 | 104 |

(150)

Jednotkové predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva stúpli o 4 % medzi rokom 2001 a OP. Tento cenový vývoj je zhruba v súlade s vývojom výrobných nákladov a hlavnej suroviny, ktoré tiež vykázali nárast počas príslušného obdobia.

2001

2002

2003

OP

Jednotková cena na trhu ES (eúr za tonu)

3 010

3 009

3 130

3 118

Index (2001=100)

100

100

104

104

10.   MZDY

| (151) | Medzi rokom 2001 a OP stúpla priemerná mzda na zamestnanca o 12 %, čo je údaj, ktorý prekračuje mieru zvýšenia priemernej nominálnej jednotky nákladov na pracovnú silu (6 %) zaznamenanú počas toho istého obdobia v ekonomike Spoločenstva všeobecne. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ročné náklady na pracovnú silu na zamestnanca (v tis. eúr) | 56 | 60 | 62 | 63 |
| Index (2001=100) | 100 | 107 | 110 | 112 |

(151)

Medzi rokom 2001 a OP stúpla priemerná mzda na zamestnanca o 12 %, čo je údaj, ktorý prekračuje mieru zvýšenia priemernej nominálnej jednotky nákladov na pracovnú silu (6 %) zaznamenanú počas toho istého obdobia v ekonomike Spoločenstva všeobecne.

2001

2002

2003

OP

Ročné náklady na pracovnú silu na zamestnanca (v tis. eúr)

56

60

62

63

Index (2001=100)

100

107

110

112

11.   INVESTÍCIE

| (152) | Ročný tok investícií v príslušnom výrobku vo výrobnom odvetví Spoločenstva plynulo klesal od roka 2002. Nárast v roku 2002 je možné vysvetliť investíciami do závodu a strojov u jedného výrobcu a investíciou na uľahčenie zatvorenia určitých výrobných liniek u druhého výrobcu. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté investície (v tis. eúr) | 334 426 | 38 326 | 34 979 | 29 341 |
| Index (2001=100) | 100 | 115 | 105 | 88 |

(152)

Ročný tok investícií v príslušnom výrobku vo výrobnom odvetví Spoločenstva plynulo klesal od roka 2002. Nárast v roku 2002 je možné vysvetliť investíciami do závodu a strojov u jedného výrobcu a investíciou na uľahčenie zatvorenia určitých výrobných liniek u druhého výrobcu.

2001

2002

2003

OP

Čisté investície (v tis. eúr)

334 426

38 326

34 979

29 341

Index (2001=100)

100

115

105

88

12.   ZISKOVOSŤ A NÁVRATNOSŤ INVESTÍCIÍ

| (153) | Ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva, ktorá sa postupne zlepšovala počas príslušného obdobia, zostala negatívna medzi rokom 2001 (–5,2 %) a OP (–2,5 %). Návratnosť investícií (NI) vyjadrená ako zisk v percentách netto účtovnej hodnoty investícií zhruba sledovala spomínaný trend ziskovosti počas celého príslušného obdobia. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovosť predaja ES neprepojeným zákazníkom (% čistého predaja) | –5,2 % | –1,9 % | –2,7 % | –2,5 % |
| NI (zisk v % čistej účtovnej hodnoty investícií) | –4,6 % | –1,9 % | –2,9 % | –2,9 % |

(153)

Ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva, ktorá sa postupne zlepšovala počas príslušného obdobia, zostala negatívna medzi rokom 2001 (–5,2 %) a OP (–2,5 %). Návratnosť investícií (NI) vyjadrená ako zisk v percentách netto účtovnej hodnoty investícií zhruba sledovala spomínaný trend ziskovosti počas celého príslušného obdobia.

2001

2002

2003

OP

Ziskovosť predaja ES neprepojeným zákazníkom (% čistého predaja)

–5,2 %

–1,9 %

–2,7 %

–2,5 %

NI (zisk v % čistej účtovnej hodnoty investícií)

–4,6 %

–1,9 %

–2,9 %

–2,9 %

13.   TOK HOTOVOSTI A SCHOPNOSŤ ZVÝŠIŤ KAPITÁL

| (154) | Situácia v toku hotovosti sa zhoršila medzi rokom 2001 a OP najmä kvôli iným nehotovostným položkám, ako je odpis aktív a pohyb inventára. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tok hotovosti (v tis. eúr) | 44 503 | 42 047 | 49 486 | 32 150 |
| Index (2001=100) | 100 | 94 | 111 | 72 |

(154)

Situácia v toku hotovosti sa zhoršila medzi rokom 2001 a OP najmä kvôli iným nehotovostným položkám, ako je odpis aktív a pohyb inventára.

2001

2002

2003

OP

Tok hotovosti (v tis. eúr)

44 503

42 047

49 486

32 150

Index (2001=100)

100

94

111

72

| (155) | Prešetrovanie ukázalo, že kapitálové požiadavky výrobcov Spoločenstva boli negatívne ovplyvnené ich ťažkou finančnou situáciou. Hoci niekoľko z týchto spoločností je súčasťou veľkých spoločností, kapitálové požiadavky nie sú vždy plnené na želateľnej úrovni, pretože finančné zdroje sú vo všeobecnosti prideľované v rámci týchto skupín najziskovejším subjektom. Táto relatívna neschopnosť zvýšiť kapitál sa dá spájať s klesajúcim investovaním, ktoré dokumentuje odôvodnenie 152. |
| --- | --- |

(155)

Prešetrovanie ukázalo, že kapitálové požiadavky výrobcov Spoločenstva boli negatívne ovplyvnené ich ťažkou finančnou situáciou. Hoci niekoľko z týchto spoločností je súčasťou veľkých spoločností, kapitálové požiadavky nie sú vždy plnené na želateľnej úrovni, pretože finančné zdroje sú vo všeobecnosti prideľované v rámci týchto skupín najziskovejším subjektom. Táto relatívna neschopnosť zvýšiť kapitál sa dá spájať s klesajúcim investovaním, ktoré dokumentuje odôvodnenie 152.

14.   ROZMERY SUBVENCIÍ

| (156) | Pokiaľ ide o účinok skutočnej veľkosti marží subvencií na výrobné odvetvie Spoločenstva, pri danom objeme a cenách dovozu z príslušnej krajiny nemožno tento účinok považovať za zanedbateľný, najmä na transparentných, a preto na cenu vysoko nestabilných trhoch, ako je trh s príslušným výrobkom. |
| --- | --- |

(156)

Pokiaľ ide o účinok skutočnej veľkosti marží subvencií na výrobné odvetvie Spoločenstva, pri danom objeme a cenách dovozu z príslušnej krajiny nemožno tento účinok považovať za zanedbateľný, najmä na transparentných, a preto na cenu vysoko nestabilných trhoch, ako je trh s príslušným výrobkom.

15.   ZOTAVENIE SA Z ÚČINKOV SUBVENCOVANIA A DUMPINGU V MINULOSTI

| (157) | Zatiaľ čo skúmané ukazovatele ukazujú isté zlepšenie v hospodárskej a finančnej situácii výrobného odvetvia Spoločenstva v súvislosti s uložením konečných vyrovnávacích opatrení v roku 1999 a v súvislosti s uložením antidumpingových opatrení v roku 2001, ukazujú aj to, že výrobné odvetvie Spoločenstva je ešte vždy krehké a zraniteľné. |
| --- | --- |

(157)

Zatiaľ čo skúmané ukazovatele ukazujú isté zlepšenie v hospodárskej a finančnej situácii výrobného odvetvia Spoločenstva v súvislosti s uložením konečných vyrovnávacích opatrení v roku 1999 a v súvislosti s uložením antidumpingových opatrení v roku 2001, ukazujú aj to, že výrobné odvetvie Spoločenstva je ešte vždy krehké a zraniteľné.

