# Uradni list L 55/25.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 55 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4925. februar 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 55

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4925. februar 2006

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 337/2006 z dne 24. februarja 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št 338/2006 z dne 24. februarja 2006 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 339/2006 z dne 24. februarja 2006 o spremembi Priloge XI k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 v zvezi s predpisi za uvoz živega goveda in proizvodov iz goveda, ovc in koz (
  1
  ) | 5 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 340/2006 z dne 24. februarja 2006 o določitvi pomoči iz Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 za zasebno skladiščenje masla in smetane ter o odstopanju od Uredbe (ES) št. 2771/1999 | 7 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 341/2006 z dne 24. februarja 2006 o sprejetju specifikacij priložnostnega modula za leto 2007 na področju nesreč pri delu in z delom povezanih zdravstvenih težav, kot predvideva Uredba Sveta (ES) št. 577/98, in o spremembi Uredbe (ES) št. 384/2005 (
  1
  ) | 9 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 342/2006 z dne 24. februarja 2006 o začetku pregleda Uredbe Sveta (ES) št. 428/2005 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra s poreklom med drugim iz Ljudske republike Kitajske (pregled za novega izvoznika), odpravi dajatev na uvoz od enega izvoznika iz te države in uvedbi prijave takšnega uvoza | 14 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 343/2006 z dne 24. februarja 2006 o odkupu masla v nekaterih državah članicah za obdobje od 1. marca do 31. avgusta 2006 | 17 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 344/2006 z dne 24. februarja 2006 o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1011/2005, za tržno leto 2005/2006 | 18 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 337/2006 z dne 24. februarja 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št 338/2006 z dne 24. februarja 2006 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 339/2006 z dne 24. februarja 2006 o spremembi Priloge XI k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 v zvezi s predpisi za uvoz živega goveda in proizvodov iz goveda, ovc in koz (
  1
  )

1

5

*

Uredba Komisije (ES) št. 340/2006 z dne 24. februarja 2006 o določitvi pomoči iz Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 za zasebno skladiščenje masla in smetane ter o odstopanju od Uredbe (ES) št. 2771/1999

7

*

Uredba Komisije (ES) št. 341/2006 z dne 24. februarja 2006 o sprejetju specifikacij priložnostnega modula za leto 2007 na področju nesreč pri delu in z delom povezanih zdravstvenih težav, kot predvideva Uredba Sveta (ES) št. 577/98, in o spremembi Uredbe (ES) št. 384/2005 (
  1
  )

1

9

*

Uredba Komisije (ES) št. 342/2006 z dne 24. februarja 2006 o začetku pregleda Uredbe Sveta (ES) št. 428/2005 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra s poreklom med drugim iz Ljudske republike Kitajske (pregled za novega izvoznika), odpravi dajatev na uvoz od enega izvoznika iz te države in uvedbi prijave takšnega uvoza

14

Uredba Komisije (ES) št. 343/2006 z dne 24. februarja 2006 o odkupu masla v nekaterih državah članicah za obdobje od 1. marca do 31. avgusta 2006

17

Uredba Komisije (ES) št. 344/2006 z dne 24. februarja 2006 o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1011/2005, za tržno leto 2005/2006

18

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | Sklep Sveta z dne 20. februarja 2006 o strateških smernicah Skupnosti za razvoj podeželja (programsko obdobje 2007–2013) | 20 |
| | * | Sklep Sveta z dne 20. februarja 2006 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz Partnerstva za pristop s Hrvaško in razveljavitvi Sklepa 2004/648/ES | 30 |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. februarja 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih za nekatere plodojede netopirje, pse in mačke s poreklom iz Malezije (polotok) in Avstralije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 417)

   (
  1
  ) | 44 |
| | * | Odločba Komisije z dne 24. februarja 2006 o uvedbi preventivnega cepljenja proti visoko patogeni aviarni influenci H5N1 in s tem povezanih določb o premikih na Nizozemskem
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 630) | 47 |
| | * | Odločba Komisije z dne 24. februarja 2006 o uvedbi preventivnega cepljenja proti visoko patogeni aviarni influenci H5N1 in s tem povezanih določb o premikih v Franciji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 632) | 51 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

Sklep Sveta z dne 20. februarja 2006 o strateških smernicah Skupnosti za razvoj podeželja (programsko obdobje 2007–2013)

20

*

Sklep Sveta z dne 20. februarja 2006 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz Partnerstva za pristop s Hrvaško in razveljavitvi Sklepa 2004/648/ES

30

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 21. februarja 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih za nekatere plodojede netopirje, pse in mačke s poreklom iz Malezije (polotok) in Avstralije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 417)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 417)

1

44

*

Odločba Komisije z dne 24. februarja 2006 o uvedbi preventivnega cepljenja proti visoko patogeni aviarni influenci H5N1 in s tem povezanih določb o premikih na Nizozemskem
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 630)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 630)

47

*

Odločba Komisije z dne 24. februarja 2006 o uvedbi preventivnega cepljenja proti visoko patogeni aviarni influenci H5N1 in s tem povezanih določb o premikih v Franciji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 632)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 632)

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 55/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 55/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 337/2006

z dne 24. februarja 2006

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 25. februarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 24. februarja 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 77,8 |
| 204 | 41,4 |
| 212 | 112,1 |
| 999 | 77,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 114,8 |
| 204 | 90,1 |
| 628 | 131,0 |
| 999 | 112,0 |
| 0709 10 00 | 220 | 60,4 |
| 999 | 60,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 131,0 |
| 204 | 50,0 |
| 999 | 90,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 47,8 |
| 204 | 50,6 |
| 212 | 46,1 |
| 220 | 50,6 |
| 624 | 61,5 |
| 999 | 51,3 |
| 0805 20 10 | 204 | 99,4 |
| 999 | 99,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 56,0 |
| 204 | 128,5 |
| 220 | 48,0 |
| 464 | 141,8 |
| 624 | 80,1 |
| 662 | 54,4 |
| 999 | 84,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 76,5 |
| 220 | 39,9 |
| 999 | 58,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 95,3 |
| 400 | 133,2 |
| 404 | 100,9 |
| 528 | 87,4 |
| 720 | 78,6 |
| 999 | 99,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 105,2 |
| 220 | 60,6 |
| 388 | 92,8 |
| 400 | 94,8 |
| 512 | 68,8 |
| 528 | 71,9 |
| 720 | 45,7 |
| 999 | 77,1 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

77,8

204

41,4

212

112,1

999

77,1

0707 00 05

052

114,8

204

90,1

628

131,0

999

112,0

0709 10 00

220

60,4

999

60,4

0709 90 70

052

131,0

204

50,0

999

90,5

0805 10 20

052

47,8

204

50,6

212

46,1

220

50,6

624

61,5

999

51,3

0805 20 10

204

99,4

999

99,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

56,0

204

128,5

220

48,0

464

141,8

624

80,1

662

54,4

999

84,8

0805 50 10

052

76,5

220

39,9

999

58,2

0808 10 80

388

95,3

400

133,2

404

100,9

528

87,4

720

78,6

999

99,1

0808 20 50

052

105,2

220

60,6

388

92,8

400

94,8

512

68,8

528

71,9

720

45,7

999

77,1

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 55/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 55/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št 338/2006

z dne 24. februarja 2006

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87, z dne 23. julija 1987, o tarifni in statistični nomenklaturi ter o skupni carinski tarifi (1), zlasti člena 9(1)(a) te uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga, navedenega v prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga, navedenega v prilogi k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | V skladu s splošnimi pravili je treba blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz priloge, uvrstiti pod oznake KN, navedene v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s splošnimi pravili je treba blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz priloge, uvrstiti pod oznake KN, navedene v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3.

| (4) | Ob upoštevanju ukrepov, ki v Skupnosti veljajo v zvezi s sistemi dvojne kontrole, in ob upoštevanju predhodnega in naknadnega nadzora Skupnosti za tekstilne izdelke pri uvozu v Skupnost je primerno določiti, da se v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92, z dne 12. oktobra 1992, o uvedbi Carinskega zakonika Skupnosti (2) lahko imetnik sklicuje na zavezujočo tarifno informacijo, ki jo izdajo carinski organi držav članic o uvrstitvi blaga v kombinirano nomenklaturo in ki ni v skladu s to uredbo, še v obdobju 60 dni. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju ukrepov, ki v Skupnosti veljajo v zvezi s sistemi dvojne kontrole, in ob upoštevanju predhodnega in naknadnega nadzora Skupnosti za tekstilne izdelke pri uvozu v Skupnost je primerno določiti, da se v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92, z dne 12. oktobra 1992, o uvedbi Carinskega zakonika Skupnosti (2) lahko imetnik sklicuje na zavezujočo tarifno informacijo, ki jo izdajo carinski organi držav članic o uvrstitvi blaga v kombinirano nomenklaturo in ki ni v skladu s to uredbo, še v obdobju 60 dni.

| (5) | Odbor za carinski zakonik ni dal mnenja v okviru roka, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(5)

Odbor za carinski zakonik ni dal mnenja v okviru roka, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz priloge, se uvršča v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 te preglednice.

Člen 2

Ob upoštevanju ukrepov, ki v Skupnosti veljajo glede sistemov dvojne kontrole, in ob upoštevanju predhodnega in naknadnega nadzora Skupnosti za tekstilne izdelke pri uvozu v Skupnost se je v skladu s členom 12(6) uredbe (EGS) št. 2913/92 mogoče sklicevati na zavezujočo tarifno informacijo, ki jo izdajo carinski organi držav članic in ki ni v skladu s to uredbo, še v obdobju 60 dni.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2006

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2175/2005 (UL L 347, 30.12.2005, str. 9).

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 648/2005 (UL L 117, 4.5.2005, str. 13).

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Gotov tekstilni izdelek iz tkanega materiala (100 % bombaž), nebeljen, pravokotne oblike, velikosti približno 180 × 90 cm, zarobljen po širini in s krajniki po dolžini.
  (posteljno perilo)
  (Glej fotografijo št. 638) (1) | 6302 31 00 | Uvrstitev opredeljujejo določbe splošnih pravil 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opomba 7(c) k oddelku XI, opomba 1 k 63. poglavju in besedilo k oznakam KN 6302 in 6302 31 00.
  Izdelek je „gotov“ v smislu opombe 7(c) k oddelku XI, ker sta dva njegova roba zarobljena.
  Glede na značilnosti, primernost za pranje, mere in material, iz katerega je narejen, ima ta izdelek značilnosti posteljnega perila, ker ščiti žimnico pred običajno obrabo, če je nameščen po širini. Zato se šteje, da je izdelek posteljno perilo v smislu oznake KN 6302 31 00.
  Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 6302, prvi odstavek in (1). |

Opis blaga

Uvrstitev (oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Gotov tekstilni izdelek iz tkanega materiala (100 % bombaž), nebeljen, pravokotne oblike, velikosti približno 180 × 90 cm, zarobljen po širini in s krajniki po dolžini.

(posteljno perilo)

(Glej fotografijo št. 638) (1)

6302 31 00

Uvrstitev opredeljujejo določbe splošnih pravil 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opomba 7(c) k oddelku XI, opomba 1 k 63. poglavju in besedilo k oznakam KN 6302 in 6302 31 00.

Izdelek je „gotov“ v smislu opombe 7(c) k oddelku XI, ker sta dva njegova roba zarobljena.

Glede na značilnosti, primernost za pranje, mere in material, iz katerega je narejen, ima ta izdelek značilnosti posteljnega perila, ker ščiti žimnico pred običajno obrabo, če je nameščen po širini. Zato se šteje, da je izdelek posteljno perilo v smislu oznake KN 6302 31 00.

Glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 6302, prvi odstavek in (1).

Image

---

(1)  Fotografija je zgolj informativna.

---

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 55/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 55/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 339/2006

z dne 24. februarja 2006

o spremembi Priloge XI k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 v zvezi s predpisi za uvoz živega goveda in proizvodov iz goveda, ovc in koz

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (1), in zlasti prvega odstavka člena 23 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Znanstveni pripravljalni odbor (ZPO) je v svojih mnenjih iz leta 2001 o geografski nevarnosti za govejo spongiformno encefalopatijo (BSE) v Braziliji, Čilu, Salvadorju, Nikaragvi, Bocvani, Namibiji in Svaziju ugotovil, da je pojav BSE pri domorodnem govedu v navedenih državah zelo malo verjeten. Zaradi tega so bile vključene v seznam držav, oproščenih nekaterih trgovinskih pogojev, ki so povezani s TSE in se uporabljajo za živo govedo ter proizvode iz goveda, ovc in koz. |
| --- | --- |

(1)

Znanstveni pripravljalni odbor (ZPO) je v svojih mnenjih iz leta 2001 o geografski nevarnosti za govejo spongiformno encefalopatijo (BSE) v Braziliji, Čilu, Salvadorju, Nikaragvi, Bocvani, Namibiji in Svaziju ugotovil, da je pojav BSE pri domorodnem govedu v navedenih državah zelo malo verjeten. Zaradi tega so bile vključene v seznam držav, oproščenih nekaterih trgovinskih pogojev, ki so povezani s TSE in se uporabljajo za živo govedo ter proizvode iz goveda, ovc in koz.

| (2) | Evropska agencija za varnost hrane je v svojih posodobljenih mnenjih, sprejetih februarja 2005 in avgusta 2005, o geografski nevarnosti za BSE v nekaterih tretjih državah ugotovila, da pojav BSE pri domorodnem govedu v Braziliji, Čilu, Salvadorju, Nikaragvi, Bocvani, Namibiji in Svaziju ni zelo verjeten. Zaradi tega navedene države ne smejo biti več oproščene trgovinskih pogojev, ki so povezani s TSE in se uporabljajo za živo govedo ter proizvode iz goveda, ovc in koz. |
| --- | --- |

(2)

Evropska agencija za varnost hrane je v svojih posodobljenih mnenjih, sprejetih februarja 2005 in avgusta 2005, o geografski nevarnosti za BSE v nekaterih tretjih državah ugotovila, da pojav BSE pri domorodnem govedu v Braziliji, Čilu, Salvadorju, Nikaragvi, Bocvani, Namibiji in Svaziju ni zelo verjeten. Zaradi tega navedene države ne smejo biti več oproščene trgovinskih pogojev, ki so povezani s TSE in se uporabljajo za živo govedo ter proizvode iz goveda, ovc in koz.

| (3) | Uredbo (ES) št. 999/2001 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 999/2001 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga XI k Uredbi (ES) št. 999/2001 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2006

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 147, 31.5.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1974/2005 (UL L 317, 3.12.2005, str. 4).

1

---

PRILOGA

Priloga XI k Uredbi (ES) št. 999/2001 se spremeni:

| (a) | V drugem pododstavku točke 15(b) dela A se seznam držav zamenja z naslednjim:






  „— | Argentina |
| --- | --- | --- |

(a)

V drugem pododstavku točke 15(b) dela A se seznam držav zamenja z naslednjim:

„—

Argentina

| — | Avstralija |
| --- | --- |

—

Avstralija

| — | Islandija |
| --- | --- |

—

Islandija

| — | Nova Kaledonija |
| --- | --- |

—

Nova Kaledonija

| — | Nova Zelandija |
| --- | --- |

—

Nova Zelandija

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Paragvaj |
| --- | --- |

—

Paragvaj

| — | Singapur |
| --- | --- |

—

Singapur

| — | Urugvaj |
| --- | --- |

—

Urugvaj

| — | Vanuatu.“ |
| --- | --- |

—

Vanuatu.“

| (b) | V delu D se točka 3 zamenja z naslednjim besedilom:






  „3. | Točka 2 se ne uporablja za uvoz goveda, ki je bilo od skotitve dalje neprekinjeno vzrejeno v naslednjih državah:






  — | Argentina |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

V delu D se točka 3 zamenja z naslednjim besedilom:

„3.

Točka 2 se ne uporablja za uvoz goveda, ki je bilo od skotitve dalje neprekinjeno vzrejeno v naslednjih državah:

—

Argentina

| — | Avstralija |
| --- | --- |

—

Avstralija

| — | Islandija |
| --- | --- |

—

Islandija

| — | Nova Kaledonija |
| --- | --- |

—

Nova Kaledonija

| — | Nova Zelandija |
| --- | --- |

—

Nova Zelandija

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Paragvaj |
| --- | --- |

—

Paragvaj

| — | Singapur |
| --- | --- |

—

Singapur

| — | Urugvaj |
| --- | --- |

—

Urugvaj

| — | Vanuatu.“ |
| --- | --- |

—

Vanuatu.“

---

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 55/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 55/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 340/2006

z dne 24. februarja 2006

o določitvi pomoči iz Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 za zasebno skladiščenje masla in smetane ter o odstopanju od Uredbe (ES) št. 2771/1999

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne proizvode (1), in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 34(2) Uredbe Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencij na trgu masla in smetane (2) določa, da je treba znesek pomoči za zasebno skladiščenje iz člena 6(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določiti vsako leto. |
| --- | --- |

(1)

Člen 34(2) Uredbe Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencij na trgu masla in smetane (2) določa, da je treba znesek pomoči za zasebno skladiščenje iz člena 6(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določiti vsako leto.

| (2) | Tretji pododstavek člena 6(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 podrobneje opredeljuje, da se pomoč določi glede na stroške skladiščenja in verjetna gibanja cen za sveže maslo in maslo iz zalog. |
| --- | --- |

(2)

Tretji pododstavek člena 6(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 podrobneje opredeljuje, da se pomoč določi glede na stroške skladiščenja in verjetna gibanja cen za sveže maslo in maslo iz zalog.

| (3) | V zvezi s stroški skladiščenja, predvsem stroški uskladiščenja in izskladiščenja zadevnih proizvodov, je treba upoštevati dnevne stroške za hladilnice in finančne stroške skladiščenja. |
| --- | --- |

(3)

V zvezi s stroški skladiščenja, predvsem stroški uskladiščenja in izskladiščenja zadevnih proizvodov, je treba upoštevati dnevne stroške za hladilnice in finančne stroške skladiščenja.

| (4) | V zvezi z verjetnim gibanjem cen je treba upoštevati znižanja intervencijskih cen masla, predvidena v členu 4(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999, in znižanja, ki se posledično pričakujejo za tržne cene za sveže maslo in maslo iz zalog, višjo pomoč pa je treba dodeliti za zahtevke za sklenitev pogodb, prejete pred 1. julijem 2006. |
| --- | --- |

(4)

V zvezi z verjetnim gibanjem cen je treba upoštevati znižanja intervencijskih cen masla, predvidena v členu 4(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999, in znižanja, ki se posledično pričakujejo za tržne cene za sveže maslo in maslo iz zalog, višjo pomoč pa je treba dodeliti za zahtevke za sklenitev pogodb, prejete pred 1. julijem 2006.

| (5) | Da ne bi prišlo do prevelikega števila zahtevkov za zasebno skladiščenje pred tem datumom, je treba za obdobje, ki se konča 1. julija 2006, uvesti okvirno količino in komunikacijske mehanizme, ki omogočajo Komisiji, da ugotovi, kdaj je dosežena ta količina. Pri določitvi te okvirne količine je treba upoštevati količine, zajete v pogodbah o skladiščenju v zadnjih letih. |
| --- | --- |

(5)

Da ne bi prišlo do prevelikega števila zahtevkov za zasebno skladiščenje pred tem datumom, je treba za obdobje, ki se konča 1. julija 2006, uvesti okvirno količino in komunikacijske mehanizme, ki omogočajo Komisiji, da ugotovi, kdaj je dosežena ta količina. Pri določitvi te okvirne količine je treba upoštevati količine, zajete v pogodbah o skladiščenju v zadnjih letih.

| (6) | Člen 29(1) Uredbe (ES) št. 2771/1999 določa, da se mora uskladiščenje opraviti med 15. marcem in 15. avgustom. Sedanje stanje na trgu masla upravičuje pomik začetka skladiščenja za maslo in smetano v letu 2006 na 1. marec. Zato je treba uvesti odstopanje od tega člena. |
| --- | --- |

(6)

Člen 29(1) Uredbe (ES) št. 2771/1999 določa, da se mora uskladiščenje opraviti med 15. marcem in 15. avgustom. Sedanje stanje na trgu masla upravičuje pomik začetka skladiščenja za maslo in smetano v letu 2006 na 1. marec. Zato je treba uvesti odstopanje od tega člena.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Pomoč iz člena 6(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 se izračuna na tono masla ali ekvivalenta masla za pogodbe, sklenjene v 2006, na podlagi naslednjih elementov:

| (a) | za vse pogodbe:






  — | 17,64 EUR za fiksne stroške skladiščenja, |
| --- | --- | --- |

(a)

za vse pogodbe:

—

17,64 EUR za fiksne stroške skladiščenja,

| — | 0,31 EUR za stroške hladilnic za vsak dan pogodbenega skladiščenja, |
| --- | --- |

—

0,31 EUR za stroške hladilnic za vsak dan pogodbenega skladiščenja,

| — | znesek na dan pogodbenega skladiščenja, izračunan na podlagi 90 % intervencijske cene za maslo v veljavi na dan, ko se začne pogodbeno skladiščenje, in na podlagi letne obrestne mere 2,50 %; |
| --- | --- |

—

znesek na dan pogodbenega skladiščenja, izračunan na podlagi 90 % intervencijske cene za maslo v veljavi na dan, ko se začne pogodbeno skladiščenje, in na podlagi letne obrestne mere 2,50 %;

ter

| (b) | 103,20 EUR za pogodbe, sklenjene na podlagi zahtevkov, ki jih je prejela intervencijska agencija pred 1. julijem 2006. |
| --- | --- |

(b)

103,20 EUR za pogodbe, sklenjene na podlagi zahtevkov, ki jih je prejela intervencijska agencija pred 1. julijem 2006.