16.   ZÁVER

| (158) | Tak, ako je zrejmé z odôvodnení 132 až 135, objem dovozu z príslušnej krajiny sa medzi rokom 2001 a OP zdvojnásobil. Ak berieme do úvahy, že spotreba klesla v tom istom období o 7 %, výsledkom bol prudký nárast podielu na trhu indických vývozcov z 2,3 % v roku 2001 na 5,0 % počas OP. Súčasne zostali indické vývozné ceny do Spoločenstva relatívne stabilné na úrovni okolo 2 000 eur za tonu, čo podstatne oslabilo ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(158)

Tak, ako je zrejmé z odôvodnení 132 až 135, objem dovozu z príslušnej krajiny sa medzi rokom 2001 a OP zdvojnásobil. Ak berieme do úvahy, že spotreba klesla v tom istom období o 7 %, výsledkom bol prudký nárast podielu na trhu indických vývozcov z 2,3 % v roku 2001 na 5,0 % počas OP. Súčasne zostali indické vývozné ceny do Spoločenstva relatívne stabilné na úrovni okolo 2 000 eur za tonu, čo podstatne oslabilo ceny výrobného odvetvia Spoločenstva.

| (159) | Medzi rokom 2001 a OP sa pozitívne vyvíjali nasledujúce ukazovatele: využitie kapacít a produktivita výrobného odvetvia Spoločenstva stúpli a konečné zásoby klesli. Jednotkové ceny stúpali v súlade s nákladmi na surovinu medzi rokom 2001 a OP. Ziskovosť sa zlepšila, ale v OP zostala negatívna rovnako ako aj návratnosť investície. Mzdy sa vyvíjali pozitívne. |
| --- | --- |

(159)

Medzi rokom 2001 a OP sa pozitívne vyvíjali nasledujúce ukazovatele: využitie kapacít a produktivita výrobného odvetvia Spoločenstva stúpli a konečné zásoby klesli. Jednotkové ceny stúpali v súlade s nákladmi na surovinu medzi rokom 2001 a OP. Ziskovosť sa zlepšila, ale v OP zostala negatívna rovnako ako aj návratnosť investície. Mzdy sa vyvíjali pozitívne.

| (160) | Naopak, nasledujúce ukazovatele sa vyvíjali negatívne: podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu krajne klesol, klesla kapacita výroby, klesol objem predaja a zamestnanosti, ako aj celkový tok hotovosti a investícií. Preto vykazovalo výrobné odvetvie Spoločenstva zmiešané trendy od roku 2001: zatiaľ čo niektoré ukazovatele sa vyvíjali pozitívne, mnohé iné mali záporný trend. |
| --- | --- |

(160)

Naopak, nasledujúce ukazovatele sa vyvíjali negatívne: podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu krajne klesol, klesla kapacita výroby, klesol objem predaja a zamestnanosti, ako aj celkový tok hotovosti a investícií. Preto vykazovalo výrobné odvetvie Spoločenstva zmiešané trendy od roku 2001: zatiaľ čo niektoré ukazovatele sa vyvíjali pozitívne, mnohé iné mali záporný trend.

| (161) | Ako porovnávame uvedené trendy s trendmi opísanými v nariadeniach, ktoré ukladajú predbežné a konečné vyrovnávacie opatrenia, je hodnotenie opäť zmiešané. Pokiaľ ide o podiel na trhu, výrobné odvetvie Spoločenstva stratilo približne 2 percentuálne body medzi rokom 2001 a OP, ale stratilo takmer 7 percentuálnych bodov v priebehu štyroch rokov, ktoré predchádzali prijatiu konečných vyrovnávacích opatrení. Je teda možné konštatovať, že opatrenia dosiahli jeden zo svojich cieľov a síce, že spomalili pokles podielu na trhu. Na druhej strane ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva je horšia v OP ako pred uložením konečných vyrovnávacích opatrení. Ak by nebolo opatrenie obchádzané dovozom z Brazílie a Izraela, situácia by bola priaznivejšia. Je ďalej potrebné pripomenúť, že efektívnosť opatrení, a tým ich opravný účinok na škodlivú situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva, bola vážne zoslabená skutočnosťou, že záväzky nefungovali správne, ako sa uvádza v odôvodnení 135. |
| --- | --- |

(161)

Ako porovnávame uvedené trendy s trendmi opísanými v nariadeniach, ktoré ukladajú predbežné a konečné vyrovnávacie opatrenia, je hodnotenie opäť zmiešané. Pokiaľ ide o podiel na trhu, výrobné odvetvie Spoločenstva stratilo približne 2 percentuálne body medzi rokom 2001 a OP, ale stratilo takmer 7 percentuálnych bodov v priebehu štyroch rokov, ktoré predchádzali prijatiu konečných vyrovnávacích opatrení. Je teda možné konštatovať, že opatrenia dosiahli jeden zo svojich cieľov a síce, že spomalili pokles podielu na trhu. Na druhej strane ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva je horšia v OP ako pred uložením konečných vyrovnávacích opatrení. Ak by nebolo opatrenie obchádzané dovozom z Brazílie a Izraela, situácia by bola priaznivejšia. Je ďalej potrebné pripomenúť, že efektívnosť opatrení, a tým ich opravný účinok na škodlivú situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva, bola vážne zoslabená skutočnosťou, že záväzky nefungovali správne, ako sa uvádza v odôvodnení 135.

| (162) | Záver je taký, že situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva sa nezlepšila do takej miery, ako by sa bolo dalo očakávať po uložení konečných vyrovnávacích a antidumpingových opatrení. Výrobné odvetvie Spoločenstva je teda ešte vždy v krehkom stave. |
| --- | --- |

(162)

Záver je taký, že situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva sa nezlepšila do takej miery, ako by sa bolo dalo očakávať po uložení konečných vyrovnávacích a antidumpingových opatrení. Výrobné odvetvie Spoločenstva je teda ešte vždy v krehkom stave.

| (163) | Okrem obchádzania pôvodných opatrení a skutočnosti, že záväzok nedosiahol želaný účinok, analyzovalo sa aj to, či by ostatné faktory, ako napríklad dovoz z iných krajín alebo hypotetická neefektívnosť výrobného odvetvia Spoločenstva, nemohli vysvetliť jeho pretrvávajúcu zlú finančnú situáciu. V tomto ohľade sa zistilo, že nie je možné vylúčiť, že dovoz z Kórejskej republiky a klesajúca spotreba mali do určitej miery účinok na situáciu. Ale oba tieto faktory samy nevysvetľujú súčasnú situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva. Okrem toho najviac relevantné je, ako by sa výrobné odvetvie Spoločenstva vyvíjalo pri absencii vyrovnávacích opatrení a či existuje pravdepodobnosť obnovenia ujmy. Táto otázka sa skúma v nasledujúcom oddiele. |
| --- | --- |

(163)

Okrem obchádzania pôvodných opatrení a skutočnosti, že záväzok nedosiahol želaný účinok, analyzovalo sa aj to, či by ostatné faktory, ako napríklad dovoz z iných krajín alebo hypotetická neefektívnosť výrobného odvetvia Spoločenstva, nemohli vysvetliť jeho pretrvávajúcu zlú finančnú situáciu. V tomto ohľade sa zistilo, že nie je možné vylúčiť, že dovoz z Kórejskej republiky a klesajúca spotreba mali do určitej miery účinok na situáciu. Ale oba tieto faktory samy nevysvetľujú súčasnú situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva. Okrem toho najviac relevantné je, ako by sa výrobné odvetvie Spoločenstva vyvíjalo pri absencii vyrovnávacích opatrení a či existuje pravdepodobnosť obnovenia ujmy. Táto otázka sa skúma v nasledujúcom oddiele.

| (164) | Po zverejnení informácií dvaja vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že dovoz z USA, akékoľvek zvýšenie miezd zo strany výrobného odvetvia Spoločenstva a pokles spotreby v Spoločenstve sú faktory s výrazným vplyvom na nestabilnú situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva. Pokiaľ ide o dovoz z USA, opätovne sa pripomína (pozri odôvodnenie 140), že ceny dovozu z tejto krajiny boli výrazne vyššie ako ceny z príslušnej krajiny a takisto vyššie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva počas OP. Okrem toho sa zistilo, že ceny dovozu z tejto krajiny boli výrazne vyššie ako uvedené ceny počas celého príslušného obdobia. Preto je možno primerane zhrnúť, že tento faktor nemal žiadny negatívny vplyv na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Pokiaľ ide o zvýšenie mzdových nákladov na zamestnanca počas príslušného obdobia (12 %), je potrebné poznamenať, že akýkoľvek negatívny vplyv tohto faktoru na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva je z veľkej časti vyrovnaný paralelným poklesom na úroveň zamestnanosti počas príslušného obdobia, ovplyvňujúc mzdové náklady len 3,3 %. Z tohto dôvodu žiadosť, že tento faktor mal významný vplyv na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva, nemohla byť prijatá. Pokiaľ ide o pokles v oblasti spotreby, skutočne by sa malo zobrať do úvahy, že tento faktor môže mať do istej miery vplyv na nestabilnú situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Tento faktor však nemôže byť považovaný za významný za predpokladu, že objemy predaja neprepojeným spotrebiteľom výrobným odvetvím Spoločenstva sa znížili iba o 2 % oproti 7 % nárastu spotreby. Vzhľadom na zistenia stanovené v častiach F a G a na základe uvedeného možno skonštatovať, že dovoz z USA nemôže mať negatívny vplyv na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva a že ďalšie dva uvedené faktory by mohli prinajlepšom zohrávať menej dôležitú úlohu. |
| --- | --- |

(164)

Po zverejnení informácií dvaja vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že dovoz z USA, akékoľvek zvýšenie miezd zo strany výrobného odvetvia Spoločenstva a pokles spotreby v Spoločenstve sú faktory s výrazným vplyvom na nestabilnú situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva. Pokiaľ ide o dovoz z USA, opätovne sa pripomína (pozri odôvodnenie 140), že ceny dovozu z tejto krajiny boli výrazne vyššie ako ceny z príslušnej krajiny a takisto vyššie ako ceny výrobného odvetvia Spoločenstva počas OP. Okrem toho sa zistilo, že ceny dovozu z tejto krajiny boli výrazne vyššie ako uvedené ceny počas celého príslušného obdobia. Preto je možno primerane zhrnúť, že tento faktor nemal žiadny negatívny vplyv na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Pokiaľ ide o zvýšenie mzdových nákladov na zamestnanca počas príslušného obdobia (12 %), je potrebné poznamenať, že akýkoľvek negatívny vplyv tohto faktoru na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva je z veľkej časti vyrovnaný paralelným poklesom na úroveň zamestnanosti počas príslušného obdobia, ovplyvňujúc mzdové náklady len 3,3 %. Z tohto dôvodu žiadosť, že tento faktor mal významný vplyv na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva, nemohla byť prijatá. Pokiaľ ide o pokles v oblasti spotreby, skutočne by sa malo zobrať do úvahy, že tento faktor môže mať do istej miery vplyv na nestabilnú situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Tento faktor však nemôže byť považovaný za významný za predpokladu, že objemy predaja neprepojeným spotrebiteľom výrobným odvetvím Spoločenstva sa znížili iba o 2 % oproti 7 % nárastu spotreby. Vzhľadom na zistenia stanovené v častiach F a G a na základe uvedeného možno skonštatovať, že dovoz z USA nemôže mať negatívny vplyv na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva a že ďalšie dva uvedené faktory by mohli prinajlepšom zohrávať menej dôležitú úlohu.

H.   PRAVDEPODOBNOSŤ, ŽE SA UJMA OBNOVÍ ALEBO BUDE POKRAČOVAŤ

1.   PREDBEŽNÉ POZNÁMKY

| (165) | Ako vidieť, uloženie vyrovnávacích opatrení umožnilo výrobnému odvetviu Spoločenstva zotaviť sa z utrpenej ujmy len čiastočne. Pod vplyvom uvedených prvkov sa stále nachádza v krehkej a zraniteľnej situácii. Skúmajú sa preto rôzne faktory, aby sa určilo, či situácia výrobného odvetvia Spoločenstva zostane nezmenená, zlepší sa alebo sa zhorší v prípade, že sa nechajú opatrenia zaniknúť. |
| --- | --- |

(165)

Ako vidieť, uloženie vyrovnávacích opatrení umožnilo výrobnému odvetviu Spoločenstva zotaviť sa z utrpenej ujmy len čiastočne. Pod vplyvom uvedených prvkov sa stále nachádza v krehkej a zraniteľnej situácii. Skúmajú sa preto rôzne faktory, aby sa určilo, či situácia výrobného odvetvia Spoločenstva zostane nezmenená, zlepší sa alebo sa zhorší v prípade, že sa nechajú opatrenia zaniknúť.

| (166) | Skúmanie, či je pravdepodobné, že by ujma pokračovala alebo sa obnovila, keby sa odvolali opatrenia, sa zakladalo najmä na informáciách, ktoré poskytli spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia. Informácie súvisiace s dovoznými cenami od vývozcov iných ako spolupracujúcich určené na základe Eurostatu sa tiež skúmali. Skúmalo sa správanie cenotvorby spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov na iné vývozné trhy, vývozné ceny do Spoločenstva, výrobná kapacita a zásoby. Napokon sa odhadol aj pravdepodobný účinok odvolania opatrení na ceny iných dovozov. |
| --- | --- |

(166)

Skúmanie, či je pravdepodobné, že by ujma pokračovala alebo sa obnovila, keby sa odvolali opatrenia, sa zakladalo najmä na informáciách, ktoré poskytli spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia. Informácie súvisiace s dovoznými cenami od vývozcov iných ako spolupracujúcich určené na základe Eurostatu sa tiež skúmali. Skúmalo sa správanie cenotvorby spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov na iné vývozné trhy, vývozné ceny do Spoločenstva, výrobná kapacita a zásoby. Napokon sa odhadol aj pravdepodobný účinok odvolania opatrení na ceny iných dovozov.