2.   Intervencijska agencija zabeleži datum prejema zahtevkov za sklenitev pogodbe, kakor je navedeno v členu 30(1) Uredbe (ES) št. 2771/1999, kakor tudi ustrezne količine in datume proizvodnje ter kraj, kjer se maslo skladišči.

3.   Države članice vsak torek najpozneje do 12. ure (bruseljski čas) obvestijo Komisijo o količinah, zajetih v prejšnjem tednu v takih zahtevkih.

4.   Ko Komisija sporoči državam članicam, da je bila z zahtevki dosežena količina 80 000 ton, države članice obvestijo Komisijo vsak dan pred 12. uro (bruseljski čas) o količinah, zajetih v zahtevkih prejšnjega dne.

5.   Komisija bo opustila uporabo odstavka 1(b) in 4, ko bo ugotovila, da je z zahtevki iz odstavka 1(b) dosežena količina 110 000 ton.

Člen 2

Z odstopanjem od člena 29(1) Uredbe (ES) št. 2771/1999 se uskladiščenje leta 2006 lahko začne 1. marca.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 333, 24.12.1999, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2107/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 20).

2

---

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 55/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 55/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 341/2006

z dne 24. februarja 2006

o sprejetju specifikacij priložnostnega modula za leto 2007 na področju nesreč pri delu in z delom povezanih zdravstvenih težav, kot predvideva Uredba Sveta (ES) št. 577/98, in o spremembi Uredbe (ES) št. 384/2005

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 577/98 z dne 9. marca 1998 o organizaciji vzorčne raziskave delovne sile v Skupnosti (1), in zlasti člena 4(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 384/2005 z dne 7. marca 2005 o sprejetju programa priložnostnih modulov, ki zajemajo leta 2007 do 2009, za vzorčno raziskavo delovne sile, predvideno z Uredbo Sveta (ES) št. 577/98 (2), vključuje priložnostni modul o nesrečah pri delu in z delom povezanih zdravstvenih težav. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 384/2005 z dne 7. marca 2005 o sprejetju programa priložnostnih modulov, ki zajemajo leta 2007 do 2009, za vzorčno raziskavo delovne sile, predvideno z Uredbo Sveta (ES) št. 577/98 (2), vključuje priložnostni modul o nesrečah pri delu in z delom povezanih zdravstvenih težav.

| (2) | Resolucija Sveta št. 2002/C 161/01 z dne 3. junija 2002 o novi strategiji Skupnosti o zdravju in varnosti pri delu za obdobje 2002–2006 (3) poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo svoje delo za uskladitev statističnih podatkov o nesrečah pri delu in poklicnih boleznih, tako da bodo lahko na voljo primerljivi podatki, na podlagi katerih bo mogoče objektivno oceniti vpliv in učinkovitost ukrepov, sprejetih v okviru nove strategije Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Resolucija Sveta št. 2002/C 161/01 z dne 3. junija 2002 o novi strategiji Skupnosti o zdravju in varnosti pri delu za obdobje 2002–2006 (3) poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo svoje delo za uskladitev statističnih podatkov o nesrečah pri delu in poklicnih boleznih, tako da bodo lahko na voljo primerljivi podatki, na podlagi katerih bo mogoče objektivno oceniti vpliv in učinkovitost ukrepov, sprejetih v okviru nove strategije Skupnosti.

| (3) | Direktiva Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju zdravja in varnosti delavcev pri delu (4) določa, da morajo delodajalci voditi seznam nesreč pri delu, zaradi katerih je bil delavec nesposoben za delo več kot tri delovne dni, in morajo za odgovorne organe in v skladu z nacionalnimi zakoni in/ali prakso sestavljati poročila o poškodbah pri delu, ki so jih utrpeli njihovi delavci. V svojem Priporočilu 2003/670/ES z dne 19. septembra 2003 o evropskem seznamu poklicnih bolezni (5) je Komisija priporočila državam članicam, naj poročajo o vseh primerih poklicnih bolezni in naknadno pripravljajo statistične podatke o poklicnih boleznih, ki bodo v skladu s prizadevanji za uskladitev evropskih statističnih podatkov o poklicnih boleznih in z evropskim seznamom poklicnih bolezni. Sporočilo Komisije z dne 11. marca 2002 o novi strategiji Skupnosti o zdravju in varnosti pri delu za obdobje 2002–2006 (6) poudarja, da bi morali statistični podatki poleg priznanih nesreč pri delu in poklicnih bolezni, vzrokov in posledic teh nesreč in bolezni zajemati tudi merljive elemente, ki zadevajo dejavnike delovnega okolja, ki lahko težave povzročijo. Statistični podatki bi morali biti na voljo tudi za pogoste pojave, kot so težave povezane s stresom ali obolenji mišično-skeletnega ustroja. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju zdravja in varnosti delavcev pri delu (4) določa, da morajo delodajalci voditi seznam nesreč pri delu, zaradi katerih je bil delavec nesposoben za delo več kot tri delovne dni, in morajo za odgovorne organe in v skladu z nacionalnimi zakoni in/ali prakso sestavljati poročila o poškodbah pri delu, ki so jih utrpeli njihovi delavci. V svojem Priporočilu 2003/670/ES z dne 19. septembra 2003 o evropskem seznamu poklicnih bolezni (5) je Komisija priporočila državam članicam, naj poročajo o vseh primerih poklicnih bolezni in naknadno pripravljajo statistične podatke o poklicnih boleznih, ki bodo v skladu s prizadevanji za uskladitev evropskih statističnih podatkov o poklicnih boleznih in z evropskim seznamom poklicnih bolezni. Sporočilo Komisije z dne 11. marca 2002 o novi strategiji Skupnosti o zdravju in varnosti pri delu za obdobje 2002–2006 (6) poudarja, da bi morali statistični podatki poleg priznanih nesreč pri delu in poklicnih bolezni, vzrokov in posledic teh nesreč in bolezni zajemati tudi merljive elemente, ki zadevajo dejavnike delovnega okolja, ki lahko težave povzročijo. Statistični podatki bi morali biti na voljo tudi za pogoste pojave, kot so težave povezane s stresom ali obolenji mišično-skeletnega ustroja.

| (4) | Prav tako je treba posodobiti specifikacije vzorca iz oddelka 1 Priloge k Uredbi (ES) št. 384/2005, da se na podlagi vzorca, ki je na voljo za analizo v priložnostnem modulu, zagotovi čim več podatkov. |
| --- | --- |

(4)

Prav tako je treba posodobiti specifikacije vzorca iz oddelka 1 Priloge k Uredbi (ES) št. 384/2005, da se na podlagi vzorca, ki je na voljo za analizo v priložnostnem modulu, zagotovi čim več podatkov.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Podroben seznam podatkov, ki bodo do leta 2007 zbrani v okviru priložnostnega modula o nesrečah pri delu in z delom povezanimi zdravstvenimi težavami, ki ga je treba vključiti v oddelek 1 Priloge k Uredbi (ES) št. 384/2005, se določi v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

V oddelku 1 Priloge k Uredbi (ES) št. 384/2005 se točka „Vzorec“ nadomesti z naslednjim:

„Vzorec: ciljno starostno skupino za vzorec za ta modul sestavljajo osebe, stare 15 let ali starejše.“

Člen 3

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2006

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 77, 14.3.1998, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2257/2003 (UL L 336, 23.12.2003, str. 6).

1

(2)  UL L 61, 8.3.2005, str. 23.

2

(3)  UL C 161, 5.7.2002, str. 1.

3

(4)  UL L 183, 29.6.1989, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

4

(5)  UL L 238, 25.9.2003, str. 28.

5

(6)  COM(2002) 118 konč., 11.3.2002.

6

---

PRILOGA

RAZISKAVA DELOVNE SILE

Specifikacije priložnostnega modula za leto 2007 o nesrečah pri delu in z delom povezanimi zdravstvenimi težavami

| 1. | Zadevne države članice in regije: vse |
| --- | --- |

1.

Zadevne države članice in regije: vse

| 2. | Spremenljivke imajo naslednje šifre:
  Številčenje spremenljivk raziskave delovne sile v stolpcu „Filter“ se nanaša na Uredbo Komisije (ES) št. 430/2005 (1).








  Stolpec | Šifra | Opis | Filter/Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NESREČE PRI DELU, KI SO SE PRIPETILE OSEBAM, ZAPOSLENIM V ZADNJIH 12 MESECIH |
| 209 | | Poškodba(-e) zaradi nesreče, do katere je prišlo na delovnem mestu ali pri delu v zadnjih 12 mesecih (razen bolezni) | (stolpec 24 = 1, 2) ali (stolpec 84 = 1 in stolpec 89/90 se nanašajo na obdobje največ enega leta pred opravljeno anketo) |
| 0 | Jih ni |
| 1 | Ena |
| 2 | Dve ali več |
| 9 | Se ne uporablja (stolpec 24 = 3–9 in (stolpec 84 ≠ 1 ali (stolpec 85/88 in stolpec 89/90 se nanašajo na obdobje, daljše od enega leta pred opravljeno anketo, oziroma ni odgovora))) |
| prazno | Ni odgovora |
| 210 | | Vrsta zadnje nesreče na delovnem mestu ali pri delu | stolpec 209 = 1–2 |
| 1 | Prometna nesreča |
| 2 | Druge nesreče, razen prometnih nesreč |
| 9 | Se ne uporablja (stolpec 209 = 0, 9, prazno) |
| prazno | Ni odgovora |
| 211/212 | | Datum, ko je bila oseba po zadnji nesreči pri delu ponovno sposobna za delo | stolpec 209 = 1–2 |
| 00 | Oseba še vedno ne dela, ker po nesreči še ni popolnoma okrevala, vendar bo kasneje predvidoma zopet nadaljevala z delom |
| 01 | Oseba zaradi nesreče verjetno ne bo več delovno sposobna |
| 02 | Oseba ni izostala z dela oziroma na dan nesreče nadaljuje z delom |
| 03 | Dan po nesreči |
| 04 | Ne prej kot drugi dan, vendar pred petim dnem po nesreči |
| 05 | Ne prej kot peti dan, vendar pred dvema tednoma po nesreči |
| 06 | Ne prej kot dva tedna po nesreči, vendar pred iztekom meseca |
| 07 | Ne prej kot en mesec po nesreči, vendar pred iztekom tretjega meseca |
| 08 | Ne prej kot tri mesece po nesreči, vendar pred iztekom šestega meseca |
| 09 | Ne prej kot šest mesecev po nesreči, vendar pred iztekom devetega meseca |
| 10 | Devet mesecev po nesreči ali kasneje |
| 99 | Se ne uporablja (stolpec 209 = 0, 9 ali prazno) |
| prazno | Ni odgovora |
| 213 | | Zaposlitev, pri kateri je zaradi nesreče pri delu prišlo do poškodbe (za opis uporabite prvo ustrezno šifro) | stolpec 209 = 1–2 |
| 1 | Sedanja glavna zaposlitev (prva zaposlitev) |
| 2 | Sedanja druga zaposlitev |
| 3 | Zadnja zaposlitev (brezposelne osebe) |
| 4 | Zaposlitev pred enim letom |
| 5 | Druge zaposlitve |
| 9 | Se ne uporablja (stolpec 209 = 0, 9 ali prazno) |
| prazno | Ni odgovora |
| Z DELOM POVEZANE ZDRAVSTVENE TEŽAVE V ZADNJIH 12 MESECIH
  (razen poškodb zaradi nesreče) |
| 214 | | Bolezen(-ni), invalidnost ali druga(-e) telesna(-e) ali psihična(-e) težava(-e), razen poškodb zaradi nesreče pri delu, ki so osebo prizadele v zadnjih 12 mesecih (od datuma opravljene ankete) in ki so se (je) pojavila(-e) zaradi opravljanja dela ali se zaradi tega poslabšale | (stolpec 24 = 1, 2 ali stolpec 84 = 1) |
| 0 | Jih ni |
| 1 | Ena |
| 2 | Dve ali več |
| 9 | Se ne uporablja (stolpec 24 = 3–9 in stolpec 84 ≠ 1) |
| prazno | Ni odgovora |
| 215/216 | | Vrste najhujših bolezni, ki so se pojavile zaradi opravljanja dela ali so se zaradi tega poslabšale | stolpec 214 = 1–2 |
| 00 | Obolenja kosti, sklepov ali mišic, ki večinoma prizadenejo vrat, ramena, roke |
| 01 | Obolenja kosti, sklepov ali mišic, ki večinoma prizadenejo kolke, noge in stopala |
| 02 | Obolenja kosti, sklepov ali mišic, zaradi katerih je večinoma prizadet hrbet |
| 03 | Težave z dihanjem ali bolezni pljuč |
| 04 | Kožne bolezni |
| 05 | Težave s sluhom |
| 06 | Stres, depresija ali anksioznost |
| 07 | Glavobol in/ali prenaprezanje oči |
| 08 | Srčne bolezni ali srčni napadi ali druge težave s krvnim obtokom |
| 09 | Nalezljive bolezni (virusi, bakterije ali druge vrste infekcij) |
| 10 | Druge vrste bolezni |
| 99 | Se ne uporablja (stolpec 214 = 0, 9 ali prazno) |
| prazno | Ni odgovora |
| 217 | | Ali najhujša obolenja, ki so posledica opravljanja dela ali zaradi katerega se je obolenje poslabšalo, omejuje sposobnost osebe za opravljanje vsakodnevnih dejavnosti na delu in drugod? | stolpec 214 = 1–2 |
| 0 | Ne |
| 1 | Da, do neke mere |
| 2 | Da, znatno |
| 9 | Se ne uporablja (stolpec 214 = 0, 9 ali prazno) |
| prazno | Ni odgovora |
| 218/219 | | Število dni izostanka z dela v zadnjih 12 mesecih zaradi najhujšega obolenja, ki je nastalo zaradi opravljanja dela ali je obolenje še poslabšalo | stolpec 214 = 1–2 |
| 00 | Oseba v zadnjih 12 mesecih ni delala, vendar zaradi vzrokov, ki niso povezani z opravljanjem dela in niso povzročili niti poslabšali obolenja (npr. običajna upokojitev) |
| 01 | Oseba zaradi tega obolenja verjetno ne bo mogla več delati |
| 02 | Najmanj en dan oziroma oseba sploh ni izostala z dela |
| 03 | Najmanj en dan in manj kot štiri dni |
| 04 | Najmanj štiri dni in manj kot dva tedna |
| 05 | Najmanj dva tedna in manj kot en mesec |
| 06 | Najmanj en mesec in manj kot tri mesece |
| 07 | Najmanj tri mesece in manj kot šest mesecev |
| 08 | Najmanj tri mesece in manj kot devet mesecev |
| 09 | Najmanj devet mesecev |
| 99 | Se ne uporablja (stolpec 214 = 0, 9, prazno) |
| prazno | Ni odgovora |
| 220 | | Zaposlitev, ki je povzročila ali poslabšala najhujše obolenje (za opis uporabite prvo ustrezno šifro) | stolpec 214 = 1–2 in (stolpec 85/88 se nanašata na obdobje največ osmih let pred opravljeno anketo) |
| 1 | Sedanja glavna zaposlitev (prva zaposlitev) |
| 2 | Sedanja druga zaposlitev |
| 3 | Zadnja zaposlitev (brezposelne osebe) |
| 4 | Zaposlitev pred enim letom |
| 5 | Druge zaposlitve |
| 9 | Se ne uporablja (stolpec 214 = 0, 9 ali prazno) |
| prazno | Ni odgovora |
| DEJAVNIKI NA DELOVNEM MESTU, KI LAHKO NEGATIVNO VPLIVAJO NA DOBRO PSIHIČNO POČUTJE ALI TELESNO ZDRAVJE |
| 221 | | Ali je oseba na delovnem mestu posebej izpostavljena določenim dejavnikom, ki lahko negativno vplivajo na njeno psihično počutje? | stolpec 24 = 1, 2 |
| 0 | Ne |
| 1 | Da, večinoma nadlegovanju in izsiljevanju |
| 2 | Da, večinoma nasilju ali grožnjam z nasiljem |
| 3 | Da, večinoma pritisku ali prekomernemu delu |
| 9 | Se ne uporablja (stolpec 24 = 3–9) |
| prazno | Ni odgovora |
| 222 | | Ali je oseba na delovnem mestu posebej izpostavljena določenim dejavnikom, ki lahko negativno vplivajo na njeno telesno zdravje? | stolpec 24 = 1, 2 |
| 0 | Ne |
| 1 | Da, večinoma kemikalijam, prahu, hlapom, dimu ali plinom |
| 2 | Da, večinoma hrupu in tresenju |
| 3 | Da, večinoma težavnim telesnim držam, oteženemu gibanju ali ravnanju s težkimi bremeni |
| 4 | Da, večinoma tveganju za nastanek nesreče |
| 9 | Se ne uporablja (stolpec 24 = 3–9) |
| prazno | Ni odgovora |

2.

Spremenljivke imajo naslednje šifre:

Številčenje spremenljivk raziskave delovne sile v stolpcu „Filter“ se nanaša na Uredbo Komisije (ES) št. 430/2005 (1).