2.   VZŤAH MEDZI OBJEMOM VÝVOZU A CENAMI DO TRETÍCH KRAJÍN A OBJEMOM VÝVOZU A CENAMI DO SPOLOČENSTVA

| (167) | Zistilo sa, že priemerné vývozné ceny predaja z Indie do nečlenských krajín EÚ boli výrazne pod priemernými vývoznými cenami do Spoločenstva, aj pod cenami na domácom trhu. Predaj vývozcov z Indie do nečlenských krajín EÚ sa realizoval vo významných množstvách a tvoril 73 % celkového vývozného predaja. Preto sa konštatovalo, že ak doznejú opatrenia, pre vývozcov z Indie to bude stimul presmerovať významné množstvá vývozov z tretích krajín na atraktívnejší trh Spoločenstva pri cenových hladinách, ktoré aj keď stúpnu, budú veľmi pravdepodobne nižšie ako súčasné cenové hladiny vývozu do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(167)

Zistilo sa, že priemerné vývozné ceny predaja z Indie do nečlenských krajín EÚ boli výrazne pod priemernými vývoznými cenami do Spoločenstva, aj pod cenami na domácom trhu. Predaj vývozcov z Indie do nečlenských krajín EÚ sa realizoval vo významných množstvách a tvoril 73 % celkového vývozného predaja. Preto sa konštatovalo, že ak doznejú opatrenia, pre vývozcov z Indie to bude stimul presmerovať významné množstvá vývozov z tretích krajín na atraktívnejší trh Spoločenstva pri cenových hladinách, ktoré aj keď stúpnu, budú veľmi pravdepodobne nižšie ako súčasné cenové hladiny vývozu do Spoločenstva.

3.   NEVYUŽITÉ KAPACITY A ZÁSOBY

| (168) | V priemere mali spolupracujúci indickí výrobcovia značné voľné kapacity, ktoré predstavovali takmer trojnásobok vývozného množstva do Spoločenstva počas OP. Priemerné zásoby ukončených výrobkov sú podobne značné a na konci OP predstavovali 16 % objemu vyvezeného do Spoločenstva. Preto existuje schopnosť významne zvýšiť množstvo vývozu do ES, najmä preto, lebo nie sú náznaky, žeby trhy tretích krajín alebo domáci trh mohli absorbovať výrobu navyše. V tejto súvislosti by sa malo poznamenať, že je veľmi nepravdepodobné, že domáci trh Indie by kvôli prítomnosti aspoň štyroch iných konkurenčných výrobcov mohol absorbovať celú voľnú kapacitu štyroch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. |
| --- | --- |

(168)

V priemere mali spolupracujúci indickí výrobcovia značné voľné kapacity, ktoré predstavovali takmer trojnásobok vývozného množstva do Spoločenstva počas OP. Priemerné zásoby ukončených výrobkov sú podobne značné a na konci OP predstavovali 16 % objemu vyvezeného do Spoločenstva. Preto existuje schopnosť významne zvýšiť množstvo vývozu do ES, najmä preto, lebo nie sú náznaky, žeby trhy tretích krajín alebo domáci trh mohli absorbovať výrobu navyše. V tejto súvislosti by sa malo poznamenať, že je veľmi nepravdepodobné, že domáci trh Indie by kvôli prítomnosti aspoň štyroch iných konkurenčných výrobcov mohol absorbovať celú voľnú kapacitu štyroch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov.

4.   ZÁVER

| (169) | Výrobcovia v príslušnej krajina majú preto potenciál na zdvihnutie alebo presmerovanie svojich vývozných objemov na trh Spoločenstva. Prešetrovanie ukázalo, že na základe porovnateľných typov výrobku predávali spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia príslušný výrobok za nižšiu cenu, ako je cena vo výrobnom odvetví Spoločenstva (znižujúce marže sa pohybujú medzi 2 a 21 %). Tieto nízke ceny sa budú najpravdepodobnejšie účtovať aj naďalej, dokonca môžu klesnúť v súlade s nižšími cenami účtovanými vo zvyšku sveta, ako sa uvádza v odôvodnení 134 aj preto, aby sa opätovne získala úroveň podielov na trhu, ktorú mala krajina v období pred uložením opatrení. Takéto cenové správanie v kombinácii so schopnosťou vývozcov príslušnej krajiny dodávať významné množstvá príslušného výrobku na trh Spoločenstva bude mať s najväčšou pravdepodobnosťou účinok posilnenia depresného trendu cien na trhu s očakávaným negatívnym účinkom na hospodársku situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva. |
| --- | --- |

(169)

Výrobcovia v príslušnej krajina majú preto potenciál na zdvihnutie alebo presmerovanie svojich vývozných objemov na trh Spoločenstva. Prešetrovanie ukázalo, že na základe porovnateľných typov výrobku predávali spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia príslušný výrobok za nižšiu cenu, ako je cena vo výrobnom odvetví Spoločenstva (znižujúce marže sa pohybujú medzi 2 a 21 %). Tieto nízke ceny sa budú najpravdepodobnejšie účtovať aj naďalej, dokonca môžu klesnúť v súlade s nižšími cenami účtovanými vo zvyšku sveta, ako sa uvádza v odôvodnení 134 aj preto, aby sa opätovne získala úroveň podielov na trhu, ktorú mala krajina v období pred uložením opatrení. Takéto cenové správanie v kombinácii so schopnosťou vývozcov príslušnej krajiny dodávať významné množstvá príslušného výrobku na trh Spoločenstva bude mať s najväčšou pravdepodobnosťou účinok posilnenia depresného trendu cien na trhu s očakávaným negatívnym účinkom na hospodársku situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva.

| (170) | Ako sa už uviedlo, výrobné odvetvie Spoločenstva zostáva naďalej zraniteľné a krehké. Je pravdepodobné, že ak bude výrobné odvetvie Spoločenstva vystavené narastajúcim objemom dovozu z príslušnej krajiny za subvencované ceny, výsledkom bude zhoršenie jeho predaja, podielov na trhu, predajných cien, ako aj následné zhoršenie finančnej situácie na úroveň, ktorá sa zistila pri pôvodnom prešetrovaní. Na tomto základe sa preto dospelo k záveru, že odvolanie opatrení by s najväčšou pravdepodobnosťou vyústilo do zhoršenia už teraz krehkej situácie a do zopakovania dokonca ešte väčšej ujmy Spoločenstva. |
| --- | --- |

(170)

Ako sa už uviedlo, výrobné odvetvie Spoločenstva zostáva naďalej zraniteľné a krehké. Je pravdepodobné, že ak bude výrobné odvetvie Spoločenstva vystavené narastajúcim objemom dovozu z príslušnej krajiny za subvencované ceny, výsledkom bude zhoršenie jeho predaja, podielov na trhu, predajných cien, ako aj následné zhoršenie finančnej situácie na úroveň, ktorá sa zistila pri pôvodnom prešetrovaní. Na tomto základe sa preto dospelo k záveru, že odvolanie opatrení by s najväčšou pravdepodobnosťou vyústilo do zhoršenia už teraz krehkej situácie a do zopakovania dokonca ešte väčšej ujmy Spoločenstva.

I.   ZÁUJEM SPOLOČENSTVA

1.   ÚVOD

| (171) | Podľa článku 31 základného nariadenia sa skúmalo, či by zachovanie existujúcich vyrovnávacích opatrení bolo proti záujmu Spoločenstva ako celku. Identifikovanie záujmu Spoločenstva sa zakladalo na odhade rôznych záujmov, ktoré sú súčasťou procesu. |
| --- | --- |

(171)

Podľa článku 31 základného nariadenia sa skúmalo, či by zachovanie existujúcich vyrovnávacích opatrení bolo proti záujmu Spoločenstva ako celku. Identifikovanie záujmu Spoločenstva sa zakladalo na odhade rôznych záujmov, ktoré sú súčasťou procesu.

| (172) | Je potrebné pripomenúť, že v pôvodnom prešetrovaní sa konštatovalo, že prijatie opatrení nebude proti záujmu Spoločenstva. Ďalej skutočnosť, že súčasné prešetrovanie je preskúmaním, ktorým sa analyzuje situácia, v ktorej už vyrovnávacie opatrenia existovali, umožňuje odhad akéhokoľvek nenáležitého negatívneho účinku súčasných vyrovnávacích opatrení na príslušných účastníkov. |
| --- | --- |

(172)

Je potrebné pripomenúť, že v pôvodnom prešetrovaní sa konštatovalo, že prijatie opatrení nebude proti záujmu Spoločenstva. Ďalej skutočnosť, že súčasné prešetrovanie je preskúmaním, ktorým sa analyzuje situácia, v ktorej už vyrovnávacie opatrenia existovali, umožňuje odhad akéhokoľvek nenáležitého negatívneho účinku súčasných vyrovnávacích opatrení na príslušných účastníkov.

| (173) | Na tomto základe sa skúmalo, či napriek záverom o pravdepodobnosti, že škodlivé subvencie budú pokračovať alebo sa obnovia, existovali pádne dôvody, ktoré by viedli k záveru, že nie je v záujme Spoločenstva v tomto konkrétnom prípade zachovať opatrenia. |
| --- | --- |

(173)

Na tomto základe sa skúmalo, či napriek záverom o pravdepodobnosti, že škodlivé subvencie budú pokračovať alebo sa obnovia, existovali pádne dôvody, ktoré by viedli k záveru, že nie je v záujme Spoločenstva v tomto konkrétnom prípade zachovať opatrenia.

2.   ZÁUJEM VÝROBNÉHO ODVETVIA SPOLOČENSTVA

| (174) | Výrobné odvetvie Spoločenstva sa presadilo ako štrukturálne životaschopné. To potvrdil vývozný predaj, ktorý zostal stabilne na vysokej úrovni od roku 2001, a pozitívny vývoj jeho hospodárskej situácie zaznamenaný po uložení vyrovnávacích opatrení v roku 1999. Zvlášť skutočnosť, že výrobné odvetvie Spoločenstva prakticky zastavilo svoju stratu podielu na trhu v priebehu niekoľkých rokov pred OP je v ostrom protiklade k situácií, ktorá predchádzala uloženiu opatrení. Aj straty výrobného odvetvia Spoločenstva medzi rokom 2001 a OP klesli. Ďalej pripomíname, že pri dovoze z Brazílie a Izraelu sa zistilo obchádzanie opatrení a záväzok nefungoval tak, ako by bolo želateľné. Ak by nedošlo k tomuto vývoju, situácia výrobného odvetvia Spoločenstva by bola priaznivejšia. |
| --- | --- |

(174)

Výrobné odvetvie Spoločenstva sa presadilo ako štrukturálne životaschopné. To potvrdil vývozný predaj, ktorý zostal stabilne na vysokej úrovni od roku 2001, a pozitívny vývoj jeho hospodárskej situácie zaznamenaný po uložení vyrovnávacích opatrení v roku 1999. Zvlášť skutočnosť, že výrobné odvetvie Spoločenstva prakticky zastavilo svoju stratu podielu na trhu v priebehu niekoľkých rokov pred OP je v ostrom protiklade k situácií, ktorá predchádzala uloženiu opatrení. Aj straty výrobného odvetvia Spoločenstva medzi rokom 2001 a OP klesli. Ďalej pripomíname, že pri dovoze z Brazílie a Izraelu sa zistilo obchádzanie opatrení a záväzok nefungoval tak, ako by bolo želateľné. Ak by nedošlo k tomuto vývoju, situácia výrobného odvetvia Spoločenstva by bola priaznivejšia.

| (175) | Celkom opodstatnene sa dá očakávať, že výrobné odvetvie Spoločenstva bude mať naďalej výhodu z existujúcich opatrení a ďalej sa bude zotavovať tým, že opätovne nadobudne svoj podiel na trhu a že zlepší svoju ziskovosť. Ak by sa opatrenia nezachovali, je pravdepodobné, že výrobné odvetvie Spoločenstva by utrpelo väčšiu ujmu zo zvýšeného dovozu za subvencované ceny z príslušnej krajiny a že jeho už v súčasnosti zlá finančná situácia by sa ďalej zhoršovala. |
| --- | --- |

(175)

Celkom opodstatnene sa dá očakávať, že výrobné odvetvie Spoločenstva bude mať naďalej výhodu z existujúcich opatrení a ďalej sa bude zotavovať tým, že opätovne nadobudne svoj podiel na trhu a že zlepší svoju ziskovosť. Ak by sa opatrenia nezachovali, je pravdepodobné, že výrobné odvetvie Spoločenstva by utrpelo väčšiu ujmu zo zvýšeného dovozu za subvencované ceny z príslušnej krajiny a že jeho už v súčasnosti zlá finančná situácia by sa ďalej zhoršovala.

3.   ZÁUJEM DOVOZCOV/UŽÍVATEĽOV

| (176) | Ako sa uvádza v odôvodnení 20, iba jedna dovážajúca spoločnosť, ktorá je tiež užívateľom príslušného výrobku, úplne spolupracovala pri tomto prešetrovaní. Z dôvodov dôvernosti nie je preto možné odkryť presné údaje týkajúce sa tohto dovozcu-užívateľa. Ale o tomto dovozcovi-užívateľovi je možné povedať, že je predstaviteľom situácie, v akej sa nachádzajú ostatní dovozcovia-užívatelia v Spoločenstve pre ich relatívne vysoký celkový obrat. Tento dovozca nakupuje PET film z rôznych zdrojov, medzi nimi je India a výrobné odvetvie Spoločenstva. Táto spoločnosť opätovne predáva príslušný výrobok, ktorý pochádza z Indie, a to tvorilo menej ako 20 % jej obratu počas OP. Ziskovosť spolupracujúceho dovozcu-užívateľa bola medzi 5 až 10 % na obrat v OP. |
| --- | --- |

(176)

Ako sa uvádza v odôvodnení 20, iba jedna dovážajúca spoločnosť, ktorá je tiež užívateľom príslušného výrobku, úplne spolupracovala pri tomto prešetrovaní. Z dôvodov dôvernosti nie je preto možné odkryť presné údaje týkajúce sa tohto dovozcu-užívateľa. Ale o tomto dovozcovi-užívateľovi je možné povedať, že je predstaviteľom situácie, v akej sa nachádzajú ostatní dovozcovia-užívatelia v Spoločenstve pre ich relatívne vysoký celkový obrat. Tento dovozca nakupuje PET film z rôznych zdrojov, medzi nimi je India a výrobné odvetvie Spoločenstva. Táto spoločnosť opätovne predáva príslušný výrobok, ktorý pochádza z Indie, a to tvorilo menej ako 20 % jej obratu počas OP. Ziskovosť spolupracujúceho dovozcu-užívateľa bola medzi 5 až 10 % na obrat v OP.

| (177) | Ďalej sa pripomína, že pri pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že účinok uloženia opatrení by nebol významný ani pre dovozcov, ani pre užívateľov. Napriek existencii opatrení počas piatich rokov, dovozcovia-užívatelia v Spoločenstve mali svoje zdroje naďalej medziiným aj Indii. Neobjavili sa nijaké indície, že by boli ťažkosti s nájdením iných zdrojov. Okrem toho sa pripomína, že pokiaľ ide o účinok uloženia opatrení na užívateľov, pri pôvodnom prešetrovaní sa dospelo k záveru, že pri danom zanedbateľnom výskyte nákladov na PET film v užívateľskom odvetví by nijaké zvýšenie nákladov nemalo významný účinok na užívateľské odvetvie. Nezistili sa protirečivé náznaky po uložení opatrení. Preto sa dospelo k záveru, že zachovanie vyrovnávacích opatrení nebude mať pravdepodobne vážne účinky na dovozcov-užívateľov v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(177)

Ďalej sa pripomína, že pri pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že účinok uloženia opatrení by nebol významný ani pre dovozcov, ani pre užívateľov. Napriek existencii opatrení počas piatich rokov, dovozcovia-užívatelia v Spoločenstve mali svoje zdroje naďalej medziiným aj Indii. Neobjavili sa nijaké indície, že by boli ťažkosti s nájdením iných zdrojov. Okrem toho sa pripomína, že pokiaľ ide o účinok uloženia opatrení na užívateľov, pri pôvodnom prešetrovaní sa dospelo k záveru, že pri danom zanedbateľnom výskyte nákladov na PET film v užívateľskom odvetví by nijaké zvýšenie nákladov nemalo významný účinok na užívateľské odvetvie. Nezistili sa protirečivé náznaky po uložení opatrení. Preto sa dospelo k záveru, že zachovanie vyrovnávacích opatrení nebude mať pravdepodobne vážne účinky na dovozcov-užívateľov v Spoločenstve.