Stolpec

Šifra

Opis

Filter/Opombe

NESREČE PRI DELU, KI SO SE PRIPETILE OSEBAM, ZAPOSLENIM V ZADNJIH 12 MESECIH

209

Poškodba(-e) zaradi nesreče, do katere je prišlo na delovnem mestu ali pri delu v zadnjih 12 mesecih (razen bolezni)

(stolpec 24 = 1, 2) ali (stolpec 84 = 1 in stolpec 89/90 se nanašajo na obdobje največ enega leta pred opravljeno anketo)

0

Jih ni

1

Ena

2

Dve ali več

9

Se ne uporablja (stolpec 24 = 3–9 in (stolpec 84 ≠ 1 ali (stolpec 85/88 in stolpec 89/90 se nanašajo na obdobje, daljše od enega leta pred opravljeno anketo, oziroma ni odgovora)))

prazno

Ni odgovora

210

Vrsta zadnje nesreče na delovnem mestu ali pri delu

stolpec 209 = 1–2

1

Prometna nesreča

2

Druge nesreče, razen prometnih nesreč

9

Se ne uporablja (stolpec 209 = 0, 9, prazno)

prazno

Ni odgovora

211/212

Datum, ko je bila oseba po zadnji nesreči pri delu ponovno sposobna za delo

stolpec 209 = 1–2

00

Oseba še vedno ne dela, ker po nesreči še ni popolnoma okrevala, vendar bo kasneje predvidoma zopet nadaljevala z delom

01

Oseba zaradi nesreče verjetno ne bo več delovno sposobna

02

Oseba ni izostala z dela oziroma na dan nesreče nadaljuje z delom

03

Dan po nesreči

04

Ne prej kot drugi dan, vendar pred petim dnem po nesreči

05

Ne prej kot peti dan, vendar pred dvema tednoma po nesreči

06

Ne prej kot dva tedna po nesreči, vendar pred iztekom meseca

07

Ne prej kot en mesec po nesreči, vendar pred iztekom tretjega meseca

08

Ne prej kot tri mesece po nesreči, vendar pred iztekom šestega meseca

09

Ne prej kot šest mesecev po nesreči, vendar pred iztekom devetega meseca

10

Devet mesecev po nesreči ali kasneje

99

Se ne uporablja (stolpec 209 = 0, 9 ali prazno)

prazno

Ni odgovora

213

Zaposlitev, pri kateri je zaradi nesreče pri delu prišlo do poškodbe (za opis uporabite prvo ustrezno šifro)

stolpec 209 = 1–2

1

Sedanja glavna zaposlitev (prva zaposlitev)

2

Sedanja druga zaposlitev

3

Zadnja zaposlitev (brezposelne osebe)

4

Zaposlitev pred enim letom

5

Druge zaposlitve

9

Se ne uporablja (stolpec 209 = 0, 9 ali prazno)

prazno

Ni odgovora

Z DELOM POVEZANE ZDRAVSTVENE TEŽAVE V ZADNJIH 12 MESECIH

(razen poškodb zaradi nesreče)

214

Bolezen(-ni), invalidnost ali druga(-e) telesna(-e) ali psihična(-e) težava(-e), razen poškodb zaradi nesreče pri delu, ki so osebo prizadele v zadnjih 12 mesecih (od datuma opravljene ankete) in ki so se (je) pojavila(-e) zaradi opravljanja dela ali se zaradi tega poslabšale

(stolpec 24 = 1, 2 ali stolpec 84 = 1)

0

Jih ni

1

Ena

2

Dve ali več

9

Se ne uporablja (stolpec 24 = 3–9 in stolpec 84 ≠ 1)

prazno

Ni odgovora

215/216

Vrste najhujših bolezni, ki so se pojavile zaradi opravljanja dela ali so se zaradi tega poslabšale

stolpec 214 = 1–2

00

Obolenja kosti, sklepov ali mišic, ki večinoma prizadenejo vrat, ramena, roke

01

Obolenja kosti, sklepov ali mišic, ki večinoma prizadenejo kolke, noge in stopala

02

Obolenja kosti, sklepov ali mišic, zaradi katerih je večinoma prizadet hrbet

03

Težave z dihanjem ali bolezni pljuč

04

Kožne bolezni

05

Težave s sluhom

06

Stres, depresija ali anksioznost

07

Glavobol in/ali prenaprezanje oči

08

Srčne bolezni ali srčni napadi ali druge težave s krvnim obtokom

09

Nalezljive bolezni (virusi, bakterije ali druge vrste infekcij)

10

Druge vrste bolezni

99

Se ne uporablja (stolpec 214 = 0, 9 ali prazno)

prazno

Ni odgovora

217

Ali najhujša obolenja, ki so posledica opravljanja dela ali zaradi katerega se je obolenje poslabšalo, omejuje sposobnost osebe za opravljanje vsakodnevnih dejavnosti na delu in drugod?

stolpec 214 = 1–2

0

Ne

1

Da, do neke mere

2

Da, znatno

9

Se ne uporablja (stolpec 214 = 0, 9 ali prazno)

prazno

Ni odgovora

218/219

Število dni izostanka z dela v zadnjih 12 mesecih zaradi najhujšega obolenja, ki je nastalo zaradi opravljanja dela ali je obolenje še poslabšalo

stolpec 214 = 1–2

00

Oseba v zadnjih 12 mesecih ni delala, vendar zaradi vzrokov, ki niso povezani z opravljanjem dela in niso povzročili niti poslabšali obolenja (npr. običajna upokojitev)

01

Oseba zaradi tega obolenja verjetno ne bo mogla več delati

02

Najmanj en dan oziroma oseba sploh ni izostala z dela

03

Najmanj en dan in manj kot štiri dni

04

Najmanj štiri dni in manj kot dva tedna

05

Najmanj dva tedna in manj kot en mesec

06

Najmanj en mesec in manj kot tri mesece

07

Najmanj tri mesece in manj kot šest mesecev

08

Najmanj tri mesece in manj kot devet mesecev

09

Najmanj devet mesecev

99

Se ne uporablja (stolpec 214 = 0, 9, prazno)

prazno

Ni odgovora

220

Zaposlitev, ki je povzročila ali poslabšala najhujše obolenje (za opis uporabite prvo ustrezno šifro)

stolpec 214 = 1–2 in (stolpec 85/88 se nanašata na obdobje največ osmih let pred opravljeno anketo)

1

Sedanja glavna zaposlitev (prva zaposlitev)

2

Sedanja druga zaposlitev

3

Zadnja zaposlitev (brezposelne osebe)

4

Zaposlitev pred enim letom

5

Druge zaposlitve

9

Se ne uporablja (stolpec 214 = 0, 9 ali prazno)

prazno

Ni odgovora

DEJAVNIKI NA DELOVNEM MESTU, KI LAHKO NEGATIVNO VPLIVAJO NA DOBRO PSIHIČNO POČUTJE ALI TELESNO ZDRAVJE

221

Ali je oseba na delovnem mestu posebej izpostavljena določenim dejavnikom, ki lahko negativno vplivajo na njeno psihično počutje?

stolpec 24 = 1, 2

0

Ne

1

Da, večinoma nadlegovanju in izsiljevanju

2

Da, večinoma nasilju ali grožnjam z nasiljem

3

Da, večinoma pritisku ali prekomernemu delu

9

Se ne uporablja (stolpec 24 = 3–9)

prazno

Ni odgovora

222

Ali je oseba na delovnem mestu posebej izpostavljena določenim dejavnikom, ki lahko negativno vplivajo na njeno telesno zdravje?

stolpec 24 = 1, 2

0

Ne

1

Da, večinoma kemikalijam, prahu, hlapom, dimu ali plinom

2

Da, večinoma hrupu in tresenju

3

Da, večinoma težavnim telesnim držam, oteženemu gibanju ali ravnanju s težkimi bremeni

4

Da, večinoma tveganju za nastanek nesreče

9

Se ne uporablja (stolpec 24 = 3–9)

prazno

Ni odgovora

---

(1)  UL L 71, 17.3.2005, str. 36.

---

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 55/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 55/14

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 342/2006

z dne 24. februarja 2006

o začetku pregleda Uredbe Sveta (ES) št. 428/2005 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz sintetičnih rezanih vlaken iz poliestra s poreklom med drugim iz Ljudske republike Kitajske („pregled za novega izvoznika“), odpravi dajatev na uvoz od enega izvoznika iz te države in uvedbi prijave takšnega uvoza

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti pred dampinškim uvozom iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“) (1), in zlasti člena 11(4) Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   ZAHTEVEK ZA PREGLED

| (1) | Komisija je prejela zahtevo za pregled „za novega izvoznika“ v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe. Zahtevek je vložila družba Huvis Sichuan („vložnik“), proizvajalec izvoznik iz Ljudske Republike Kitajske („zadevna država“). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je prejela zahtevo za pregled „za novega izvoznika“ v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe. Zahtevek je vložila družba Huvis Sichuan („vložnik“), proizvajalec izvoznik iz Ljudske Republike Kitajske („zadevna država“).

B.   IZDELEK

| (2) | Izdelek, ki ga je treba pregledati so sintetična rezana vlakna iz poliestra, nemikana, nečesana ali drugače pripravljena za predenje, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“), trenutno uvrščen pod oznako KN 5503 20 00. Ta oznaka KN je zgolj informativne narave |
| --- | --- |

(2)

Izdelek, ki ga je treba pregledati so sintetična rezana vlakna iz poliestra, nemikana, nečesana ali drugače pripravljena za predenje, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“), trenutno uvrščen pod oznako KN 5503 20 00. Ta oznaka KN je zgolj informativne narave

C.   OBSTOJEČI UKREPI

| (3) | Trenutno veljaven ukrep je dokončna protidampinška dajatev, uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 428/2005 (2), v skladu s katero velja za uvoz v Skupnost zadevnega izdelka s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, in ga proizvaja vložnik, dokončna protidampinška dajatev 49,7 %, razen za izrecno navedene družbe, za katere veljajo individualne stopnje dajatev. |
| --- | --- |

(3)

Trenutno veljaven ukrep je dokončna protidampinška dajatev, uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 428/2005 (2), v skladu s katero velja za uvoz v Skupnost zadevnega izdelka s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, in ga proizvaja vložnik, dokončna protidampinška dajatev 49,7 %, razen za izrecno navedene družbe, za katere veljajo individualne stopnje dajatev.

D.   RAZLOGI ZA PREGLED

| (4) | Vložnik trdi, da deluje pod pogoji tržnega gospodarstva, kakor je opredeljeno v členu 2(7)(c) osnovne uredbe ali, kot druga možnost, zahteva uvedbo individualne dajatve v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe, da ni izvažal zadevnega izdelka v Skupnost v obdobju preiskave, ki je bila podlaga za protidampinške ukrepe, t. j. med 1. januarjem 2003 in 31. decembrom 2003 („obdobje prvotne preiskave“), in da ni povezan z nobenim proizvajalcem izvoznikom izdelka, za katerega veljajo navedeni protidampinški ukrepi. |
| --- | --- |

(4)

Vložnik trdi, da deluje pod pogoji tržnega gospodarstva, kakor je opredeljeno v členu 2(7)(c) osnovne uredbe ali, kot druga možnost, zahteva uvedbo individualne dajatve v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe, da ni izvažal zadevnega izdelka v Skupnost v obdobju preiskave, ki je bila podlaga za protidampinške ukrepe, t. j. med 1. januarjem 2003 in 31. decembrom 2003 („obdobje prvotne preiskave“), in da ni povezan z nobenim proizvajalcem izvoznikom izdelka, za katerega veljajo navedeni protidampinški ukrepi.

| (5) | Vložnik tudi trdi, da je začel izvažati zadevni izdelek v Skupnost po koncu obdobja prvotne preiskave. |
| --- | --- |

(5)

Vložnik tudi trdi, da je začel izvažati zadevni izdelek v Skupnost po koncu obdobja prvotne preiskave.

E.   POSTOPEK

| (6) | Proizvajalci Skupnosti, ki jih to zadeva, so bili obveščeni o zgornjem zahtevku in jim je bila dana možnost, da predložijo svoje pripombe. Komisija ni prejela nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(6)

Proizvajalci Skupnosti, ki jih to zadeva, so bili obveščeni o zgornjem zahtevku in jim je bila dana možnost, da predložijo svoje pripombe. Komisija ni prejela nobenih pripomb.

| (7) | Po proučitvi razpoložljivih dokazov Komisija ugotavlja, da obstajajo zadostni dokazi, ki opravičujejo začetek pregleda „za novega izvoznika“ v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe, da se ugotovi, ali vložnik deluje pod pogoji tržnega gospodarstva, kakor je opredeljeno v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, ali če vložnik izpolnjuje zahteve za uvedbo individualne dajatve v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe, in v tem primeru se določi vložnikova individualna stopnja dampinga in, če je damping ugotovljen, raven dajatve, ki mora veljati za njegov uvoz zadevnega izdelka v Skupnost. |
| --- | --- |

(7)

Po proučitvi razpoložljivih dokazov Komisija ugotavlja, da obstajajo zadostni dokazi, ki opravičujejo začetek pregleda „za novega izvoznika“ v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe, da se ugotovi, ali vložnik deluje pod pogoji tržnega gospodarstva, kakor je opredeljeno v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, ali če vložnik izpolnjuje zahteve za uvedbo individualne dajatve v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe, in v tem primeru se določi vložnikova individualna stopnja dampinga in, če je damping ugotovljen, raven dajatve, ki mora veljati za njegov uvoz zadevnega izdelka v Skupnost.

| (8) | Če se ugotovi, da vložnik izpolnjuje zahteve za določitev individualne dajatve, bo mogoče treba prilagoditi trenutno veljavna stopnja dajatve za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo družbe, ki niso navedene v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 428/2005.






  (a) | Vprašalniki

  Komisija bo vložniku poslala vprašalnike za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za njeno preiskavo. |
| --- | --- | --- |

(8)

Če se ugotovi, da vložnik izpolnjuje zahteve za določitev individualne dajatve, bo mogoče treba prilagoditi trenutno veljavna stopnja dajatve za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo družbe, ki niso navedene v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 428/2005.

(a)

Vprašalniki

Komisija bo vložniku poslala vprašalnike za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za njeno preiskavo.

| (b) | Zbiranje informacij in zaslišanja

  Vse zainteresirane stranke so vabljene, da izrazijo svoja mnenja v pisni obliki in zagotovijo ustrezna dokazila.
  Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane stranke, če te vložijo pisni zahtevek za zaslišanje in v njem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane.
  Opozoriti je treba na dejstvo, da je uveljavljanje večine postopkovnih pravic, ločenih v Uredbi Sveta (ES) št. 384/96, odvisno od tega, ali se stranka javi v roku, določenem v tej uredbi. |
| --- | --- |

(b)

Zbiranje informacij in zaslišanja

Vse zainteresirane stranke so vabljene, da izrazijo svoja mnenja v pisni obliki in zagotovijo ustrezna dokazila.

Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane stranke, če te vložijo pisni zahtevek za zaslišanje in v njem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane.

Opozoriti je treba na dejstvo, da je uveljavljanje večine postopkovnih pravic, ločenih v Uredbi Sveta (ES) št. 384/96, odvisno od tega, ali se stranka javi v roku, določenem v tej uredbi.

| (c) | Izbira države s tržnim gospodarstvom

  Kadar se vložniku ne prizna status tržnega gospodarstva, vendar izpolnjuje zahteve za določitev individualne dajatve v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe, bo za določitev normalne vrednosti za Ljudsko republiko Kitajsko, v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe, določena primerna država s tržnim gospodarstvom. Kakor v preiskavi, ki je privedla k uvedbi ukrepov za uvoz zadevnega izdelka iz Ljudske republike Kitajske, namerava Komisija za ta namen ponovno uporabiti Združene države Amerike. Zainteresirane stranke so vabljene, da v roku, določenem v členu 4(2) te uredbe, predložijo pripombe o ustreznosti te izbire.
  Nadalje, če je vložniku priznan status tržnega gospodarstva, lahko Komisija za določitev normalne vrednosti, če je potrebno, uporabi tudi ugotovitve glede normalne vrednosti, določene v primerni državi s tržnim gospodarstvom, t. j. v namen zamenjave nezanesljivih stroškovnih ali cenovnih elementov v Ljudski republiki Kitajski, ki so potrebni za določitev normalne vrednosti, če v Ljudski republiki Kitajski ni na razpolago zanesljivih podatkov. Komisija namerava tudi v ta namen uporabiti ZDA. |
| --- | --- |

(c)

Izbira države s tržnim gospodarstvom

Kadar se vložniku ne prizna status tržnega gospodarstva, vendar izpolnjuje zahteve za določitev individualne dajatve v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe, bo za določitev normalne vrednosti za Ljudsko republiko Kitajsko, v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe, določena primerna država s tržnim gospodarstvom. Kakor v preiskavi, ki je privedla k uvedbi ukrepov za uvoz zadevnega izdelka iz Ljudske republike Kitajske, namerava Komisija za ta namen ponovno uporabiti Združene države Amerike. Zainteresirane stranke so vabljene, da v roku, določenem v členu 4(2) te uredbe, predložijo pripombe o ustreznosti te izbire.

Nadalje, če je vložniku priznan status tržnega gospodarstva, lahko Komisija za določitev normalne vrednosti, če je potrebno, uporabi tudi ugotovitve glede normalne vrednosti, določene v primerni državi s tržnim gospodarstvom, t. j. v namen zamenjave nezanesljivih stroškovnih ali cenovnih elementov v Ljudski republiki Kitajski, ki so potrebni za določitev normalne vrednosti, če v Ljudski republiki Kitajski ni na razpolago zanesljivih podatkov. Komisija namerava tudi v ta namen uporabiti ZDA.

| (d) | Status tržnega gospodarstva

  V primeru, da vložnik zagotovi dovolj dokazov, da deluje pod pogoji tržnega gospodarstva, tj. da izpolnjuje merila, določena v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, bo normalna vrednost določena v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe. V ta namen mora predložiti ustrezno utemeljene zahtevke v posebnem roku, določenem v členu 4(3) te uredbe. Komisija bo vložniku in organom Ljudske republike Kitajske poslala obrazce zahtevka. |
| --- | --- |

(d)

Status tržnega gospodarstva

V primeru, da vložnik zagotovi dovolj dokazov, da deluje pod pogoji tržnega gospodarstva, tj. da izpolnjuje merila, določena v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, bo normalna vrednost določena v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe. V ta namen mora predložiti ustrezno utemeljene zahtevke v posebnem roku, določenem v členu 4(3) te uredbe. Komisija bo vložniku in organom Ljudske republike Kitajske poslala obrazce zahtevka.

F.   ODPRAVA VELJAVNIH DAJATEV IN PRIJAVA UVOZA

| (9) | V skladu s členom 11(4) osnovne uredbe se veljavna protidampinška dajatev v zvezi z uvozom zadevnih izdelkov, ki jih vložnik proizvaja in prodaja za izvoz v Skupnost, razveljavi. Istočasno se uvede prijavo takšnega uvoza v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe, da se zagotovi možnost retroaktivnega obračunavanja protidampinških dajatev od datuma začetka tega pregleda, če se z njim ugotovi damping v zvezi z vložnikom. Na tej stopnji postopka ni mogoče določiti vsote vložnikovih morebitnih bodočih obveznosti. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 11(4) osnovne uredbe se veljavna protidampinška dajatev v zvezi z uvozom zadevnih izdelkov, ki jih vložnik proizvaja in prodaja za izvoz v Skupnost, razveljavi. Istočasno se uvede prijavo takšnega uvoza v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe, da se zagotovi možnost retroaktivnega obračunavanja protidampinških dajatev od datuma začetka tega pregleda, če se z njim ugotovi damping v zvezi z vložnikom. Na tej stopnji postopka ni mogoče določiti vsote vložnikovih morebitnih bodočih obveznosti.

G.   ROKI

| (10) | Zaradi dobrega upravljanja je treba določiti roke, znotraj katerih:






  — | se zainteresirane stranke lahko javijo Komisiji, pisno izrazijo svoja stališča in predložijo izpolnjene vprašalnike, navedene v členu 4(1) te uredbe, ali posredujejo katere koli druge informacije, ki se bodo upoštevale med preiskavo, |
| --- | --- | --- |

(10)

Zaradi dobrega upravljanja je treba določiti roke, znotraj katerih:

—

se zainteresirane stranke lahko javijo Komisiji, pisno izrazijo svoja stališča in predložijo izpolnjene vprašalnike, navedene v členu 4(1) te uredbe, ali posredujejo katere koli druge informacije, ki se bodo upoštevale med preiskavo,

| — | zainteresirane stranke lahko pisno zahtevajo zaslišanje pred Komisijo, |
| --- | --- |

—

zainteresirane stranke lahko pisno zahtevajo zaslišanje pred Komisijo,

| — | zainteresirane stranke v preiskavi lahko izrazijo pripombe glede ustreznosti ZDA, ki je v primeru, da vložniku ni priznan status tržnega gospodarstva, predvidena kot država s tržnim gospodarstvom za določitev normalne vrednosti za Ljudsko republiko Kitajsko, |
| --- | --- |

—

zainteresirane stranke v preiskavi lahko izrazijo pripombe glede ustreznosti ZDA, ki je v primeru, da vložniku ni priznan status tržnega gospodarstva, predvidena kot država s tržnim gospodarstvom za določitev normalne vrednosti za Ljudsko republiko Kitajsko,

| — | vložnik lahko predloži ustrezno utemeljene zahtevke za status tržnega gospodarstva. |
| --- | --- |

—

vložnik lahko predloži ustrezno utemeljene zahtevke za status tržnega gospodarstva.

H.   NESODELOVANJE

| (11) | V primerih, ko katera koli zainteresirana stranka zavrne dostop do potrebnih informacij ali jih ne predloži v roku ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo začasne ali dokončne ugotovitve, in sicer pozitivne ali negativne. |
| --- | --- |

(11)

V primerih, ko katera koli zainteresirana stranka zavrne dostop do potrebnih informacij ali jih ne predloži v roku ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo začasne ali dokončne ugotovitve, in sicer pozitivne ali negativne.

| (12) | Če se ugotovi, da je katera koli od zainteresiranih strank predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te ne upoštevajo in se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe uporabijo razpoložljiva dejstva. Če zainteresirana stranka ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je lahko izid za to stranko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala – |
| --- | --- |

(12)

Če se ugotovi, da je katera koli od zainteresiranih strank predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te ne upoštevajo in se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe uporabijo razpoložljiva dejstva. Če zainteresirana stranka ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je lahko izid za to stranko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pregled Uredbe (ES) št. 428/2005 se v skladu s členom 11(4) Uredbe (ES) št. 384/96 začne, da se ugotovi, če in v kolikšnem obsegu mora za uvoz sintetičnih vlaken, rezanih, nemikanih, nečesanih ali drugače pripravljenih za predenje, iz poliestra, trenutno uvrščenih pod oznako KN 5503 20 00, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jo družba Huvis Sichuan proizvaja (dodatna oznaka TARIC A736) in prodaja za uvoz v Skupnost, veljati protidampinška dajatev, uvedena z Uredbo (ES) št. 428/2005.