4.   ZÁUJEM DODÁVATEľOV Z PRVOVÝROBY

| (178) | Pôvodné prešetrovanie dospelo k záveru, že dodávatelia výrobného odvetvia Spoločenstva získajú pri uložení opatrení. Ako sa už naznačilo, iba jeden dodávateľ spolupracoval pri prešetrovaní a potvrdzuje túto skutočnosť, keďže dodáva takmer len výrobcom Spoločenstva a utrpel by zhoršením svojho finančného zdravia. Konštatuje sa preto, že pokračovanie v opatreniach bude mať naďalej pozitívny účinok na dodávateľov. |
| --- | --- |

(178)

Pôvodné prešetrovanie dospelo k záveru, že dodávatelia výrobného odvetvia Spoločenstva získajú pri uložení opatrení. Ako sa už naznačilo, iba jeden dodávateľ spolupracoval pri prešetrovaní a potvrdzuje túto skutočnosť, keďže dodáva takmer len výrobcom Spoločenstva a utrpel by zhoršením svojho finančného zdravia. Konštatuje sa preto, že pokračovanie v opatreniach bude mať naďalej pozitívny účinok na dodávateľov.

5.   ZÁVER

| (179) | Vzhľadom na uvedené sa dospelo k záveru, že neexistujú závažné dôvody v záujme Spoločenstva proti zachovaniu trvajúcich vyrovnávacích opatrení. |
| --- | --- |

(179)

Vzhľadom na uvedené sa dospelo k záveru, že neexistujú závažné dôvody v záujme Spoločenstva proti zachovaniu trvajúcich vyrovnávacích opatrení.

J.   VYROVNÁVACIE OPATRENIA

| (180) | Všetci účastníci boli informovaní o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých je zámerom odporučiť, aby sa zachovali existujúce opatrenia. Bola im tiež poskytnutá lehota, aby k tomuto oznámeniu pripravili zastúpenia. |
| --- | --- |

(180)

Všetci účastníci boli informovaní o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých je zámerom odporučiť, aby sa zachovali existujúce opatrenia. Bola im tiež poskytnutá lehota, aby k tomuto oznámeniu pripravili zastúpenia.

| (181) | Z uvedeného vyplýva, že podľa článku 21 ods. 2 základného nariadenia by sa vyrovnávacie opatrenia uplatniteľné na dovoz PET filmu pochádzajúceho z Indie mali zachovať. Pripomína sa, že tieto opatrenia pozostávajú z cla ad valorem. |
| --- | --- |

(181)

Z uvedeného vyplýva, že podľa článku 21 ods. 2 základného nariadenia by sa vyrovnávacie opatrenia uplatniteľné na dovoz PET filmu pochádzajúceho z Indie mali zachovať. Pripomína sa, že tieto opatrenia pozostávajú z cla ad valorem.

| (182) | Podľa odôvodnenia 4 vyrovnávacie clo v platnosti sa rozšírilo tak, aby navyše pokrylo dovoz PET filmu zasielaného z Brazílie a Izraelu bez ohľadu, či mal alebo nemal prehlásený pôvod v Brazílii a Izraeli. Vyrovnávacie opatrenia, ktoré sa majú zachovať na dovoz príslušného výrobku, ako to uvádza odôvodnenie 181, by mali byť rozšírené opatrenia na dovoz PET filmu zasielaného z Brazílie a Izraelu bez ohľadu, či mali alebo nemali deklarovaný pôvod v Brazílii a Izraeli. Tí brazílski a izraelskí vyvážajúci výrobcovia, ktorí boli oslobodení od opatrení rozšíreného nariadenia (ES) č. 1976/2004 zmeneného a doplneného nariadením Rady (ES) 101/2006, by mali byť oslobodení od aj opatrení uložených týmto nariadením. |
| --- | --- |

(182)

Podľa odôvodnenia 4 vyrovnávacie clo v platnosti sa rozšírilo tak, aby navyše pokrylo dovoz PET filmu zasielaného z Brazílie a Izraelu bez ohľadu, či mal alebo nemal prehlásený pôvod v Brazílii a Izraeli. Vyrovnávacie opatrenia, ktoré sa majú zachovať na dovoz príslušného výrobku, ako to uvádza odôvodnenie 181, by mali byť rozšírené opatrenia na dovoz PET filmu zasielaného z Brazílie a Izraelu bez ohľadu, či mali alebo nemali deklarovaný pôvod v Brazílii a Izraeli. Tí brazílski a izraelskí vyvážajúci výrobcovia, ktorí boli oslobodení od opatrení rozšíreného nariadenia (ES) č. 1976/2004 zmeneného a doplneného nariadením Rady (ES) 101/2006, by mali byť oslobodení od aj opatrení uložených týmto nariadením.

| (183) | Individuálna spoločnosť, ktorá vyrovnáva sadzby cla uvádzané v tomto nariadení, odzrkadľuje situáciu zistenú počas preskúmania v súvislosti so spolupracujúcimi vývozcami. Takto sú uplatniteľné len na dovoz príslušného výrobku vyrobeného týmito spoločnosťami a teda špecifickými uvedenými právnymi subjektami. Dovoz príslušného výrobku vyrobeného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa sa špecificky nespomína v operačnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov vo vzťahu k tým, ktoré sú špecificky spomínané, nemôže využívať tieto sadzby a podlieha colnej sadzbe uplaniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“. |
| --- | --- |

(183)

Individuálna spoločnosť, ktorá vyrovnáva sadzby cla uvádzané v tomto nariadení, odzrkadľuje situáciu zistenú počas preskúmania v súvislosti so spolupracujúcimi vývozcami. Takto sú uplatniteľné len na dovoz príslušného výrobku vyrobeného týmito spoločnosťami a teda špecifickými uvedenými právnymi subjektami. Dovoz príslušného výrobku vyrobeného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa sa špecificky nespomína v operačnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov vo vzťahu k tým, ktoré sú špecificky spomínané, nemôže využívať tieto sadzby a podlieha colnej sadzbe uplaniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.

| (184) | Akákoľvek požiadavka uplatňovania týchto individuálnych vyrovnávacích colných sadzieb (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných či predajných subjektov) by sa mala adresovať Komisii (19) s priloženými príslušnými informáciami, najmä o modifikácii činnosti spoločnosti spojenej s výrobou, domácim či vývozným predajom súvisiacim napríklad s touto zmenou názvu alebo výrobných či predajných subjektov. Prípadne sa po porade s poradným výborom nariadenie zmení a doplní o aktualizovaný zoznam spoločností, ktoré čerpajú výhodu z individuálnych colných sadzieb. |
| --- | --- |

(184)