Člen 2

Protidampinška dajatev, uvedena z Uredbo (ES) št. 428/2005 v zvezi z uvozom, opredeljenim v členu 1, se odpravi.

Člen 3

Carinskim organom držav članic se v skladu s členom 14(5) Uredbe (ES) št. 384/96 dajo navodila, da izvedejo ustrezne ukrepe za prijavo uvoza, opredeljenega v členu 1. Registracija poteče devet mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 4

1.   Če zainteresirane stranke želijo, da se med preiskavo upoštevajo njihova stališča, se morajo javiti Komisiji, pisno izraziti svoja stališča in predložiti izpolnjen vprašalnik iz uvodne izjave 8(a) te uredbe ali kakršne koli druge informacije, v 40 dneh od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače.

Zainteresirane stranke lahko pri Komisiji pisno zaprosijo tudi za zaslišanje v istem 40-dnevnem roku.

2.   Stranke v preiskavi, ki želijo izraziti svoje pripombe glede ustreznosti Združenih držav Amerike, ki je predvidena kot tretja država s tržnim gospodarstvom za določitev normalne vrednosti za Ljudsko republiko Kitajsko, morajo svoje pripombe predložiti v 10 dneh po začetku veljavnosti te uredbe.

3.   Ustrezno utemeljene zahtevke za status tržnega gospodarstva mora Komisija prejeti v 21 dneh po začetku veljavnosti te uredbe.

4.   Vsa stališča in zahtevki zainteresiranih strank morajo biti predloženi v pisni obliki (ne v elektronski obliki, razen če ni drugače določeno) in v njih morajo biti navedeni ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona in faksa zainteresirane stranke. Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, zahtevanimi v tej uredbi, izpolnjenim vprašalnikom in korespondenco, ki jih zainteresirane stranke predložijo na zaupni osnovi, se opremijo z oznako „Interno“ (3) ter se jim v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 384/96 priloži nezaupna različica, ki je opremljena z oznako „V PREGLED ZAINTERESIRANIM STRANKAM“.

Katere koli informacije o zadevi in/ali zahteve o zaslišanju morajo biti poslani na naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Faks (32 2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Faks (32 2) 295 65 05

Člen 5

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2006

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 71, 17.3.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1333/2005 (UL L 211, 13.8.2005, str. 1).

2

(3)  To pomeni, da je dokument samo za interno uporabo. Zaščiten je v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 145, 31.5.2001, str. 43). Je zaupen dokument v skladu s členom 19 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 (UL L 56, 6.3.1996, str. 1) in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum).

3

---

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 55/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 55/17

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 343/2006

z dne 24. februarja 2006

o odkupu masla v nekaterih državah članicah za obdobje od 1. marca do 31. avgusta 2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla in smetane (2), in zlasti člena 2 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 6(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa, da če so tržne cene masla v eni ali več državah na ravni, ki je nižja kot 92 % intervencijske cene za reprezentativno obdobje, morajo intervencijske agencije opraviti odkup masla. |
| --- | --- |

(1)

Člen 6(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa, da če so tržne cene masla v eni ali več državah na ravni, ki je nižja kot 92 % intervencijske cene za reprezentativno obdobje, morajo intervencijske agencije opraviti odkup masla.

| (2) | Na podlagi cen na trgu, ki so jih države članice posredovale Komisiji, je Komisija v skladu s členom 8(4) Uredbe (ES) št. 2771/1999 ugotovila, da so bile cene v Nemčiji, Estoniji, Španiji, Franciji, na Irskem, Nizozemskem, Poljskem, Portugalskem, Švedskem in v Združenem kraljestvu dva tedna zapored nižje od 92 % intervencijske cene. Zato je v navedenih državah članicah treba odpreti intervencijski odkup – |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi cen na trgu, ki so jih države članice posredovale Komisiji, je Komisija v skladu s členom 8(4) Uredbe (ES) št. 2771/1999 ugotovila, da so bile cene v Nemčiji, Estoniji, Španiji, Franciji, na Irskem, Nizozemskem, Poljskem, Portugalskem, Švedskem in v Združenem kraljestvu dva tedna zapored nižje od 92 % intervencijske cene. Zato je v navedenih državah članicah treba odpreti intervencijski odkup –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Odkupi masla, ki jih določa člen 6(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999, se s to uredbo odprejo v naslednjih državah članicah:

| — | Nemčija |
| --- | --- |

—

Nemčija

| — | Estonija |
| --- | --- |

—

Estonija

| — | Španija |
| --- | --- |

—

Španija

| — | Francija |
| --- | --- |

—

Francija

| — | Irska |
| --- | --- |

—

Irska

| — | Nizozemska |
| --- | --- |

—

Nizozemska

| — | Poljska |
| --- | --- |

—

Poljska

| — | Portugalska |
| --- | --- |

—

Portugalska

| — | Švedska |
| --- | --- |

—

Švedska

| — | Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

—

Združeno kraljestvo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. marca 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, z dne 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 333, 24.12.1999, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2107/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 20).

2

---

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 55/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 55/18

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 344/2006

z dne 24. februarja 2006

o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1011/2005, za tržno leto 2005/2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1423/95 z dne 23. junija 1995 o podrobnih izvedbenih pravilih za uvoz proizvodov v sektorju sladkorja, razen melase (2), in zlasti drugega stavka druge alinee odstavka 2 člena 1 ter odstavka 1 člena 3 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zneski reprezentativnih cen in dodatnih dajatev, ki veljajo za uvoz belega sladkorja, surovega sladkorja in nekaterih sirupov za tržno leto 2005/2006, so bili določeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1011/2005 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 281/2006 (4). |
| --- | --- |

(1)

Zneski reprezentativnih cen in dodatnih dajatev, ki veljajo za uvoz belega sladkorja, surovega sladkorja in nekaterih sirupov za tržno leto 2005/2006, so bili določeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1011/2005 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 281/2006 (4).

| (2) | Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, vodijo do sprememb navedenih zneskov, v skladu s pravili in metodami iz Uredbe (ES) št. 1423/95 – |
| --- | --- |

(2)

Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, vodijo do sprememb navedenih zneskov, v skladu s pravili in metodami iz Uredbe (ES) št. 1423/95 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1423/95, določene v Uredbi (ES) št. 1011/2005 za tržno leto 2005/2006, se spremenijo in so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 25. februarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. februarja 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 141, 24.6.1995, str. 16. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 624/98 (UL L 85, 20.3.1998, str. 5).

2

(3)  UL L 170, 1.7.2005, str. 35.

3

(4)  UL L 47, 17.2.2006, str. 38.

4

---

PRILOGA

Spremenjeni zneski reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za beli sladkor, surovi sladkor in proizvode pod oznako KN 1702 90 99, ki se uporabljajo od 25. februarja 2006

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda | Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 36,58 | 0,31 |
| 1701 11 90 (1) | 36,58 | 3,93 |
| 1701 12 10 (1) | 36,58 | 0,18 |
| 1701 12 90 (1) | 36,58 | 3,63 |
| 1701 91 00 (2) | 37,34 | 6,56 |
| 1701 99 10 (2) | 37,34 | 3,14 |
| 1701 99 90 (2) | 37,34 | 3,14 |
| 1702 90 99 (3) | 0,37 | 0,30 |

(EUR)

Oznaka KN

Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

36,58

0,31

1701 11 90 (1)

36,58

3,93

1701 12 10 (1)

36,58

0,18

1701 12 90 (1)

36,58

3,63

1701 91 00 (2)

37,34

6,56

1701 99 10 (2)

37,34

3,14

1701 99 90 (2)

37,34

3,14

1702 90 99 (3)

0,37

0,30

---

(1)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko II Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1260/2001 (UL L 178, 30.6.2001, str. 1).

(2)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko I Priloge I k Uredbi (ES) št. 1260/2001.

(3)  Določitev za 1 % vsebnosti saharoze.

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 55/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 55/20

---

SKLEP SVETA

z dne 20. februarja 2006

o strateških smernicah Skupnosti za razvoj podeželja (programsko obdobje 2007–2013)

(2006/144/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (1), in zlasti prvega stavka člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 9(1) Uredbe (ES) št. 1698/2005 določa, da se strateške smernice za razvoj podeželja za programsko obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 sprejmejo na ravni Skupnosti zaradi določitve prednostnih nalog za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

(1)

Člen 9(1) Uredbe (ES) št. 1698/2005 določa, da se strateške smernice za razvoj podeželja za programsko obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 sprejmejo na ravni Skupnosti zaradi določitve prednostnih nalog za razvoj podeželja.

| (2) | Strateške smernice morajo odražati večnamensko vlogo, ki jo ima kmetijstvo v bogastvu in raznolikosti krajine, živilskih proizvodih ter kulturni in naravni dediščini v vsej Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Strateške smernice morajo odražati večnamensko vlogo, ki jo ima kmetijstvo v bogastvu in raznolikosti krajine, živilskih proizvodih ter kulturni in naravni dediščini v vsej Skupnosti.

| (3) | Strateške smernice morajo določiti področja, ki so pomembna za uresničevanje prednostnih nalog Skupnosti, zlasti glede ciljev trajnostnega razvoja iz Göteborga in prenovljene Lizbonske strategije za rast in delovna mesta, določene na zasedanjih Evropskega sveta v Göteborgu (15. in 16. junija 2001) oziroma v Solunu (20. in 21. junija 2003). |
| --- | --- |

(3)

Strateške smernice morajo določiti področja, ki so pomembna za uresničevanje prednostnih nalog Skupnosti, zlasti glede ciljev trajnostnega razvoja iz Göteborga in prenovljene Lizbonske strategije za rast in delovna mesta, določene na zasedanjih Evropskega sveta v Göteborgu (15. in 16. junija 2001) oziroma v Solunu (20. in 21. junija 2003).

| (4) | Na podlagi teh strateških smernic bi morala vsaka država članica pripraviti svojo nacionalni strateški plan, ki predstavlja referenčni okvir za pripravo programov razvoja podeželja – |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi teh strateških smernic bi morala vsaka država članica pripraviti svojo nacionalni strateški plan, ki predstavlja referenčni okvir za pripravo programov razvoja podeželja –

SKLENIL:

Edini člen

Sprejmejo se strateške smernice Skupnosti za razvoj podeželja (programsko obdobje 2007–2013), kakor so navedene v Prilogi.

V Bruslju, 20. februarja 2006

Za Svet

Predsednik

J. PRÖLL

---

(1)  UL L 277, 21.10.2005, str. 1.

1

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

2

---

PRILOGA

Strateške smernice Skupnosti za razvoj podeželja (programsko obdobje 2007–2013)

1.   UVOD

Uredba (ES) št. 1698/2005 opredeljuje namen in obseg pomoči iz EKSRP. Strateške smernice Skupnosti določajo področja v tem okviru, ki so pomembna za uresničevanje prednostnih nalog Skupnosti, zlasti glede ciljev trajnostnega razvoja iz Göteborga in prenovljene Lizbonske strategije za rast in delovna mesta.

Strateške smernice Skupnosti za razvoj podeželja bodo pomagale:

| — | določiti in se sporazumeti o področjih, kjer je s pomočjo EU za razvoj podeželja ustvarjena največja dodana vrednost na ravni EU, |
| --- | --- |

—

določiti in se sporazumeti o področjih, kjer je s pomočjo EU za razvoj podeželja ustvarjena največja dodana vrednost na ravni EU,

| — | ustvariti povezavo z glavnimi prednostnimi nalogami EU (Göteborg, Lizbona) in jih prenesti v politiko razvoja podeželja, |
| --- | --- |

—

ustvariti povezavo z glavnimi prednostnimi nalogami EU (Göteborg, Lizbona) in jih prenesti v politiko razvoja podeželja,

| — | zagotoviti usklajenost z drugimi politikami EU, zlasti na področjih kohezije in okolja, |
| --- | --- |

—

zagotoviti usklajenost z drugimi politikami EU, zlasti na področjih kohezije in okolja,

| — | spremljati izvajanje nove tržno usmerjene skupne kmetijske politike (SKP) in potrebnega prestrukturiranja, ki ga bo vključevala v starih in novih državah članicah. |
| --- | --- |

—

spremljati izvajanje nove tržno usmerjene skupne kmetijske politike (SKP) in potrebnega prestrukturiranja, ki ga bo vključevala v starih in novih državah članicah.

2.   RAZVOJ PODEŽELJA IN SPLOŠNI CILJI SKUPNOSTI

2.1   SKP in razvoj podeželja

Kmetijstvo je še naprej največji uporabnik podeželskih zemljišč, kot tudi ključni dejavnik kakovosti življenjskega prostora na podeželju in okolja. Pomen in ustreznost SKP in razvoja podeželja sta se povečala z nedavno širitvijo Evropske unije.

Brez obeh stebrov SKP, politike trga in razvoja podeželja, bi se številna podeželska območja v Evropi soočala z naraščajočimi gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi problemi. Evropski model kmetijstva odraža večnamensko vlogo, ki jo ima kmetijstvo v bogastvu in raznolikosti krajine, živilskih proizvodih ter kulturni in naravni dediščini (1).

Vodilna načela SKP, politike trga in razvoja podeželja je določil Evropski svet v Göteborgu (15. in 16. junija 2001). V skladu z njegovimi zaključki mora iti močna gospodarska storilnost v korak s trajnostno uporabo naravnih virov in nivoji odpadkov, vzdrževanjem biotske raznovrstnosti, ohranjanjem ekosistemov in izogibanjem dezertifikaciji. Da bi se uspešno spoprijeli s temi izzivi, Evropski svet soglaša, da bi morala SKP in njen prihodnji razvoj s svojimi cilji med drugim prispevati k doseganju trajnostnega razvoja z večjim poudarkom na spodbujanju zdravih, visoko kakovostnih proizvodov, okoljsko trajnostnih proizvodnih metod, vključno z ekološko pridelavo, obnovljivimi surovinami in varstvom biotske raznovrstnosti.

Ta vodila načela so potrdili sklepi Lizbonske strategije Evropskega sveta v Solunu (20. in 21. junija 2003). Reformirana SKP in razvoj podeželja lahko v prihodnjih letih ključno prispevata h konkurenčnosti in trajnostnemu razvoju.

2.2   Na poti k trajnostnemu kmetijstvu: reformi SKP iz leta 2003 in 2004

Reformi SKP iz leta 2003 in 2004 predstavljata glavni ukrep za zboljšanje konkurenčnosti in trajnostnega razvoja kmetijske dejavnosti v EU in določata okvir za prihodnje reforme. Zaporedni reformi sta prispevali h konkurenčnosti evropskega kmetijstva z zmanjšanjem garancij za zaščito cen in pospešili strukturno prilagajanje. Uvedba nevezanih neposrednih plačil spodbuja kmete, da se bolj odzivajo na tržne signale, ki jih ustvarja povpraševanje potrošnikov, kakor na spodbude politike, povezane s količino. Vključitev okoljskih standardov, standardov varnosti hrane, ter zdravja in dobrega počutja živali v navzkrižni skladnosti krepi zaupanje potrošnikov in veča okoljsko trajnost kmetovanja.

2.3   Razvoj podeželja 2007–2013

Prihodnja politika razvoja podeželja se osredotoča na tri ključna področja: kmetijsko-živilsko gospodarstvo, okolje in širše podeželsko gospodarstvo ter prebivalstvo. Nova generacija strategij in programov razvoja podeželja bo oblikovana okoli štirih osi, in sicer: os 1: izboljšanje konkurenčnosti za kmetijstvo in gozdarstvo, os 2: izboljšanje okolja in krajine, os 3: o kakovosti življenja na podeželskih območjih in diverzifikacija podeželskega gospodarstva.

V osi 1 bodo številni ukrepi usmerjeni v človeški in fizični kapital v sektorjih kmetijstva, prehrane in gozdarstva (pospeševanje prenosa znanja in inovacij) in kakovosti proizvodnje. Os 2 zagotavlja ukrepe za varstvo in povečanje naravnih virov, kot tudi za ohranjanje sistemov kmetijstva in gozdarstva visoke naravne vrednosti ter kulturne krajine evropskih podeželskih območij. Os 3 pomaga pri razvoju lokalne infrastrukture in človeškega kapitala v podeželskih območjih za zboljšanje pogojev za rast in ustvarjanje delovnih mest v vseh sektorjih in za diverzifikacijo gospodarskih dejavnosti. Os 4, ki temelji na izkušnjah Leader, uvaja možnosti za inovativno upravljanje prek lokalnih pristopov k razvoju podeželja od spodaj navzgor.

2.4   Obvladovanje izzivov

Za podeželska območja je značilna velika raznolikost razmer, od oddaljenih podeželskih območij, kjer število prebivalcev upada, do perifernih urbanih območij, ki so pod vse večjim pritiskom urbanih središč.

V skladu z opredelitvijo OECD, ki temelji na gostoti prebivalstva, podeželska območja (2) predstavljajo 92 % ozemlja EU. 19 % prebivalstva živi v pretežno podeželskih regijah in 37 % v znatno podeželskih območjih. Te regije ustvarjajo 45 % bruto dodane vrednosti (BDV) v EU in zagotavljajo 53 % zaposlenosti, vendar se nagibajo k zaostajanju v primerjaci z nepodeželskimi območji glede številnih socialno-ekonomskih kazalnikov, vključno s strukturnimi kazalniki. V podeželskih območjih je prihodek na prebivalca približno za tretjino manjši (3), stopnje dejavnosti so nižje pri ženskah, storitveni sektor je manj razvit, visokošolske izobrazbene ravni so splošno nižje in odstotek gospodinjstev s širokopasovnim dostopom do interneta je manjši. Oddaljenost in perifernost sta glavna problema v nekaterih podeželskih regijah. Te pomanjkljivosti so še večje v pretežno podeželskih regijah, čeprav se lahko splošna slika na ravni EU med državami članicami znatno razlikuje. Pomanjkanje priložnosti, stikov in izobraževalne infrastrukture so posebej problem za ženske in mlade v oddaljenih podeželskih območjih.

Razširitev je spremenila kmetijski zemljevid. V starih državah članicah znaša kmetijstvo 2 % BDP, v novih državah članicah 3 % in v Romuniji in Bolgariji več kot 10 %. V novih državah članicah je delež zaposlenih v kmetijstvu trikrat večji (12 %) kakor v starih državah članicah (4 %). V Bolgariji in Romuniji je stopnja zaposlenosti v kmetijstvu precej višja.

Kombinirani kmetijski in živilski sektor predstavlja pomemben del gospodarstva EU in ponuja 15 milijonov delovnih mest (8,3 % vseh delovnih mest) in 4,4 % BDP. EU je največja svetovna proizvajalka hrane in pijač s kombinirano proizvodnjo, ocenjeno na 675 milijard EUR. Vendar ostaja sektor visoko polariziran in razdrobljen glede na velikost z znatnimi možnostmi in grožnjami za podjetja. Gozdarstvo in z njim povezane panoge zaposlujejo okrog 3,4 milijone ljudi s prometom 350 milijard EUR, vendar se trenutno izkorišča le 60 % letne gozdne rasti.

Kmetijstvo in gozdarstvo predstavljata 77 % rabe zemljišč v EU. Okoljska uspešnost kmetijstva pri ohranjanju in povečevanju naravnih virov je v zadnjih letih raznovrstna. Glede kakovosti vode je skupni presežek dušika od 1990 rahlo upadel v večini starih držav članic, čeprav so nekatere države in regije še vedno deležne znatnega pritiska spiranja hranil. V številnih območjih še trajajo problemi emisij amoniaka, evtrofikacije, slabšanja tal in zmanjšanja biotske raznovrstnosti. Vendar se vedno večji del kmetijskih zemljišč namenja ekološki pridelavi (5,4 milijonov hektarov v EU) in obnovljivim virom (ocenjenih 1,4 milijonov hektarov se je v letu 2004 porabilo za bioenergetsko proizvodnjo, od tega 0,3 milijonov hektarov za premijo za energetske pridelke in 0,6 milijonov hektarov za praho). Dolgoročna gibanja v podnebnih spremembah bodo imela vedno večji vpliv na obliko vzorcev kmetovanja in gozdarstva. Zaščita biotske raznovrstnosti je z izvajanjem Nature 2000 napredovala – določenih je bilo okrog 12–13 % kmetijskih in gozdnih zemljišč. Kmetijski sistemi visoke naravne vrednosti imajo pomembno vlogo pri ohranjanju biotske raznovrstnosti in habitatov ter prav tako pri varstvu krajine in kakovosti tal. V večini držav članic ti sistemi kmetovanja predstavljajo med 10 in 30 % kmetijskih zemljišč. V nekaterih območjih bi lahko opuščanje kmetovanja predstavljalo resno okoljsko tveganje.

Podeželska območja se tako soočajo zlasti z izzivi v zvezi z rastjo, delovnimi mesti in trajnostjo v prihodnjih letih. Vendar ponujajo realne možnosti glede potenciala za rast v novih sektorjih, zagotavljanja razvedrilnih dejavnosti na podeželju in turizma, privlačnosti kot kraja za življenje in delo ter njihove vloge kot rezervoarja naravnih virov in visoko cenjene krajine.

Kmetijski in živilski sektor morata izkoristiti priložnosti, ki jih ponujajo novi pristopi, tehnologije in inovacije, da bosta izpolnila naraščajoče povpraševanje trga v Evropi in svetu. Predvsem pa bo vlaganje v ključni vir, človeški kapital, omogočilo podeželskim območjem in kmetijsko-živilskemu sektorju samozavesten pogled v prihodnost.

Ob ponovnem lansiranju Lizbonske strategije je Evropski svet znova potrdil, da je potrebno na Lizbonsko strategijo gledati v širšem kontekstu trajnostnega razvoja, da je potrebno sedanje potrebe zadovoljiti, ne da bi ogrozili možnosti prihodnjih generacij, da bi izpolnile svoje lastne potrebe (4). Novo programsko obdobje zagotavlja edinstveno priložnost za ponovno osredotočenje podpore iz novega EKSRP na rast, delovna mesta in trajnost. V tem smislu je povsem v skladu z Deklaracijo o vodilnih načelih trajnostnega razvoja (5) in s prenovljenim lizbonskim akcijskim programom, ki skuša določiti ciljne vire, s katerimi bi naredili Evropo privlačnejšo za naložbe in delo, pospeševali znanje in inovacije za rast in ustvarili več in boljša delovna mesta.

Politika razvoja podeželja mora podeželskim območjem pomagati, da izpolnijo te cilje v obdobju 2007–2013. To zahteva bolj strateški pristop h konkurenčnosti, ustvarjanju delovnih mest in inovativnosti v podeželskih območjih ter boljše upravljanje izvedbe programov. Potrebna je večja osredotočenost na v prihodnost usmerjene naložbe v ljudi, znanje in izkušnje ter kapital v kmetijskem in gozdarskem sektorju, na nove načine izvajanja okoljskih storitev, koristnih za vse, in ustvarjanje več in boljših delovnih mest z diverzifikacijo, zlasti za ženske in mlade. S tem ko politika razvoja podeželja pomaga podeželskim območjem EU, da izpolnjujejo svoj potencial kot privlačen kraj za naložbe, delo in življenje, lahko prispeva k trajnostnemu razvoju evropskega ozemlja.

3.   DOLOČITEV PREDNOSTNIH NALOG SKUPNOSTI ZA RAZVOJ PODEŽELJA V PROGRAMSKEM OBDOBJU 2007–2013

V okviru ciljev, vzpostavljenih v Uredbi (ES) št. 1698/2005, spodaj navedene strateške smernice določajo prednostne naloge Skupnosti v skladu s členom 9 Uredbe. Smernice so namenjene vključevanju glavnih prednostnih nalog politike, opredeljenih v sklepih Evropskih svetov v Lizboni in Göteborgu. Za vsak sklop prednostnih nalog so predstavljeni ponazorilni ključni ukrepi. Na podlagi teh strateških smernic države članice pripravijo svoje nacionalne strateške načrte, ki predstavljajo referenčni okvir za pripravo programov razvoja podeželja.

Viri, namenjeni prednostnim nalogam razvoja podeželja Skupnosti (v okviru predpisanih minimalnih mej financiranja za vsako os), bodo odvisni od posebnega položaja, prednosti, slabosti in možnosti vsakega programskega območja. Vsako od prednostnih nalog Skupnosti in njen prispevek k ciljem iz Lizbone in Göteborga bo potrebno na ravni države članice prenesti v nacionalni strateški načrt ter programe razvoja podeželja. V številnih primerih bodo nacionalne ali regionalne prednostne naloge določene za posebne probleme, povezane s kmetijsko-živilsko verigo ali okoljskim, podnebnim in geografskim položajem kmetijstva in gozdarstva. Podeželska območja se bodo morda morala ukvarjati z drugimi posebnimi vprašanji, kot so periferni urbani pritisk, nezaposlenost, oddaljenost ali nizka gostota prebivalstva.

3.1   Zboljšanje konkurenčnosti kmetijskega in gozdarskega sektorja

Strateška smernica Skupnosti

Evropsko kmetijstvo, gozdarstvo in živilskopridelovalni sektor imajo velik potencial za nadaljnji razvoj proizvodov visoke kakovosti in z dodano vrednostjo, ki bodo izpolnjevali raznoliko in naraščajoče povpraševanje evropskih potrošnikov in svetovnih trgov.

Viri, namenjeni osi 1, morajo prispevati k močnemu in dinamičnemu evropskemu kmetijsko-živilskemu sektorju z osredotočenjem na prednostne naloge prenosa znanja, modernizacije, inovacij in kakovosti v prehransko verigo in prednostne sektorje za naložbe v fizični in človeški kapital.

Za izpolnitev teh prednostnih nalog se države članice spodbudi, da podporo osredotočijo na ključne ukrepe. Taki ključni ukrepi lahko vključujejo:

| (i) | prestrukturiranje in modernizacijo kmetijskega sektorja, ki še naprej igrata pomembno vlogo v razvoju številnih podeželskih območij, zlasti v novih državah članicah. Uspešna kmetijska prilagoditev je lahko ključna za zboljšanje konkurenčnosti in okoljske trajnosti kmetijskega sektorja in večanje delovnih mest in rasti v sorodnih področjih gospodarstva. To vključuje spodbujanje pričakovanih sprememb v kmetijskem sektorju v okviru prestrukturiranja in modernizacije ter razvoja proaktivnega pristopa k usposabljanju in preusposabljanju kmetov, zlasti glede prenosljivih znanj; |
| --- | --- |

(i)

prestrukturiranje in modernizacijo kmetijskega sektorja, ki še naprej igrata pomembno vlogo v razvoju številnih podeželskih območij, zlasti v novih državah članicah. Uspešna kmetijska prilagoditev je lahko ključna za zboljšanje konkurenčnosti in okoljske trajnosti kmetijskega sektorja in večanje delovnih mest in rasti v sorodnih področjih gospodarstva. To vključuje spodbujanje pričakovanih sprememb v kmetijskem sektorju v okviru prestrukturiranja in modernizacije ter razvoja proaktivnega pristopa k usposabljanju in preusposabljanju kmetov, zlasti glede prenosljivih znanj;

| (ii) | zboljšanje vključevanja v kmetijsko-živilsko verigo. Evropska živilska industrija je ena najbolj konkurenčnih in inovativnih na svetu, vendar se sooča z naraščajočo svetovno konkurenco. V podeželskem gospodarstvu je dovolj prostora za ustvarjanje in trženje novih proizvodov, za ohranitev večje vrednosti v podeželskih območjih s shemami kakovosti in za dvig profila evropskih proizvodov v čezmorskih območjih. Uporaba svetovalnih storitev in podpore pri doseganju standardov Skupnosti bo prispevala k temu procesu vključevanja. Tržno usmerjeni kmetijski sektor bo pripomogel k nadaljnji utrditvi položaja evropskega kmetijsko-živilskega sektorja kot glavnega delodajalca in vira gospodarske rasti; |
| --- | --- |

(ii)

zboljšanje vključevanja v kmetijsko-živilsko verigo. Evropska živilska industrija je ena najbolj konkurenčnih in inovativnih na svetu, vendar se sooča z naraščajočo svetovno konkurenco. V podeželskem gospodarstvu je dovolj prostora za ustvarjanje in trženje novih proizvodov, za ohranitev večje vrednosti v podeželskih območjih s shemami kakovosti in za dvig profila evropskih proizvodov v čezmorskih območjih. Uporaba svetovalnih storitev in podpore pri doseganju standardov Skupnosti bo prispevala k temu procesu vključevanja. Tržno usmerjeni kmetijski sektor bo pripomogel k nadaljnji utrditvi položaja evropskega kmetijsko-živilskega sektorja kot glavnega delodajalca in vira gospodarske rasti;

| (iii) | olajšanje inovativnosti in dostopa do raziskav in razvoja (R&R). Inovativnost je vse bolj pomembna za evropski kmetijski, kmetijsko-živilski in gozdarski sektor. Čeprav so velike evropske kmetijsko-živilske družbe pogosto vodilne pri novih trendih, bi lahko uvedba novih proizvodov in procesov znatno prispevala k uspešnosti manjših predelovalcev in kmetij. Zlasti nove oblike sodelovanja bi olajšale dostop do R&R, inovacij in ukrepov, sprejetih na podlagi 7. okvirnega programa (6); |
| --- | --- |

(iii)

olajšanje inovativnosti in dostopa do raziskav in razvoja (R&R). Inovativnost je vse bolj pomembna za evropski kmetijski, kmetijsko-živilski in gozdarski sektor. Čeprav so velike evropske kmetijsko-živilske družbe pogosto vodilne pri novih trendih, bi lahko uvedba novih proizvodov in procesov znatno prispevala k uspešnosti manjših predelovalcev in kmetij. Zlasti nove oblike sodelovanja bi olajšale dostop do R&R, inovacij in ukrepov, sprejetih na podlagi 7. okvirnega programa (6);

| (iv) | spodbujanje prevzema in razširitve informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT). Ugotovljeno je, da kmetijsko-živilski sektor kot celota zaostaja pri prevzemanju IKT tehnologij. To velja zlasti za manjša podjetja. Sprejemanje aplikacij e-poslovanja je zunaj velikih multinacionalnih podjetij in njihovih večjih dobaviteljev še vedno na nizki ravni. Skladi za razvoj podeželja morajo dopolnjevati prihodnje pobude Komisije, kot je i2010 na področjih e-poslovanja (zlasti v zvezi z malimi in srednje velikimi podjetji), e-znanj in e-učenja; |
| --- | --- |

(iv)

spodbujanje prevzema in razširitve informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT). Ugotovljeno je, da kmetijsko-živilski sektor kot celota zaostaja pri prevzemanju IKT tehnologij. To velja zlasti za manjša podjetja. Sprejemanje aplikacij e-poslovanja je zunaj velikih multinacionalnih podjetij in njihovih večjih dobaviteljev še vedno na nizki ravni. Skladi za razvoj podeželja morajo dopolnjevati prihodnje pobude Komisije, kot je i2010 na področjih e-poslovanja (zlasti v zvezi z malimi in srednje velikimi podjetji), e-znanj in e-učenja;

| (v) | pospeševanje dinamičnega podjetništva. Nedavne reforme so ustvarile tržno usmerjeno okolje za evropsko kmetijstvo. To prinaša nove možnosti za kmetijska podjetja. A uresničitev tega gospodarskega potenciala bo odvisna od razvoja strateških in organizacijskih sposobnosti. Spodbujanje vključevanja mladih kmetov v poklic lahko pri tem igra pomembno vlogo; |
| --- | --- |

(v)

pospeševanje dinamičnega podjetništva. Nedavne reforme so ustvarile tržno usmerjeno okolje za evropsko kmetijstvo. To prinaša nove možnosti za kmetijska podjetja. A uresničitev tega gospodarskega potenciala bo odvisna od razvoja strateških in organizacijskih sposobnosti. Spodbujanje vključevanja mladih kmetov v poklic lahko pri tem igra pomembno vlogo;

| (vi) | razvoj novih trgov za kmetijske in gozdarske proizvode. Novi trgi lahko ponudijo višjo dodano vrednost, zlasti za kakovostne proizvode. Podpora za naložbe in usposabljanje na področju neživilske proizvodnje v razvoju podeželja lahko dopolni ukrepe, sprejete v okviru prvega stebra, z ustvarjanjem inovativnih novih trgov za proizvodnjo ali s pomočjo pri razvoju obnovljivih energetskih materialov, biogoriv ter predelovalnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

(vi)

razvoj novih trgov za kmetijske in gozdarske proizvode. Novi trgi lahko ponudijo višjo dodano vrednost, zlasti za kakovostne proizvode. Podpora za naložbe in usposabljanje na področju neživilske proizvodnje v razvoju podeželja lahko dopolni ukrepe, sprejete v okviru prvega stebra, z ustvarjanjem inovativnih novih trgov za proizvodnjo ali s pomočjo pri razvoju obnovljivih energetskih materialov, biogoriv ter predelovalnih zmogljivosti;

| (vii) | zboljšanje okoljske uspešnosti kmetij in gozdarstva. Dolgoročna trajnost bo odvisna od sposobnosti za proizvodnjo proizvodov, ki jih potrošniki želijo kupiti, ob doseganju visokih okoljskih standardov. Vlaganje v večjo okoljsko uspešnost lahko vodi tudi v zboljšanje učinkovitosti v proizvodnji, ustvarjanje položaja, koristnega za vse; |
| --- | --- |

(vii)

zboljšanje okoljske uspešnosti kmetij in gozdarstva. Dolgoročna trajnost bo odvisna od sposobnosti za proizvodnjo proizvodov, ki jih potrošniki želijo kupiti, ob doseganju visokih okoljskih standardov. Vlaganje v večjo okoljsko uspešnost lahko vodi tudi v zboljšanje učinkovitosti v proizvodnji, ustvarjanje položaja, koristnega za vse;

Za povečanje generacijske pomladitve v kmetijstvu se lahko upoštevajo kombinacije ukrepov, ki so na voljo v okviru osi 1, prilagojene potrebam mladih kmetov.

3.2   Zboljšanje okolja in podeželja

Strateška smernica Skupnosti

Za varstvo in povečanje naravnih virov EU in krajine podeželskih območij, morajo viri, namenjeni osi 2, prispevati k trem prednostnim področjem na ravni EU: biotski raznovrstnosti in ohranjanju ter razvoju sistemov kmetijstva in gozdarstva visoke naravne vrednosti in tradicionalnih kmetijskih krajinah, vodi in podnebnim spremembam.

Ukrepi, ki so na voljo v okviru osi 2, se morajo uporabiti za vključitev teh okoljskih ciljev in prispevati k izvajanju kmetijske in gozdarske mreže Natura 2000, k zavezi iz Göteborga za zaustavitev upadanja biotske raznovrstnosti do leta 2010, k ciljem Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (7) in Kjotskega protokola za ublažitev podnebnih sprememb.

Za izpolnitev teh prednostnih nalog se države članice spodbudi, da podporo osredotočijo na ključne ukrepe. Taki ključni ukrepi lahko vključujejo:

| (i) | pospeševanje okoljskih storitev in živalim prijaznih kmetijskih praks. Evropski državljani pričakujejo od kmetov, da bodo spoštovali obvezne standarde. Številni pa tudi soglašajo, da bi bilo potrebno kmete nagraditi, če prevzamejo zaveze, ki gredo še dlje, in opravljajo storitve, ki jih trg sam ne bi zagotovil, zlasti kadar zadevajo posebne vire izjemnega pomena v okviru kmetijstva in gozdarstva, kot sta voda in tla; |
| --- | --- |

(i)

pospeševanje okoljskih storitev in živalim prijaznih kmetijskih praks. Evropski državljani pričakujejo od kmetov, da bodo spoštovali obvezne standarde. Številni pa tudi soglašajo, da bi bilo potrebno kmete nagraditi, če prevzamejo zaveze, ki gredo še dlje, in opravljajo storitve, ki jih trg sam ne bi zagotovil, zlasti kadar zadevajo posebne vire izjemnega pomena v okviru kmetijstva in gozdarstva, kot sta voda in tla;

| (ii) | ohranjanje obdelovalne krajine in gozdov. V Evropi je večina pomembnega podeželskega okolja produkt kmetijstva. Trajnostne prakse upravljanja zemljišč lahko pomagajo pri zmanjševanju tveganj, ki so povezana z opuščanjem, dezertifikacijo in gozdnimi požari, zlasti na območjih z omejenimi možnostmi. Ustrezni sistemi kmetovanja pomagajo ohranjati krajino in habitate, ki obsegajo vse od močvirij do suhih travnikov in gorskih pašnikov. V številnih območjih je to pomemben del kulturne in naravne dediščine in privlačnosti podeželskih območij kot krajev za življenje in delo; |
| --- | --- |

(ii)

ohranjanje obdelovalne krajine in gozdov. V Evropi je večina pomembnega podeželskega okolja produkt kmetijstva. Trajnostne prakse upravljanja zemljišč lahko pomagajo pri zmanjševanju tveganj, ki so povezana z opuščanjem, dezertifikacijo in gozdnimi požari, zlasti na območjih z omejenimi možnostmi. Ustrezni sistemi kmetovanja pomagajo ohranjati krajino in habitate, ki obsegajo vse od močvirij do suhih travnikov in gorskih pašnikov. V številnih območjih je to pomemben del kulturne in naravne dediščine in privlačnosti podeželskih območij kot krajev za življenje in delo;

| (iii) | boj proti podnebnim spremembam. Kmetijstvo in gozdarstvo sta v ospredju razvoja obnovljive energije in materialnih virov za bioenergetske naprave. Ustrezne kmetijske in gozdarske prakse lahko prispevajo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in ohranjanje učinka ponorov ogljika iz gozdov in organske snovi v sestavi tal ter hkrati pomagajo pri prilagoditvi na učinke podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

(iii)

boj proti podnebnim spremembam. Kmetijstvo in gozdarstvo sta v ospredju razvoja obnovljive energije in materialnih virov za bioenergetske naprave. Ustrezne kmetijske in gozdarske prakse lahko prispevajo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in ohranjanje učinka ponorov ogljika iz gozdov in organske snovi v sestavi tal ter hkrati pomagajo pri prilagoditvi na učinke podnebnih sprememb;

| (iv) | utrjevanje prispevka ekološkega kmetovanja. Ekološko kmetovanje predstavlja celovit pristop k trajnostnemu kmetijstvu. V tem smislu je mogoče nadalje okrepiti njegov prispevek k okoljskim ciljem in ciljem dobrega počutja živali; |
| --- | --- |

(iv)

utrjevanje prispevka ekološkega kmetovanja. Ekološko kmetovanje predstavlja celovit pristop k trajnostnemu kmetijstvu. V tem smislu je mogoče nadalje okrepiti njegov prispevek k okoljskim ciljem in ciljem dobrega počutja živali;

| (v) | spodbujanje okoljskih/gospodarskih pobud, koristnih za vse. Zagotavljanje okoljskih dobrin, zlasti s kmetijsko-okoljskimi ukrepi, lahko prispeva k istovetnosti podeželskih območij in njihovih živilskih proizvodov. Tvorijo lahko osnovo za rast in delovna mesta, ki jih ustvarjata turizem in zagotavljanje razvedrilnih dejavnosti na podeželju, zlasti kadar so povezane z diverzifikacijo v turističnem, obrtnem, izobraževalnem ali neživilskem sektorju; |
| --- | --- |

(v)

spodbujanje okoljskih/gospodarskih pobud, koristnih za vse. Zagotavljanje okoljskih dobrin, zlasti s kmetijsko-okoljskimi ukrepi, lahko prispeva k istovetnosti podeželskih območij in njihovih živilskih proizvodov. Tvorijo lahko osnovo za rast in delovna mesta, ki jih ustvarjata turizem in zagotavljanje razvedrilnih dejavnosti na podeželju, zlasti kadar so povezane z diverzifikacijo v turističnem, obrtnem, izobraževalnem ali neživilskem sektorju;

| (vi) | pospeševanje ozemeljskega ravnotežja. Programi razvoja podeželja lahko bistveno prispevajo k privlačnosti podeželskih območij. Lahko tudi pomagajo zagotoviti, da se v konkurenčnem, na znanju temelječem gospodarstvu ohranja trajnostno ravnotežje med urbanimi in podeželskimi območji. V kombinaciji z drugimi programskimi osmi lahko ukrepi upravljanja zemljišč pozitivno prispevajo k prostorski razporeditvi gospodarske dejavnosti in ozemeljske kohezije. |
| --- | --- |

(vi)

pospeševanje ozemeljskega ravnotežja. Programi razvoja podeželja lahko bistveno prispevajo k privlačnosti podeželskih območij. Lahko tudi pomagajo zagotoviti, da se v konkurenčnem, na znanju temelječem gospodarstvu ohranja trajnostno ravnotežje med urbanimi in podeželskimi območji. V kombinaciji z drugimi programskimi osmi lahko ukrepi upravljanja zemljišč pozitivno prispevajo k prostorski razporeditvi gospodarske dejavnosti in ozemeljske kohezije.