Akákoľvek požiadavka uplatňovania týchto individuálnych vyrovnávacích colných sadzieb (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných či predajných subjektov) by sa mala adresovať Komisii (19) s priloženými príslušnými informáciami, najmä o modifikácii činnosti spoločnosti spojenej s výrobou, domácim či vývozným predajom súvisiacim napríklad s touto zmenou názvu alebo výrobných či predajných subjektov. Prípadne sa po porade s poradným výborom nariadenie zmení a doplní o aktualizovaný zoznam spoločností, ktoré čerpajú výhodu z individuálnych colných sadzieb.

| (185) | Aby sa zabezpečila riadna vymáhateľnosť vyrovnávacieho cla, reziduálna úroveň cla by sa mala uplatniť nielen na nespolupracujúcich vývozcov, ale aj na tie spoločnosti, ktoré počas OP nerealizovali nijaký vývoz. Ale tieto spoločnosti sú vyzvané, aby po splnení požiadaviek článku 20 základného nariadenia predložili žiadosť o preskúmanie podľa toho článku, aby sa ich situácia individuálne preskúmala, |
| --- | --- |

(185)

Aby sa zabezpečila riadna vymáhateľnosť vyrovnávacieho cla, reziduálna úroveň cla by sa mala uplatniť nielen na nespolupracujúcich vývozcov, ale aj na tie spoločnosti, ktoré počas OP nerealizovali nijaký vývoz. Ale tieto spoločnosti sú vyzvané, aby po splnení požiadaviek článku 20 základného nariadenia predložili žiadosť o preskúmanie podľa toho článku, aby sa ich situácia individuálne preskúmala,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Konečné vyrovnávacie clo sa týmto ukladá na dovoz polyetylén tereftalátového (PET) filmu, ktorý patrí pod kódy KN ex 3920 62 19 (kódy TARIC 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976 a 3920621994) a ex 3920 62 90 (kódy TARIC 3920629033 a 3920629094) pochádzajúce z Indie.

2.   Sadzby cla uplatniteľného na netto voľnú cenu na hranici Spoločenstva pred clom z dovozu vyrobeného v Indii uvedenými spoločnosťami sú takéto:

| Krajina | Spoločnosť | Konečné clo (%) | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Ester Industries Limited |
| 75-76, Amrit Nagar, |
| Behind South Extension Part-1, |
| New Delhi – 110 003, |
| India |

Krajina

Spoločnosť

Konečné clo (%)

Doplnkový kód TARIC

India

Ester Industries Limited

75-76, Amrit Nagar,

Behind South Extension Part-1,

New Delhi – 110 003,

India

12,0

A026

India

| Flex Industries Limited |
| --- |
| A-1, Sector 60, |
| Noida 201 301 (U.P.), |
| India |

Flex Industries Limited

A-1, Sector 60,

Noida 201 301 (U.P.),

India

12,5

A027

India

| Garware Polyester Limited |
| --- |
| Garware House, |
| 50-A, Swami Nityanand Marg, |
| Vile Parle (East), |
| Mumbai 400 057, |
| India |

Garware Polyester Limited

Garware House,

50-A, Swami Nityanand Marg,

Vile Parle (East),

Mumbai 400 057,

India

3,8

A028

India

| India Polyfilms Limited |
| --- |
| 112 Indra Prakash Building |
| 21 Barakhamba Road |
| New Delhi 110 001, |
| India |

India Polyfilms Limited

112 Indra Prakash Building

21 Barakhamba Road

New Delhi 110 001,

India

7,0

A029

India

| Jindal Poly Films Limited |
| --- |
| 56 Hanuman Road |
| New Delhi 110 001, |
| India |

Jindal Poly Films Limited

56 Hanuman Road

New Delhi 110 001,

India

7,0

A030

India

| MTZ Poly Films Limited, |
| --- |
| New India Centre, 5th floor, |
| 17 Co-operage Road, |
| Mumbai 400 039, |
| India |

MTZ Poly Films Limited,

New India Centre, 5th floor,

17 Co-operage Road,

Mumbai 400 039,

India

8,7

A031

India

| Polyplex Corporation Limited |
| --- |
| B-37, Sector-1, |
| Noida 201 301, |
| Dist. Gautam Budh Nagar, |
| Uttar Pradesh, |
| India |

Polyplex Corporation Limited

B-37, Sector-1,

Noida 201 301,

Dist. Gautam Budh Nagar,

Uttar Pradesh,

India

19,1

A032

India

Všetky ostatné spoločnosti

19,1

A999

3.   Konečné vyrovnávacie clo uplatniteľné na dovoz z Indie, ako je stanovené v odseku 2, týmto rozšírené na dovoz toho istého polyetylén tereftalátového filmu zasielaného z Brazílie a zasielaného z Izraelu (bez ohľadu na to, či má deklarovaný pôvod v Brazílii alebo Izraeli alebo nie) (kódy TARIC 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621992, 3920629031, 3920629092) s výnimkou vyrobených v:

Terphane Ltda BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Brazília (doplnkový kód TARIC A569);

Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Izrael (doplnkový kód TARIC A570);

Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd, Kibbutz Hanita, 22885, Izrael (doplnkový kód TARIC A691).

4.   Ak nie je inak stanovené, uplatňujú sa platné ustanovenia o cle.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 27. februára 2006.

Za Radu

predseda

U. PLASSNIK

---

(1)  Ú. v. ES L 288, 21.10.1997, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením č. 461/2004 (Ú. v. EÚ L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Ú. v. ES L 316, 10.12.1999, s. 1.

2

(3)  Ú. v. ES L 227, 23.8.2001, s. 1.

3

(4)  Ú. v. ES L 227, 23.8.2001, s. 56.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 40, 17.2.2005, s. 8.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 342, 18.11.2004, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 101/2006 (Ú. v. EÚ L 17, 21.1.2006, s. 1).

6

(7)  Ú. v. EÚ L 342, 18.11.2004, s. 8. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 101/2006.

7

(8)  Ú. v. ES C 154, 28.6.2002, s. 2.

8

(9)  Pozri stranu č. 1 tohto úradného vestníka.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 281, 22.11.2003, s. 4.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 1, 4.1.2005, s. 5.

11

(12)  Ú. v. EÚ L 218, 23.8.2005, s. 3.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 62, 11.3.2004, s. 4.

13

(14)  Ú. v. EÚ C 306, 10.12.2004, s. 2.

14

(15)  Ú. v. EÚ C 189, 9.8.2002, s. 34.

15

(16)  Ú. v. EÚ C 297, 2.12.2004, s. 2.

16

(17)  Oznámenie č. 1/2002 – 2007 z 31. marca 2002 Ministerstva obchodu a priemyslu IV.

17

(18)  Nariadenie Rady (ES) č. 1628/2004 [Ú. v. EÚ L 295, 18.9.2004, s. 4 (odôvodnenie 13)].

18

(19)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate B, J-79 5/17, B-1049 Brussels.