3.3   Zboljšanje kakovosti življenja v podeželskih območjih in spodbujanje diverzifikacije podeželskega gospodarstva

Strateška smernica Skupnosti

Viri, namenjeni področjem diverzifikacije podeželskega gospodarstva in kakovosti življenja v podeželskih območjih v okviru osi 3, morajo prispevati h glavni prednostni nalogi ustvarjanja zaposlitvenih možnosti in pogojem za rast. Vrsto ukrepov, ki so na voljo v okviru osi 3, je potrebno uporabljati zlasti za spodbujanje oblikovanja zmogljivosti, pridobivanja spretnosti in organizacije za razvoj lokalne strategije, kot tudi za pomoč pri zagotavljanju, da bodo podeželska območja ostala privlačna za prihodnje generacije. Pri pospeševanju usposabljanja, informiranja in podjetništva je treba upoštevati posebne potrebe žensk, mladih in starejših delavcev.

Za izpolnitev teh prednostnih nalog se države članice spodbudi, da podporo osredotočijo na ključne ukrepe. Taki ključni ukrepi lahko vključujejo:

| (i) | dvig gospodarske dejavnosti in stopenj zaposlenosti v širšem podeželskem gospodarstvu. Diverzifikacija je potrebna za rast, zaposlovanje in trajnostni razvoj v podeželskih območjih in s tem prispeva k boljšemu ozemeljskemu ravnotežju v gospodarskem in socialnem smislu. Turizem, obrti in zagotavljanje razvedrilnih dejavnosti na podeželju so razvijajoči se sektorji v številnih regijah in ponujajo možnosti za diverzifikacijo na kmetiji izven kmetijstva in za razvoj mikro podjetij v širšem podeželskem gospodarstvu; |
| --- | --- |

(i)

dvig gospodarske dejavnosti in stopenj zaposlenosti v širšem podeželskem gospodarstvu. Diverzifikacija je potrebna za rast, zaposlovanje in trajnostni razvoj v podeželskih območjih in s tem prispeva k boljšemu ozemeljskemu ravnotežju v gospodarskem in socialnem smislu. Turizem, obrti in zagotavljanje razvedrilnih dejavnosti na podeželju so razvijajoči se sektorji v številnih regijah in ponujajo možnosti za diverzifikacijo na kmetiji izven kmetijstva in za razvoj mikro podjetij v širšem podeželskem gospodarstvu;

| (ii) | spodbujanje vstopa žensk na trg dela. V številnih podeželskih območij predstavlja neustrezno otroško varstvo posebne ovire. Lokalne pobude za razvoj ustanov za varstvo otrok lahko olajšajo dostop na trg dela. To lahko vključuje razvoj infrastrukture za varstvo otrok, potencialno v kombinaciji s pobudami za spodbujanje ustvarjanja malih podjetij, povezanih s podeželskimi dejavnostmi in lokalnimi storitvami; |
| --- | --- |

(ii)

spodbujanje vstopa žensk na trg dela. V številnih podeželskih območij predstavlja neustrezno otroško varstvo posebne ovire. Lokalne pobude za razvoj ustanov za varstvo otrok lahko olajšajo dostop na trg dela. To lahko vključuje razvoj infrastrukture za varstvo otrok, potencialno v kombinaciji s pobudami za spodbujanje ustvarjanja malih podjetij, povezanih s podeželskimi dejavnostmi in lokalnimi storitvami;

| (iii) | vrnitev življenja v vasi. Celostne pobude, ki združujejo diverzifikacijo, ustvarjanje podjetij, investicije v kulturno dediščino, infrastrukturo za lokalne storitve in obnovo lahko prispevajo k zboljšanju gospodarskih možnosti in kakovosti življenja; |
| --- | --- |

(iii)

vrnitev življenja v vasi. Celostne pobude, ki združujejo diverzifikacijo, ustvarjanje podjetij, investicije v kulturno dediščino, infrastrukturo za lokalne storitve in obnovo lahko prispevajo k zboljšanju gospodarskih možnosti in kakovosti življenja;

| (iv) | razvoj mikro podjetij in obrti lahko temelji na tradicionalnih spretnostih ali vnaša nove usposobljenosti, zlasti v kombinaciji z nabavo opreme, usposabljanjem in poučevanjem, in s tem pomaga pospeševati podjetništvo ter razvijati gospodarske mreže; |
| --- | --- |

(iv)

razvoj mikro podjetij in obrti lahko temelji na tradicionalnih spretnostih ali vnaša nove usposobljenosti, zlasti v kombinaciji z nabavo opreme, usposabljanjem in poučevanjem, in s tem pomaga pospeševati podjetništvo ter razvijati gospodarske mreže;

| (v) | usposabljanje mladih za spretnosti za potrebe diverzifikacije lokalnega gospodarstva lahko pokrije povpraševanje po turizmu, rekreaciji, okoljskih storitvah, tradicionalnih podeželskih običajih in kakovostnih proizvodih; |
| --- | --- |

(v)

usposabljanje mladih za spretnosti za potrebe diverzifikacije lokalnega gospodarstva lahko pokrije povpraševanje po turizmu, rekreaciji, okoljskih storitvah, tradicionalnih podeželskih običajih in kakovostnih proizvodih;

| (vi) | spodbujanje prevzema in razširitve IKT. Prevzem in razširjanje IKT sta v podeželskih območjih bistvena za diverzifikacijo, kot tudi za lokalni razvoj, zagotavljanje lokalnih storitev in spodbujanje e-vključevanja. Ekonomije obsega se lahko doseže s pobudami IKT za vasi, ki kombinirajo opremo IT, mreženje in usposabljanje za e-znanja v okviru struktur skupnosti. Take pobude lahko zelo olajšajo prevzem IT s strani lokalnih kmetij in podeželskih podjetij in sprejetje e-poslovanja in e-trgovanja. Za premagovanje slabih strani neugodne lege je potrebno v celoti izkoristiti možnosti, ki jih ponujajo internet in širokopasovne komunikacije, podprte na primer z regionalnimi programi v okviru strukturnih skladov; |
| --- | --- |

(vi)

spodbujanje prevzema in razširitve IKT. Prevzem in razširjanje IKT sta v podeželskih območjih bistvena za diverzifikacijo, kot tudi za lokalni razvoj, zagotavljanje lokalnih storitev in spodbujanje e-vključevanja. Ekonomije obsega se lahko doseže s pobudami IKT za vasi, ki kombinirajo opremo IT, mreženje in usposabljanje za e-znanja v okviru struktur skupnosti. Take pobude lahko zelo olajšajo prevzem IT s strani lokalnih kmetij in podeželskih podjetij in sprejetje e-poslovanja in e-trgovanja. Za premagovanje slabih strani neugodne lege je potrebno v celoti izkoristiti možnosti, ki jih ponujajo internet in širokopasovne komunikacije, podprte na primer z regionalnimi programi v okviru strukturnih skladov;

| (vii) | razvoj zagotavljanja in inovativne uporabe obnovljivih virov energije lahko prispeva k ustvarjanju novih trgov za kmetijske in gozdarske proizvode, zagotavljanju lokalnih storitev in diverzifikaciji podeželskega gospodarstva; |
| --- | --- |

(vii)

razvoj zagotavljanja in inovativne uporabe obnovljivih virov energije lahko prispeva k ustvarjanju novih trgov za kmetijske in gozdarske proizvode, zagotavljanju lokalnih storitev in diverzifikaciji podeželskega gospodarstva;

| (viii) | spodbujanje razvoja turizma. Turizem je glavni sektor rasti v številnih podeželskih območjih in lahko oblikuje kulturno in naravno dediščino. Povečana uporaba IKT v turizmu za rezervacije, promocijo, trženje, oblikovanje storitev in rekreacijske dejavnosti lahko pomaga povečati število obiskovalcev in dolžino bivanja, zlasti kadar zagotavlja povezave na manjše infrastrukture in spodbuja kmečki turizem; |
| --- | --- |

(viii)

spodbujanje razvoja turizma. Turizem je glavni sektor rasti v številnih podeželskih območjih in lahko oblikuje kulturno in naravno dediščino. Povečana uporaba IKT v turizmu za rezervacije, promocijo, trženje, oblikovanje storitev in rekreacijske dejavnosti lahko pomaga povečati število obiskovalcev in dolžino bivanja, zlasti kadar zagotavlja povezave na manjše infrastrukture in spodbuja kmečki turizem;

| (ix) | zboljšanje lokalne infrastrukture, zlasti v novih državah članicah. V prihodnjih letih bodo izvedena večja vlaganja v glavne telekomunikacijske, transportne, energetske in vodne infrastrukture. Znatna podpora bo na voljo iz strukturnih skladov, od vseevropskih omrežij do razvoja povezav do poslovnih ali znanstvenih parkov. Za celotno uresničitev multiplikacijskega učinka pri delovnih mestih in rasti ima lahko mala lokalna infrastruktura, podprta v okviru programov za razvoj podeželja, bistveno vlogo pri povezovanju teh glavnih naložb z lokalnimi strategijami za diverzifikacijo in razvoj potenciala kmetijskega in živilskega sektorja. |
| --- | --- |

(ix)

zboljšanje lokalne infrastrukture, zlasti v novih državah članicah. V prihodnjih letih bodo izvedena večja vlaganja v glavne telekomunikacijske, transportne, energetske in vodne infrastrukture. Znatna podpora bo na voljo iz strukturnih skladov, od vseevropskih omrežij do razvoja povezav do poslovnih ali znanstvenih parkov. Za celotno uresničitev multiplikacijskega učinka pri delovnih mestih in rasti ima lahko mala lokalna infrastruktura, podprta v okviru programov za razvoj podeželja, bistveno vlogo pri povezovanju teh glavnih naložb z lokalnimi strategijami za diverzifikacijo in razvoj potenciala kmetijskega in živilskega sektorja.

3.4   Gradnja lokalnih zmogljivosti za zaposlovanje in diverzifikacijo

Strateška smernica Skupnosti

Viri, namenjeni osi 4 (Leader), morajo prispevati k prednostnim nalogam osi 1 in 2 in zlasti osi 3, in imeti tudi pomembno vlogo pri horizontalni prednostni nalogi zboljšanja upravljanja in sprostitve endogenega razvojnega potenciala podeželskih območij.

Podpora na podlagi osi 4 ponuja možnost, da se v okviru strategije lokalnega razvoja, ki jo vodi Skupnost in temelji na lokalnih potrebah in prednostih, kombinirajo vsi trije cilji – konkurenčnost, okolje in kakovost življenja/diverzifikacija. Celostni pristopi, ki vključujejo kmete, gozdarje in druge akterje na podeželju, lahko varujejo in poudarjajo lokalno naravno in kulturno dediščino, dvignejo okoljsko ozaveščenost in vlagajo v posebne proizvode, turizem in obnovljive vire in energijo ter jih spodbujajo.

Za izpolnitev teh prednostnih nalog se države članice spodbudi, da podporo osredotočijo na ključne ukrepe. Taki ključni ukrepi lahko vključujejo:

| (i) | gradnjo zmogljivosti lokalnega partnerstva, spodbujanje in pridobitev promocijskih znanj lahko pomagajo sprostiti lokalni potencial; |
| --- | --- |

(i)

gradnjo zmogljivosti lokalnega partnerstva, spodbujanje in pridobitev promocijskih znanj lahko pomagajo sprostiti lokalni potencial;

| (ii) | spodbujanje javno-zasebnih partnerstev. Zlasti Leader bo imel še naprej pomembno vlogo pri spodbujanju inovativnih pristopov k razvoju podeželja in združevanju zasebnega in javnega sektorja; |
| --- | --- |

(ii)

spodbujanje javno-zasebnih partnerstev. Zlasti Leader bo imel še naprej pomembno vlogo pri spodbujanju inovativnih pristopov k razvoju podeželja in združevanju zasebnega in javnega sektorja;

| (iii) | spodbujanje sodelovanja in inovativnosti. Lokalne pobude, kot sta Leader in podpora za diverzifikacijo, imajo lahko bistveno vlogo pri povezovanju ljudi z novimi idejami in pristopi, spodbujanju inovativnosti in podjetništva ter pospeševanju vključenosti in zagotavljanjem lokalnih storitev. Spletne skupnosti lahko pomagajo pri razširjanju znanja, izmenjavi dobrih praks in inovativnosti pri podeželskih proizvodih in storitvah; |
| --- | --- |

(iii)

spodbujanje sodelovanja in inovativnosti. Lokalne pobude, kot sta Leader in podpora za diverzifikacijo, imajo lahko bistveno vlogo pri povezovanju ljudi z novimi idejami in pristopi, spodbujanju inovativnosti in podjetništva ter pospeševanju vključenosti in zagotavljanjem lokalnih storitev. Spletne skupnosti lahko pomagajo pri razširjanju znanja, izmenjavi dobrih praks in inovativnosti pri podeželskih proizvodih in storitvah;

| (iv) | zboljšanje lokalnega upravljanja. Leader lahko pomaga pospeševati inovativne pristope s povezovanjem kmetijstva, gozdarstva in lokalnega gospodarstva in s tem pomaga razvejati gospodarsko bazo in okrepiti družbeno-gospodarsko mrežo podeželskih območij. |
| --- | --- |

(iv)

zboljšanje lokalnega upravljanja. Leader lahko pomaga pospeševati inovativne pristope s povezovanjem kmetijstva, gozdarstva in lokalnega gospodarstva in s tem pomaga razvejati gospodarsko bazo in okrepiti družbeno-gospodarsko mrežo podeželskih območij.

3.5   Zagotavljanje usklajenosti pri programiranju

Strateška smernica Skupnosti

Pri izdelavi svojih nacionalnih strategij morajo države članice zagotoviti, da bodo sinergije med osmi in znotraj njih čim večje in da se preprečijo morebitna nasprotja. Po potrebi lahko razvijejo celostne pristope. Lahko bodo tudi razmislile, kako upoštevati druge strategije na ravni EU, kot so Akcijski načrt za ekološko hrano in kmetovanje, zavezanost k povečani uporabi obnovljivih virov energije (8), potreba po razvoju srednje in dolgoročne strategije EU za boj proti podnebnim spremembam (9) ter potreba po predvidevanju verjetnih vplivov na kmetovanje in gozdarstvo, gozdarska strategija EU in akcijski načrt (ki lahko pomaga pri rasti in zaposlovanju ter trajnostnih ciljih) ter prednostne naloge iz šestega okoljskega akcijskega programa Skupnosti, kakor je opredeljen v Sklepu št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 (10), zlasti tiste prednostne naloge, ki jih zahtevajo tematske okoljske strategije (varstvo tal, varstvo in ohranitev morskih okolij, trajnostna raba pesticidov, onesnaževanje zraka, urbano okolje, trajnostna raba virov, recikliranje odpadkov).

Na ravni EU in ravni države članice je na voljo več sredstev za zboljšanje upravljanja in izvajanja politike. Lahko se uporabi tehnična pomoč za gradnjo evropske in nacionalne mreže za razvoj podeželja, kot platforme za izmenjavo najboljše prakse in strokovnega znanja med zainteresiranimi stranmi o vseh vidikih oblikovanja, upravljanja in izvajanja politike. Pri pripravi nacionalnih strategij bo potrebno upoštevati informacije in obveščanje javnosti za zagotovitev zgodnje vključitve različnih udeležencev in jih pripraviti za poznejše stopnje izvajanja.

3.6   Komplementarnost med instrumenti Skupnosti

Strateška smernica Skupnosti

Potrebno je spodbujati sinergijo med strukturno, zaposlitveno in razvojno politiko podeželja. V tem kontekstu morajo države članice zagotoviti komplementarnost in skladnost med ukrepi, ki naj bi se financirali iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada, Evropskega socialnega sklada, Evropskega sklada za ribištvo in EKSRP na danem ozemlju in danem področju dejavnosti. Glavna vodilna načela glede razmejitvene linije in koordinacijskih mehanizmov med ukrepi, ki jih podpirajo različni skladi, je treba opredeliti v nacionalnem strateškem referenčnem okviru in v nacionalnem strateškem načrtu.

Za naložbe v infrastrukturo bi bil lahko obseg intervencij vodilno načelo . Na primer, za naložbe v transport in drugo infrastrukturo na ravni države članice, regije ali podregije bi se uporabljali instrumenti kohezijske politike, medtem ko se lahko na lokalni ravni uporablja osnovni ukrep storitev na podlagi osi 3, ki zagotavlja povezavo med lokalnimi in regionalnimi ravnmi.

Za razvoj človeškega kapitala bi se podpora za razvoj podeželja usmerila na kmete in gospodarske akterje, vključene v diverzifikacijo podeželskega gospodarstva. Prebivalstvo podeželskih območij lahko dobi podporo v okviru celostnega pristopa od spodaj navzgor. Ukrepe na teh področjih je treba izvajati v popolni usklajenosti s cilji evropske strategije zaposlovanja, kot je določena v integriranih smernicah za rast in delovna mesta, in skladno z ukrepi, sprejetimi na podlagi programov nacionalnih reform v okviru lizbonskega procesa. Delovni program Izobraževanje in usposabljanje 2010 skuša doseči lizbonske cilje glede izobraževanja in usposabljanja. Vseživljenjsko učenje je bistvo tega programa in se nanaša na vse ravni in vrste izobraževanja in usposabljanja, vključno s kmetijskim, gozdarskim in kmetijsko-živilskim sektorjem.

4.   SISTEM POROČANJA

Uredba (ES) št. 1698/2005 predvideva strateško spremljanje strategije Skupnosti in nacionalnih strategij. Osnova za poročanje o napredku bo skupni okvir za spremljanje in ocenjevanje, ki bo vzpostavljen v sodelovanju z državami članicami.

Okvir bo zagotovil omejeno število skupnih kazalnikov in skupno metodologijo. Dopolnjen bo s kazalniki, specifičnimi za program, ki bodo odražali značaj vsakega programskega območja.

Skupni set kazalnikov bo omogočil združevanje učinkov, rezultatov in vplivov na ravni EU in pomagal oceniti napredek pri doseganju prednostnih nalog Skupnosti. Osnovni kazalniki, opredeljeni na začetku programskega obdobja, bodo omogočili ocenjevanje začetnega položaja in bodo podlaga za razvoj programske strategije.

Ocenjevanje bo stalno in bo na programski ravni obsegalo predhodno, vmesno in naknadno ocenjevanje, kot tudi drugo ocenjevanje, ki se šteje koristno za zboljšanje upravljanja programa in njegovega učinka. Spremljale ga bodo tematske študije in sinteza ocen na ravni Skupnosti, kakor tudi dejavnosti evropskega omrežja za razvoj podeželja kot platforme za izmenjavo in oblikovanje zmogljivosti za ocenjevanje v državah članicah. Izmenjava dobrih praks in skupna uporaba rezultatov ocenjevanja lahko znatno prispevata k učinkovitosti razvoja podeželja. V tem pogledu mora imeti evropsko omrežje osrednjo vlogo pri pospeševanju stikov.

---

(1)  Sklepi predsedstva Evropskega sveta v Luxembourgu (12. in 13. decembra 1997), Berlinu (24. in 25. marca 1999) in Bruslju (24. in 25. oktobra 2002).

(2)  Opredelitev OECD temelji na deležu prebivalstva, ki živi v podeželskih skupnostih (tj. z manj kot 150 prebivalcev na km2) v dani regiji NUTS III. Glej razširjeno presojo vplivov – SEK(2004) 931. To je edina mednarodno priznana opredelitev podeželskih območij. Vendar v nekaterih primerih ne upošteva v polni meri prebivalstva, ki živi v gosteje naseljenih podeželskih območjih, zlasti v perifernih urbanih območjih. V okviru teh smernic je uporabljena le za statistične in opisne namene.

(3)  Merjeno z BDP po pariteti kupne moči.

(4)  Sklepi predsedstva Evropskega sveta v Bruslju (22. in 23. marca 2005).

(5)  Sklepi predsedstva Evropskega sveta v Bruslju (16. in 17. junija 2005).

(6)  Pri tem je treba upoštevati tudi delo Stalnega odbora za raziskave v kmetijstvu.

(7)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 2455/2001/ES (UL L 331, 15.12.2001, str. 1).

(8)  Zaključki predsedstva – Evropski svet v Bruslju, 25. in 26. marca 2004.

(9)  Zaključki predsedstva – Evropski svet v Bruslju, 22. in 23. marca 2005.

(10)  UL L 242, 10.9.2002, str. 1.

---

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 55/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 55/30

---

SKLEP SVETA

z dne 20. februarja 2006

o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz Partnerstva za pristop s Hrvaško in razveljavitvi Sklepa 2004/648/ES

(2006/145/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 533/2004 z dne 22. marca 2004 o ustanovitvi evropskih partnerstev v okviru stabilizacijskega in pridružitvenega procesa (1), in zlasti člena 2 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je na svojem zasedanju v Solunu 19. in 20. junija 2003 odobril uvedbo partnerstva kot sredstva za uresničevanje evropske perspektive držav zahodnega Balkana v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je na svojem zasedanju v Solunu 19. in 20. junija 2003 odobril uvedbo partnerstva kot sredstva za uresničevanje evropske perspektive držav zahodnega Balkana v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa.

| (2) | Uredba (ES) št. 533/2004 določa, da se mora Svet odločiti o načelih, prednostnih nalogah in pogojih partnerstev, kakor tudi o vseh nadaljnjih prilagoditvah. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 533/2004 določa, da se mora Svet odločiti o načelih, prednostnih nalogah in pogojih partnerstev, kakor tudi o vseh nadaljnjih prilagoditvah.

| (3) | Svet je 13. septembra 2004 sprejel Evropsko partnerstvo s Hrvaško (2). |
| --- | --- |

(3)

Svet je 13. septembra 2004 sprejel Evropsko partnerstvo s Hrvaško (2).

| (4) | Države članice so 3. oktobra 2005 začele pogajanja s Hrvaško za pristop k Evropski uniji. Napredek pogajanj bo odvisen od napredka Hrvaške pri pripravah na pristop, ki se bo med drugim meril glede na izvajanje redno revidiranega partnerstva. |
| --- | --- |

(4)

Države članice so 3. oktobra 2005 začele pogajanja s Hrvaško za pristop k Evropski uniji. Napredek pogajanj bo odvisen od napredka Hrvaške pri pripravah na pristop, ki se bo med drugim meril glede na izvajanje redno revidiranega partnerstva.

| (5) | Zato je primerno, da se sprejme partnerstvo za pristop, ki na podlagi ugotovitev Poročila o napredku Hrvaške 2005 o pripravah države na prihodnjo vključitev v Evropsko unijo posodablja sedanje partnerstvo, da se opredelijo nove prednostne naloge za nadaljnje delo. |
| --- | --- |

(5)

Zato je primerno, da se sprejme partnerstvo za pristop, ki na podlagi ugotovitev Poročila o napredku Hrvaške 2005 o pripravah države na prihodnjo vključitev v Evropsko unijo posodablja sedanje partnerstvo, da se opredelijo nove prednostne naloge za nadaljnje delo.

| (6) | Uredba (ES) št. 533/2004 navaja, da bo nadaljevanje partnerstva za pristop zagotovljeno v okviru mehanizmov, vzpostavljenih v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (ES) št. 533/2004 navaja, da bo nadaljevanje partnerstva za pristop zagotovljeno v okviru mehanizmov, vzpostavljenih v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa.

| (7) | Od Hrvaške se pričakuje, da bo pripravila načrt s časovnim razporedom in posebnimi ukrepi, da bo uresničila prednostne naloge tega partnerstva za pristop in se tako pripravila na prihodnjo vključitev v Evropski unijo. |
| --- | --- |

(7)

Od Hrvaške se pričakuje, da bo pripravila načrt s časovnim razporedom in posebnimi ukrepi, da bo uresničila prednostne naloge tega partnerstva za pristop in se tako pripravila na prihodnjo vključitev v Evropski unijo.

| (8) | Sklep 2004/648/ES bi bilo treba zato razveljaviti – |
| --- | --- |

(8)

Sklep 2004/648/ES bi bilo treba zato razveljaviti –

SKLENIL:

Člen 1

V skladu s členom 1a Uredbe (ES) št. 533/2004 so načela, prednostne naloge in pogoji v Evropskem partnerstvu s Hrvaško določeni v Prilogi k Uredbi, ki je sestavni del tega sklepa.

Člen 2

Izvajanje Partnerstva za pristop se prouči v okviru mehanizmov, vzpostavljenih v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, predvsem letnih poročil o napredku, ki jih predloži Komisija.

Člen 3

Sklep 2004/648/ES se razveljavi.

Člen 4

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 20. februarja 2006

Za Svet

Predsednik

J. PRÖLL

---

(1)  UL L 86, 24.3.2004, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 269/2006 (UL L 47, 17.2.2006, str. 7).

1

(2)  Sklep Sveta 2004/648/ES z dne 13. septembra 2004 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih za Evropsko partnerstvo s Hrvaško (UL L 297, 22.9.2004, str. 19).

2

---

PRILOGA

HRVAŠKA: PARTNERSTVO ZA PRISTOP 2005

1.   UVOD

Evropski svet je na zasedanju v Solunu odobril uvedbo partnerstva kot sredstva za uresničevanje evropske perspektive držav zahodnega Balkana v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa.

Svet je 13. septembra 2004 sprejel Evropsko partnerstvo s Hrvaško. Države članice so 3. oktobra 2005 začele pogajanja s Hrvaško za pristop k Evropski uniji. Primerno je, da se sprejme partnerstvo za pristop, ki na podlagi ugotovitev Poročila o napredku Hrvaške 2005 nadgrajuje prejšnje evropsko partnerstvo. To novo partnerstvo o pristopu opredeljuje nove prednostne naloge za ukrepanje. Nove prednostne naloge so prilagojene posebnim potrebam države in stopnji priprav in bodo po potrebi posodobljene. Partnerstvo za pristop določa tudi smernice za finančno pomoč državi.

Od Hrvaške se pričakuje, da bo pripravila načrt, vključno s časovnim razporedom in posebnimi ukrepi za uresničitev prednostnih nalog partnerstva za pristop.

2.   NAČELA

Stabilizacijsko-pridružitveni proces ostaja okvir za evropsko usmeritev za države zahodnega Balkana vse do njihovega pristopa.

Glavne prednostne naloge, določene za Hrvaško, se nanašajo na njeno zmožnost napredka pri pripravah na pristop in zlasti njeno zmožnost, da izpolni merila, določena na Evropskem svetu v Kopenhagnu leta 1993, ter pogoje, določene za stabilizacijsko-pridružitveni proces, predvsem pogoje, ki jih je Svet določil v svojih sklepih dne 29. aprila 1997 in 21. ter 22. junija 1999, z vsebino končne izjave zagrebškega srečanja na vrhu z dne 24. novembra 2000 in v Solunski agendi, ter zahteve pogajalskega okvira, sprejetega na Svetu 3. oktobra 2005.

3.   PREDNOSTNE NALOGE

Prednostne naloge, navedene v partnerstvu za pristop, so bile izbrane glede na to, da je realistično pričakovati, da jih lahko Hrvaška izpolni ali glede njih bistveno napreduje v nekaj naslednjih letih. Razlikujemo med kratkoročnimi prednostnimi nalogami, za katere se pričakuje, do bodo izpolnjene v enem ali dveh letih, in srednjeročnimi prednostnimi nalogami, ki naj bi bile izpolnjene v treh do štirih letih. Prednostne naloge zadevajo tako zakonodajo kot tudi njeno izvajanje. Ob upoštevanju znatnih stroškov, potrebnih za izvajanje in uveljavljanje pravnega reda, ter zapletenost zahtev EU na nekaterih področjih, partnerstvo še ne zajema vseh pomembnih nalog. Nadaljnja partnerstva bodo vključevala nadaljnje prednostne naloge v skladu z napredkom, ki ga bo dosegla država.

Med kratkoročnimi prednostnimi nalogami so bile opredeljene ključne prednostne naloge, ki so navedene v oddelku 3.1. Te ključne prednostne naloge niso razvrščene po pomembnosti.

3.1   KRATKOROČNE PREDNOSTNE NALOGE

Ključne prednostne naloge

| — | Izvajati strategijo in akcijski načrt za reformo pravosodja po posvetu z zainteresiranimi organi, vključno s sprejetjem potrebne nove zakonodaje. |
| --- | --- |

—

Izvajati strategijo in akcijski načrt za reformo pravosodja po posvetu z zainteresiranimi organi, vključno s sprejetjem potrebne nove zakonodaje.

| — | Sprejeti in začeti izvajati nacionalne strategije za preprečevanje in boj proti korupciji, določiti zahtevano usklajevanje med pristojnimi vladnimi službami in organi, ki sodelujejo pri izvajanju, pri čemer je treba urad za preprečevanje korupcije in organiziranega kriminala popolnoma usposobiti za delo. |
| --- | --- |

—

Sprejeti in začeti izvajati nacionalne strategije za preprečevanje in boj proti korupciji, določiti zahtevano usklajevanje med pristojnimi vladnimi službami in organi, ki sodelujejo pri izvajanju, pri čemer je treba urad za preprečevanje korupcije in organiziranega kriminala popolnoma usposobiti za delo.

| — | Pospešiti izvajanje ustavnega zakona glede narodnih manjšin. Zlasti je nujno potrebno sprejeti ukrepe, da se zagotovi sorazmerna zastopanost manjšin v lokalnih in regionalnih samoupravnih enotah, državni upravi in pravosodnih organih ter organih javne uprave. |
| --- | --- |

—

Pospešiti izvajanje ustavnega zakona glede narodnih manjšin. Zlasti je nujno potrebno sprejeti ukrepe, da se zagotovi sorazmerna zastopanost manjšin v lokalnih in regionalnih samoupravnih enotah, državni upravi in pravosodnih organih ter organih javne uprave.

| — | Dokončati postopek vračanja beguncev, vključno z vračanjem posestva, prenavljanjem in nastanitvijo tistih, ki so imeli v preteklosti stanovanjske/najemniške pravice, in nadalje okrepiti regionalno sodelovanje, da se pospeši postopek vračanja beguncev in vključevanja v lokalno skupnost, zlasti z zagotavljanjem izvajanja Sarajevske izjave. |
| --- | --- |

—

Dokončati postopek vračanja beguncev, vključno z vračanjem posestva, prenavljanjem in nastanitvijo tistih, ki so imeli v preteklosti stanovanjske/najemniške pravice, in nadalje okrepiti regionalno sodelovanje, da se pospeši postopek vračanja beguncev in vključevanja v lokalno skupnost, zlasti z zagotavljanjem izvajanja Sarajevske izjave.

| — | Prizadevati si za spravo med državljani na tem območju. |
| --- | --- |

—

Prizadevati si za spravo med državljani na tem območju.

| — | Še naprej polno sodelovati z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo. |
| --- | --- |

—

Še naprej polno sodelovati z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo.

| — | Prizadevati si za dokončno rešitev še nerešenih dvostranskih vprašanj, zlasti mejnih vprašanj s Slovenijo, Srbijo in Črno goro ter Bosno in Hercegovino. |
| --- | --- |

—

Prizadevati si za dokončno rešitev še nerešenih dvostranskih vprašanj, zlasti mejnih vprašanj s Slovenijo, Srbijo in Črno goro ter Bosno in Hercegovino.

| — | Zagotoviti ustrezno izvajanje vseh prevzetih obveznosti iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma (SPS) na področjih, kot sta konkurenca, kjer je treba zlasti sprejeti in izvajati načrt za prestrukturiranje jeklarskega sektorja, in pridobitev nepremičnin. Zaključiti tekoča in prihodnja pogajanja glede trgovinskih zadev, povezanih s SPS (npr. protokol, ki uvaja tarifno kvoto za sladkor, protokol o širitvi in nadaljnje trgovinske koncesije o kmetijskih in ribiških proizvodih), in zagotoviti pravilno izvajanje njihovih rezultatov. |
| --- | --- |

—

Zagotoviti ustrezno izvajanje vseh prevzetih obveznosti iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma (SPS) na področjih, kot sta konkurenca, kjer je treba zlasti sprejeti in izvajati načrt za prestrukturiranje jeklarskega sektorja, in pridobitev nepremičnin. Zaključiti tekoča in prihodnja pogajanja glede trgovinskih zadev, povezanih s SPS (npr. protokol, ki uvaja tarifno kvoto za sladkor, protokol o širitvi in nadaljnje trgovinske koncesije o kmetijskih in ribiških proizvodih), in zagotoviti pravilno izvajanje njihovih rezultatov.

Politična merila

Demokracija in pravna država

| — | Sprejeti ukrepe, da se sprejme dosledna in stalna volilna zakonodaja, ki ureja vprašanja kot so volilni seznami, glasovanje izven države ter pregledno financiranje volilnih kampanj. |
| --- | --- |

—

Sprejeti ukrepe, da se sprejme dosledna in stalna volilna zakonodaja, ki ureja vprašanja kot so volilni seznami, glasovanje izven države ter pregledno financiranje volilnih kampanj.

Javna uprava

| — | Dosledno izvajati ukrepe za reformo javne uprave v zvezi z zaposlovanjem, napredovanjem in usposabljanjem ter izboljšati upravljanje človeških virov v vseh organih javne uprave, da se zagotovi odgovornost, učinkovitost, odprtost, preglednost, depolitizacija in visoka stopnja strokovnosti javnih služb. |
| --- | --- |

—

Dosledno izvajati ukrepe za reformo javne uprave v zvezi z zaposlovanjem, napredovanjem in usposabljanjem ter izboljšati upravljanje človeških virov v vseh organih javne uprave, da se zagotovi odgovornost, učinkovitost, odprtost, preglednost, depolitizacija in visoka stopnja strokovnosti javnih služb.

| — | Zagotoviti učinkovito nadaljnje spremljanje ugotovljenih pomanjkljivosti v zvezi s civilnim nadzorom vseh varnostnih služb. |
| --- | --- |

—

Zagotoviti učinkovito nadaljnje spremljanje ugotovljenih pomanjkljivosti v zvezi s civilnim nadzorom vseh varnostnih služb.

Pravosodni sistem

| — | Utreti pot zmanjševanju sodnih zaostankov. |
| --- | --- |

—

Utreti pot zmanjševanju sodnih zaostankov.

| — | Napredovati pri racionalizaciji organizacije sodišč, vključno z razvojem sodobnih sistemov informacijske tehnologije. |
| --- | --- |

—

Napredovati pri racionalizaciji organizacije sodišč, vključno z razvojem sodobnih sistemov informacijske tehnologije.

| — | Vzpostaviti bolj odprt, pravičen in pregleden postopek zaposlovanja, ocenjevanja in napredovanja ter krepiti strokovnost v pravosodju z zagotavljanjem ustreznih državnih sredstev za kakovostno usposabljanje sodnikov, tožilcev in upravnih uslužbencev. |
| --- | --- |

—

Vzpostaviti bolj odprt, pravičen in pregleden postopek zaposlovanja, ocenjevanja in napredovanja ter krepiti strokovnost v pravosodju z zagotavljanjem ustreznih državnih sredstev za kakovostno usposabljanje sodnikov, tožilcev in upravnih uslužbencev.

| — | Sprejeti ukrepe za zagotovitev ustreznega ter celovitega izvrševanja sodnih odločb. |
| --- | --- |

—

Sprejeti ukrepe za zagotovitev ustreznega ter celovitega izvrševanja sodnih odločb.

| — | Omogočiti dostop do sodišča in pravne pomoči ter ustreznih proračunskih sredstev. Okrepiti usposabljanje o zakonodaji EU. |
| --- | --- |

—

Omogočiti dostop do sodišča in pravne pomoči ter ustreznih proračunskih sredstev. Okrepiti usposabljanje o zakonodaji EU.

Protikorupcijska politika

| — | Še naprej razvijati kodeksa ravnanja/etike za uradnike in izvoljene predstavnike, kakor tudi akcijske načrte za preprečevanje korupcije v ustreznih organih kazenskega pregona (mejna policija, policija, carina, pravosodje). |
| --- | --- |

—

Še naprej razvijati kodeksa ravnanja/etike za uradnike in izvoljene predstavnike, kakor tudi akcijske načrte za preprečevanje korupcije v ustreznih organih kazenskega pregona (mejna policija, policija, carina, pravosodje).

| — | Sprejeti ukrepe, da se zagotovi prilagojenost pravnega okvira za odpravo korupcije, njegovo enotno izvajanje in uveljavljanje ter večje prizadevanje za proaktivno preprečevanje, odkrivanje ter učinkovito preganjanje korupcije, zlasti korupcije na visoki ravni. |
| --- | --- |

—

Sprejeti ukrepe, da se zagotovi prilagojenost pravnega okvira za odpravo korupcije, njegovo enotno izvajanje in uveljavljanje ter večje prizadevanje za proaktivno preprečevanje, odkrivanje ter učinkovito preganjanje korupcije, zlasti korupcije na visoki ravni.

| — | Sprejeti konkretne ukrepe za povečanje ozaveščenosti, da gre pri korupciji za težje kaznivo dejanje. |
| --- | --- |

—

Sprejeti konkretne ukrepe za povečanje ozaveščenosti, da gre pri korupciji za težje kaznivo dejanje.

Človekove pravice in zaščita manjšin

| — | Spodbujati spoštovanje in varstvo manjšin v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in načeli, določenimi v Okvirni konvenciji za varstvo narodnih manjšin Sveta Evrope, ter v skladu z najboljšimi praksami držav članic EU. |
| --- | --- |

—

Spodbujati spoštovanje in varstvo manjšin v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in načeli, določenimi v Okvirni konvenciji za varstvo narodnih manjšin Sveta Evrope, ter v skladu z najboljšimi praksami držav članic EU.

| — | Zagotoviti, da se vsi primeri etnično motiviranih kriminalnih dejanj ustrezno preiskujejo, kršilci pa preganjajo. |
| --- | --- |

—

Zagotoviti, da se vsi primeri etnično motiviranih kriminalnih dejanj ustrezno preiskujejo, kršilci pa preganjajo.

| — | Nadaljevati izvajanje strategije in akcijskega načrta za zaščito in vključevanje Romov in zagotoviti dostopnost do sredstev, ki so za to potrebna. |
| --- | --- |

—

Nadaljevati izvajanje strategije in akcijskega načrta za zaščito in vključevanje Romov in zagotoviti dostopnost do sredstev, ki so za to potrebna.

| — | Razvijati in začeti z izvajanjem celovite protidiskriminacijske strategije. |
| --- | --- |

—

Razvijati in začeti z izvajanjem celovite protidiskriminacijske strategije.

| — | Pregledati zakonodajo glede avdiovizualnih medijev v skladu s priporočili, ki jih je februarja 2004 pripravila skupna misija za izvedensko mnenje Sveta Evrope, Komisije in OVSE. Zlasti pregledati zakon o elektronskih medijih, da se vzpostavi pregleden, predvidljiv in učinkovit ureditveni okvir ter zagotovi politična neodvisnost Sveta za elektronske medije. Treba je zagotoviti, da hrvaška radio in televizija in njen programski svet delujeta neodvisno in ostaneta stabilna, zakon o hrvaškem radiu in televiziji pa se pregleda. Sprejeti nadaljnje ukrepe za učinkovito dekriminacijo obrekovanja. |
| --- | --- |

—

Pregledati zakonodajo glede avdiovizualnih medijev v skladu s priporočili, ki jih je februarja 2004 pripravila skupna misija za izvedensko mnenje Sveta Evrope, Komisije in OVSE. Zlasti pregledati zakon o elektronskih medijih, da se vzpostavi pregleden, predvidljiv in učinkovit ureditveni okvir ter zagotovi politična neodvisnost Sveta za elektronske medije. Treba je zagotoviti, da hrvaška radio in televizija in njen programski svet delujeta neodvisno in ostaneta stabilna, zakon o hrvaškem radiu in televiziji pa se pregleda. Sprejeti nadaljnje ukrepe za učinkovito dekriminacijo obrekovanja.