19

---

II Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné

Komisia

| 8.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 68/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 68/37

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 13. februára 2006,

ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2001/645/ES o prijatí záväzkov ponúknutých v súvislosti s antidumpingovým konaním týkajúcim sa dovozu polyetyléntereftalátového filmu s pôvodom inter alia v Indii

(2006/173/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho články 8 a 9,

po porade s poradným výborom,

keďže:

A.   PREDCHÁDZAJÚCI POSTUP

| (1) | Nariadením (ES) č. 1676/2001 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clá na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom inter alia v Indii. Opatrenia nadobudli formu cla ad valorem v rozsahu od 0 % do 62,6 % na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením (ES) č. 1676/2001 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clá na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom inter alia v Indii. Opatrenia nadobudli formu cla ad valorem v rozsahu od 0 % do 62,6 % na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii.

| (2) | Rozhodnutím 2001/645/ES (3) Komisia prijala 22. augusta 2001 záväzky ponúknuté piatimi indickými výrobcami: Ester Industries Limited („Ester“), Flex Industries Limited („Flex“), Garware Polyester Limited („Garware“), MTZ Polyfilms Limited („MTZ“) a Polyplex Corporation Limited („Polyplex“). |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím 2001/645/ES (3) Komisia prijala 22. augusta 2001 záväzky ponúknuté piatimi indickými výrobcami: Ester Industries Limited („Ester“), Flex Industries Limited („Flex“), Garware Polyester Limited („Garware“), MTZ Polyfilms Limited („MTZ“) a Polyplex Corporation Limited („Polyplex“).

| (3) | Komisia začala 22. novembra 2003 (4) čiastočné predbežné preskúmanie nariadenia (ES) č. 1676/2001 obmedzené na formu konečných antidumpingových opatrení. Toto prešetrovanie sa ukončilo nariadením Rady (ES) č. 365/2006 (5), ktorým sa zmenilo a doplnilo nariadenie (ES) č. 1676/2001. |
| --- | --- |

(3)

Komisia začala 22. novembra 2003 (4) čiastočné predbežné preskúmanie nariadenia (ES) č. 1676/2001 obmedzené na formu konečných antidumpingových opatrení. Toto prešetrovanie sa ukončilo nariadením Rady (ES) č. 365/2006 (5), ktorým sa zmenilo a doplnilo nariadenie (ES) č. 1676/2001.

B.   ODVOLANIE PRIJATIA ZÁVÄZKU

| (4) | Ako sa stanovuje v odôvodneniach 22 až 25 nariadenia (ES) č. 365/2006 a po porade so všetkými príslušnými stranami, záväzky vo svojej súčasnej forme nepostačujú na zabránenie poškodzujúcemu dumpingu, keďže predstavujú značné ťažkosti pri monitorovaní a presadzovaní právnych predpisov a tiež neprijateľné riziká. Na základe uvedeného a taktiež v súlade s príslušnými ustanoveniami dotknutých záväzkov, ktorými sa Komisia oprávňuje na jednostranné odvolanie prijatia záväzkov, sa Komisia rozhodla odvolať prijatie záväzkov. |
| --- | --- |

(4)

Ako sa stanovuje v odôvodneniach 22 až 25 nariadenia (ES) č. 365/2006 a po porade so všetkými príslušnými stranami, záväzky vo svojej súčasnej forme nepostačujú na zabránenie poškodzujúcemu dumpingu, keďže predstavujú značné ťažkosti pri monitorovaní a presadzovaní právnych predpisov a tiež neprijateľné riziká. Na základe uvedeného a taktiež v súlade s príslušnými ustanoveniami dotknutých záväzkov, ktorými sa Komisia oprávňuje na jednostranné odvolanie prijatia záväzkov, sa Komisia rozhodla odvolať prijatie záväzkov.

| (5) | Komisia oznámila indickým orgánom a indickým vyvážajúcim výrobcom, ktorých sa nariadenie (ES) č. 365/2006 týka, že navrhla prijatie súčasných záväzkov odvolať. Zainteresované strany dostali možnosť predložiť pripomienky. |
| --- | --- |

(5)

Komisia oznámila indickým orgánom a indickým vyvážajúcim výrobcom, ktorých sa nariadenie (ES) č. 365/2006 týka, že navrhla prijatie súčasných záväzkov odvolať. Zainteresované strany dostali možnosť predložiť pripomienky.

| (6) | Tieto pripomienky sú uvedené v odôvodneniach 27 až 31 nariadenia (ES) č. 365/2006. |
| --- | --- |

(6)

Tieto pripomienky sú uvedené v odôvodneniach 27 až 31 nariadenia (ES) č. 365/2006.

C.   ZRUŠENIE ROZHODNUTIA 2001/645/ES

| (7) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti rozhodnutie 2001/645/ES, ktorým sa prijímajú záväzky spoločností Ester Industries Limited („Ester“), Flex Industries Limited („Flex“), Garware Polyester Limited („Garware“), MTZ Polyfilms Limited („MTZ“) a Polyplex Corporation Limited („Polyplex“), by sa malo zrušiť. |
| --- | --- |

(7)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti rozhodnutie 2001/645/ES, ktorým sa prijímajú záväzky spoločností Ester Industries Limited („Ester“), Flex Industries Limited („Flex“), Garware Polyester Limited („Garware“), MTZ Polyfilms Limited („MTZ“) a Polyplex Corporation Limited („Polyplex“), by sa malo zrušiť.

| (8) | V súlade s týmto rozhodnutím, nariadením (ES) č. 366/2006 (6) uložila Rada konečné antidumpingové clá na dovoz polyetylénterefthalátového („PET“) filmu s pôvodom v Indii do Spoločenstva, |
| --- | --- |

(8)

V súlade s týmto rozhodnutím, nariadením (ES) č. 366/2006 (6) uložila Rada konečné antidumpingové clá na dovoz polyetylénterefthalátového („PET“) filmu s pôvodom v Indii do Spoločenstva,

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

Rozhodnutie 2001/645/ES sa týmto zrušuje.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 13. februára 2006.

Za Komisiu

Peter MANDELSON

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2117/2005 (Ú. v. EÚ L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Ú. v. ES L 227, 23.8.2001, s. 1.

2

(3)  Ú. v. ES L 227, 23.8.2001, s. 56.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 281, 22.11.2003, s. 4.

4

(5)  Pozri stranu č. 1 tohto úradného vestníka.

5

(6)  Pozri stranu č. 6 tohto úradného vestníka.

6

---

Korigendá

| 8.3.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 68/39

---

DODATOK

k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2005/84/ES zo 14. decembra 2005, ktorou sa po dvadsiaty druhýkrát mení a dopĺňa smernica Rady 76/769/EHS o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na obmedzenia uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov (ftaláty v hračkách a výrobkoch určených na starostlivosť o dieťa)

(Úradný vestník Európskej únie L 344 z 27. decembra 2005)

Pridávajú sa tieto vyhlásenia:

1.   Vyhlásenie Komisie o usmerňujúcom dokumente

Hneď ako sa prijme smernica o obmedzeniach uvádzania na trh a používania ftalátov v hračkách a výrobkoch určených na starostlivosť o dieťa (22. zmena a doplnenie smernice Rady 76/769/EHS o obmedzeniach uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných prípravkov), Komisia po porade s expertmi členských štátov, ktorí sú zodpovední za uplatňovanie smernice 76/769/EHS, a so zainteresovanými stranami pripraví usmerňujúci dokument s cieľom uľahčiť vykonávanie tejto smernice. Tento dokument sa bude zaoberať najmä ustanoveniami o obmedzení niektorých látok v hračkách a výrobkoch určených na starostlivosť o dieťa, pokiaľ sa týkajú podmienky, že „ich možno vkladať do úst“, ako je uvedené v prílohe tejto smernice.

V rámci tejto práce sa budú skúmať aspekty týkajúce sa dostupného zmäkčovaného materiálu a hračiek do ruky.

2.   Vyhlásenie o vonných látkach

Komisia potvrdzuje svoj úmysel riešiť otázku vonných látok v hračkách v rámci revízie smernice Rady 88/378/EHS o bezpečnosti hračiek. Výhodou tohto postupu bude, že sa presne určí, čo by sa malo považovať za vonnú látku, zvážia sa primerané opatrenia na riešenie zistených rizík a zabezpečí sa súlad s ostatnými legislatívnymi ustanoveniami uvedenej smernice.

---