Regionalne zadeve in mednarodne obveznosti

| — | Znatno izboljšati pregon vojnih hudodelstev, zlasti z zagotovitvijo konca etničnih predsodkov do Srbov in z uporabo enotnih standardov kazenske odgovornosti ne glede na nacionalno poreklo. |
| --- | --- |

—

Znatno izboljšati pregon vojnih hudodelstev, zlasti z zagotovitvijo konca etničnih predsodkov do Srbov in z uporabo enotnih standardov kazenske odgovornosti ne glede na nacionalno poreklo.

| — | Kar zadeva vračanje beguncev, je treba nemudoma zaključiti postopek že vloženih zahtevkov za obnovo stanovanj; do leta 2005 obnoviti vsa stanovanja, za katera so bili zahtevki odobreni, do konca leta 2006 pa vsa druga stanovanja, katerih zahtevki bodo odobreni v prihodnosti. Nemudoma zaključiti postopek vračanja stanovanj. |
| --- | --- |

—

Kar zadeva vračanje beguncev, je treba nemudoma zaključiti postopek že vloženih zahtevkov za obnovo stanovanj; do leta 2005 obnoviti vsa stanovanja, za katera so bili zahtevki odobreni, do konca leta 2006 pa vsa druga stanovanja, katerih zahtevki bodo odobreni v prihodnosti. Nemudoma zaključiti postopek vračanja stanovanj.

| — | Nujno začeti in zaključiti izvajanje programa nastanitve tistih beguncev, ki so izgubili stanovanjske/najemniške pravice izven območij posebnega državnega interesa in pospešiti izvajanje programa nastanitve tistih beguncev, ki se vračajo na območje posebnega državnega interesa. Zagotoviti ustrezno promocijsko/informacijsko kampanjo. |
| --- | --- |

—

Nujno začeti in zaključiti izvajanje programa nastanitve tistih beguncev, ki so izgubili stanovanjske/najemniške pravice izven območij posebnega državnega interesa in pospešiti izvajanje programa nastanitve tistih beguncev, ki se vračajo na območje posebnega državnega interesa. Zagotoviti ustrezno promocijsko/informacijsko kampanjo.

| — | Zaščititi ustrezno koordinacijo in sodelovanje med ustreznimi organi na državni in lokalni ravni glede vračanja beguncev. |
| --- | --- |

—

Zaščititi ustrezno koordinacijo in sodelovanje med ustreznimi organi na državni in lokalni ravni glede vračanja beguncev.

| — | Ustvariti socialne in gospodarske pogoje za izboljšanje okolja za ponovno vključevanje beguncev ter sprejeti povratnike v okolje s pomočjo razvojnih programov na prizadetih območjih. Ponovno vzpostaviti možnost za konvalidacijo zahtevkov in pregled vseh prijav, predloženih po preteku prejšnjega roka za oddajo. |
| --- | --- |

—

Ustvariti socialne in gospodarske pogoje za izboljšanje okolja za ponovno vključevanje beguncev ter sprejeti povratnike v okolje s pomočjo razvojnih programov na prizadetih območjih. Ponovno vzpostaviti možnost za konvalidacijo zahtevkov in pregled vseh prijav, predloženih po preteku prejšnjega roka za oddajo.

| — | V celoti izvajati sporazume s sosednjimi državami, predvsem glede trgovine, boja proti organiziranemu kriminalu, upravljanja meja in ponovnega sprejema, čezmejnega sodelovanja, pravosodnega in policijskega sodelovanja, vključno v zvezi z vojnimi zločini, in take sporazume skleniti, kjer je to še potrebno. |
| --- | --- |

—

V celoti izvajati sporazume s sosednjimi državami, predvsem glede trgovine, boja proti organiziranemu kriminalu, upravljanja meja in ponovnega sprejema, čezmejnega sodelovanja, pravosodnega in policijskega sodelovanja, vključno v zvezi z vojnimi zločini, in take sporazume skleniti, kjer je to še potrebno.

Gospodarska merila

| — | Preudarno izvajati k stabilnosti usmerjene makroekonomske politike, vključno z razvojem tržno usmerjenih denarnih instrumentov za krepitev učinkovitosti denarne politike. |
| --- | --- |

—

Preudarno izvajati k stabilnosti usmerjene makroekonomske politike, vključno z razvojem tržno usmerjenih denarnih instrumentov za krepitev učinkovitosti denarne politike.

| — | Okrepiti davčno konsolidacijo na podlagi stalnih strukturnih ukrepov, zlasti na področju subvencij in socialnih izdatkov, ter rešiti vprašanje povračila tako imenovanih „dolgovanih pokojninskih prispevkov“ na način, ki ne ogroža davčne konsolidacije. Začeti izvajati nadaljnje ukrepe za celovito reformo zdravstvenega sektorja z namenom izboljšanja finančnega položaja. |
| --- | --- |

—

Okrepiti davčno konsolidacijo na podlagi stalnih strukturnih ukrepov, zlasti na področju subvencij in socialnih izdatkov, ter rešiti vprašanje povračila tako imenovanih „dolgovanih pokojninskih prispevkov“ na način, ki ne ogroža davčne konsolidacije. Začeti izvajati nadaljnje ukrepe za celovito reformo zdravstvenega sektorja z namenom izboljšanja finančnega položaja.

| — | Nadaljevati strukturne reforme javnih financ, zlasti na področju upravljanja izdatkov. Zagotoviti pregledno in učinkovito upravljanje dolgov. |
| --- | --- |

—

Nadaljevati strukturne reforme javnih financ, zlasti na področju upravljanja izdatkov. Zagotoviti pregledno in učinkovito upravljanje dolgov.

| — | Pospešiti privatizacijo družb iz privatizacijskega sklada. Pospešiti prestrukturiranje in privatizacijo ali likvidacijo velikih podjetij v državni lasti, zlasti v kmetijstvu ter jeklarski in ladjedelniški industriji. Izvesti nadaljnje ukrepe pri prestrukturiranju in/ali privatizaciji javnih podjetij (telekomunikacije, energetika, nafta itd.). Izboljšati preglednost postopka privatizacije. |
| --- | --- |

—

Pospešiti privatizacijo družb iz privatizacijskega sklada. Pospešiti prestrukturiranje in privatizacijo ali likvidacijo velikih podjetij v državni lasti, zlasti v kmetijstvu ter jeklarski in ladjedelniški industriji. Izvesti nadaljnje ukrepe pri prestrukturiranju in/ali privatizaciji javnih podjetij (telekomunikacije, energetika, nafta itd.). Izboljšati preglednost postopka privatizacije.

| — | Dodatno izboljšati poslovno okolje s poenostavitvijo pravil za vstop in izstop s trga. Zlasti pospešiti postopke registracije in izboljšati izvajanje pravil glede stečajev ter pogoje za razvoj zasebnih podjetij in tujih neposrednih naložb, vključno z izboljšanjem upravne učinkovitosti. |
| --- | --- |

—

Dodatno izboljšati poslovno okolje s poenostavitvijo pravil za vstop in izstop s trga. Zlasti pospešiti postopke registracije in izboljšati izvajanje pravil glede stečajev ter pogoje za razvoj zasebnih podjetij in tujih neposrednih naložb, vključno z izboljšanjem upravne učinkovitosti.

| — | Z vzpostavitvijo modernega in učinkovitega katastra in zemljiške knjige pospešiti zemljiško reformo, zlasti vpis v zemljiško knjigo in privatizacijo kmetijskih zemljišč, da se odpravijo trenutne ovire za razvoj trga z zemljišči in stanovanjskega trga. |
| --- | --- |

—

Z vzpostavitvijo modernega in učinkovitega katastra in zemljiške knjige pospešiti zemljiško reformo, zlasti vpis v zemljiško knjigo in privatizacijo kmetijskih zemljišč, da se odpravijo trenutne ovire za razvoj trga z zemljišči in stanovanjskega trga.

| — | Razviti makroekonomsko statistiko. |
| --- | --- |

—

Razviti makroekonomsko statistiko.

Sposobnost prevzema obveznosti članstva

Prosti pretok blaga

| — | Dokončati prestrukturiranje obstoječega zakonodajnega in institucionalnega okvira, da se zagotovi ločitev regulativnih, akreditacijskih, standardizacijskih funkcij ter funkcije certificiranja izdelkov in vzpostaviti strukture za nadzor trga, ko bodo skladne s pravnim redom EU. Pospešiti sprejetje evropskih standardov. Nadaljevati prizadevanja za prenos direktiv po starem in novem pristopu. |
| --- | --- |

—

Dokončati prestrukturiranje obstoječega zakonodajnega in institucionalnega okvira, da se zagotovi ločitev regulativnih, akreditacijskih, standardizacijskih funkcij ter funkcije certificiranja izdelkov in vzpostaviti strukture za nadzor trga, ko bodo skladne s pravnim redom EU. Pospešiti sprejetje evropskih standardov. Nadaljevati prizadevanja za prenos direktiv po starem in novem pristopu.

| — | Začeti pregled zakonodaje države, da se določijo neskladnosti s členi 28, 29 in 30 Pogodbe ES, načrtovati njihovo odstranitev in preprečiti nastajanje novih ovir. |
| --- | --- |

—

Začeti pregled zakonodaje države, da se določijo neskladnosti s členi 28, 29 in 30 Pogodbe ES, načrtovati njihovo odstranitev in preprečiti nastajanje novih ovir.

Pravica do ustanavljanja in svoboda opravljanja storitev

| — | Začeti prilagajanje na področju medsebojnega priznavanja poklicnih kvalifikacij pravnemu redu EU, vključno z razvojem potrebne upravne usposobljenosti. |
| --- | --- |

—

Začeti prilagajanje na področju medsebojnega priznavanja poklicnih kvalifikacij pravnemu redu EU, vključno z razvojem potrebne upravne usposobljenosti.

| — | Začeti pregled zakonodaje države, da se določijo omejitve pri svobodi ustanavljanja in svobodi opravljanja storitev, načrtovati njihovo odstranitev in preprečiti nastajanje novih ovir. |
| --- | --- |

—

Začeti pregled zakonodaje države, da se določijo omejitve pri svobodi ustanavljanja in svobodi opravljanja storitev, načrtovati njihovo odstranitev in preprečiti nastajanje novih ovir.

| — | Okrepiti usposobljenost nacionalnega regulativnega organa na področju poštnih storitev in zagotoviti njegovo neodvisnost. |
| --- | --- |

—

Okrepiti usposobljenost nacionalnega regulativnega organa na področju poštnih storitev in zagotoviti njegovo neodvisnost.

Prosti pretok kapitala

| — | Izboljšati zakonodajo o pranju denarja in začeti zagotavljati učinkovito izvajanje. Okrepiti upravno usposobljenost enote finančnega nadzora in izboljšati njeno sodelovanje z drugimi institucijami, ki sodelujejo v boju proti pranju denarja. |
| --- | --- |

—

Izboljšati zakonodajo o pranju denarja in začeti zagotavljati učinkovito izvajanje. Okrepiti upravno usposobljenost enote finančnega nadzora in izboljšati njeno sodelovanje z drugimi institucijami, ki sodelujejo v boju proti pranju denarja.

| — | Poenostaviti postopke za odobritev nakupov nepremičnin državljanov EU na nediskriminatorni osnovi in znatno zmanjšati velike zaostanke pri prijavah. |
| --- | --- |

—

Poenostaviti postopke za odobritev nakupov nepremičnin državljanov EU na nediskriminatorni osnovi in znatno zmanjšati velike zaostanke pri prijavah.

Javna naročila

| — | Dokončati prilagajanje hrvaške zakonodaje o javnih naročilih ter izvedbenih predpisih, vključno na področju javnih naročil, koncesij ter revizijskih postopkov. |
| --- | --- |

—

Dokončati prilagajanje hrvaške zakonodaje o javnih naročilih ter izvedbenih predpisih, vključno na področju javnih naročil, koncesij ter revizijskih postopkov.

| — | Okrepiti upravno usposobljenost urada za javna naročila za izvajanje nalog, določenih v okviru zakona o javnih naročilih. |
| --- | --- |

—

Okrepiti upravno usposobljenost urada za javna naročila za izvajanje nalog, določenih v okviru zakona o javnih naročilih.

Pravo intelektualne lastnine

| — | Izboljšati uveljavljanje pravic intelektualne, industrijske in poslovne lastnine, predvsem s krepitvijo upravne usposobljenosti, vključno z organi kazenskega pregona ter pravosodjem. |
| --- | --- |

—

Izboljšati uveljavljanje pravic intelektualne, industrijske in poslovne lastnine, predvsem s krepitvijo upravne usposobljenosti, vključno z organi kazenskega pregona ter pravosodjem.

Konkurenčnost

| — | Zagotoviti nadaljnje prilagajanje primarne in sekundarne zakonodaje, da se omogoči učinkovit protimonopolni nadzor ter nadzor državne pomoči z zavezujočimi odločitvami, ki se uporabljajo za vse gospodarske sektorje in, kar zadeva državno pomoč, za oba programa pomoči in individualne ukrepe pomoči. |
| --- | --- |

—

Zagotoviti nadaljnje prilagajanje primarne in sekundarne zakonodaje, da se omogoči učinkovit protimonopolni nadzor ter nadzor državne pomoči z zavezujočimi odločitvami, ki se uporabljajo za vse gospodarske sektorje in, kar zadeva državno pomoč, za oba programa pomoči in individualne ukrepe pomoči.

| — | Okrepiti upravno usposobljenost in neodvisnost agencije za konkurenco, tako na področju državne pomoči kot preprečevanja monopolov. Zagotoviti razvoj in usposabljanje pravosodja glede vprašanj v zvezi s konkurenco. |
| --- | --- |

—

Okrepiti upravno usposobljenost in neodvisnost agencije za konkurenco, tako na področju državne pomoči kot preprečevanja monopolov. Zagotoviti razvoj in usposabljanje pravosodja glede vprašanj v zvezi s konkurenco.

| — | Izboljšati evidenco izvrševanja na protimonopolnem področju in se zlasti bolje osredotočiti na preprečevanje resnejšega izkrivljanja konkurence in uvedbo odvračilnega sistema plačevanja kazni. Izboljšati evidenco izvrševanja državne pomoči, zlasti z zagotavljanjem spoštovanja obveznosti sporočanja in proaktivnim ocenjevanjem vseh ukrepov pomoči. |
| --- | --- |

—

Izboljšati evidenco izvrševanja na protimonopolnem področju in se zlasti bolje osredotočiti na preprečevanje resnejšega izkrivljanja konkurence in uvedbo odvračilnega sistema plačevanja kazni. Izboljšati evidenco izvrševanja državne pomoči, zlasti z zagotavljanjem spoštovanja obveznosti sporočanja in proaktivnim ocenjevanjem vseh ukrepov pomoči.

| — | Zagotoviti prilagoditev obstoječih programov pomoči in celotne davčne zakonodaje pravnemu redu EU na področju državne pomoči. |
| --- | --- |

—

Zagotoviti prilagoditev obstoječih programov pomoči in celotne davčne zakonodaje pravnemu redu EU na področju državne pomoči.

| — | V skladu z zahtevami EU sprejeti in začeti izvajati učinkovite programe prestrukturiranja v jeklarskem in ladjedelniškem sektorju, da se med drugim zagotovi, da je vsa pomoč skladna s pravnim redom. |
| --- | --- |

—

V skladu z zahtevami EU sprejeti in začeti izvajati učinkovite programe prestrukturiranja v jeklarskem in ladjedelniškem sektorju, da se med drugim zagotovi, da je vsa pomoč skladna s pravnim redom.

| — | Zagotoviti preglednost državne pomoči z vzpostavitvijo celovitega inventarja in s poročanjem o vseh veljavnih ukrepih pomoči na vseh upravnih ravneh in povečati ozaveščenost o načelih konkurence. |
| --- | --- |

—

Zagotoviti preglednost državne pomoči z vzpostavitvijo celovitega inventarja in s poročanjem o vseh veljavnih ukrepih pomoči na vseh upravnih ravneh in povečati ozaveščenost o načelih konkurence.

Finančne storitve

| — | Okrepiti ureditveni in upravni okvir za nadzor finančnih služb in se zlasti pripraviti na prehod k načrtovanemu integriranemu nadzornemu organu za nebančne finančne storitve. |
| --- | --- |

—

Okrepiti ureditveni in upravni okvir za nadzor finančnih služb in se zlasti pripraviti na prehod k načrtovanemu integriranemu nadzornemu organu za nebančne finančne storitve.

| — | Pripraviti uvedbo novega okvira kapitalskih zahtev za kreditne institucije in investicijska podjetja. |
| --- | --- |

—

Pripraviti uvedbo novega okvira kapitalskih zahtev za kreditne institucije in investicijska podjetja.

Informacijska družba in mediji

| — | Nadalje krepiti usposobljenost nacionalnega regulativnega organa na področju telekomunikacij in zagotoviti njegovo neodvisnost. |
| --- | --- |

—

Nadalje krepiti usposobljenost nacionalnega regulativnega organa na področju telekomunikacij in zagotoviti njegovo neodvisnost.

Kmetijstvo in razvoj podeželja

| — | Zagotoviti za delo polno usposobljeno agencijo SAPARD/IPARD. |
| --- | --- |

—

Zagotoviti za delo polno usposobljeno agencijo SAPARD/IPARD.

| — | Pospešiti delo, da se vzpostavi ustrezen identifikacijski sistem zemljiških parcel in sistem označevanja in registracije goveda. |
| --- | --- |

—

Pospešiti delo, da se vzpostavi ustrezen identifikacijski sistem zemljiških parcel in sistem označevanja in registracije goveda.

| — | Okrepiti zbiranje in obdelavo kmetijske statistike v skladu s standardi in metodologijo EU. |
| --- | --- |

—

Okrepiti zbiranje in obdelavo kmetijske statistike v skladu s standardi in metodologijo EU.

| — | Razviti strategijo za razvoj podeželja in politične instrumente za oblikovanje, izvajanje, upravljanje, spremljanje, nadzor in ovrednotenje programov razvoja podeželja. |
| --- | --- |

—

Razviti strategijo za razvoj podeželja in politične instrumente za oblikovanje, izvajanje, upravljanje, spremljanje, nadzor in ovrednotenje programov razvoja podeželja.

Varnost živil, veterinarska in fitosanitarna politika

| — | Nadaljevati prilagajanje v veterinarskem in fitosanitarnem sektorju, posodobiti ureditev inšpekcij, posodobiti agroživilske obrate tako, da so izpolnjene higienske zahteve EU. |
| --- | --- |

—

Nadaljevati prilagajanje v veterinarskem in fitosanitarnem sektorju, posodobiti ureditev inšpekcij, posodobiti agroživilske obrate tako, da so izpolnjene higienske zahteve EU.

| — | Razviti celovito strategijo na področju varnosti živil ter veterinarske in fitosanitarne politike. Okrepiti potrebne upravne strukture in izboljšati koordinacijo med njimi, da se zagotovi celovit pristop za izboljšanje varnosti živil v celotni prehranski verigi. |
| --- | --- |

—

Razviti celovito strategijo na področju varnosti živil ter veterinarske in fitosanitarne politike. Okrepiti potrebne upravne strukture in izboljšati koordinacijo med njimi, da se zagotovi celovit pristop za izboljšanje varnosti živil v celotni prehranski verigi.

Ribištvo

| — | Okrepiti upravne in zlasti inšpekcijske strukture za ribiško politiko. |
| --- | --- |

—

Okrepiti upravne in zlasti inšpekcijske strukture za ribiško politiko.

| — | Začeti vzpostavljanje računalniško vodene evidence ribiških plovil. |
| --- | --- |

—

Začeti vzpostavljanje računalniško vodene evidence ribiških plovil.

| — | Nadaljevati izvajanje tristranskega sporazuma, doseženega junija 2004, glede zaščitene ekološke in ribiške cone, ki jo je Hrvaška razglasila enostransko. |
| --- | --- |

—

Nadaljevati izvajanje tristranskega sporazuma, doseženega junija 2004, glede zaščitene ekološke in ribiške cone, ki jo je Hrvaška razglasila enostransko.

Prometna politika

| — | Nadaljevati izvajaje standardov EU na področju socialne in tehnične zakonodaje v cestnem prometu ter varnostnih standardov v pomorskem prometu. |
| --- | --- |

—

Nadaljevati izvajaje standardov EU na področju socialne in tehnične zakonodaje v cestnem prometu ter varnostnih standardov v pomorskem prometu.

| — | Okrepiti upravno usposobljenost v železniškem sektorju. |
| --- | --- |

—

Okrepiti upravno usposobljenost v železniškem sektorju.

| — | Zagotoviti vzpostavitev neodvisnega organa za preiskavo nesreč in okrepiti nacionalne regulativne organe v letalskem sektorju. |
| --- | --- |

—

Zagotoviti vzpostavitev neodvisnega organa za preiskavo nesreč in okrepiti nacionalne regulativne organe v letalskem sektorju.

| — | Skleniti Sporazum o skupnem evropskem zračnem prostoru (ECAA) s Protokolom o prehodnih ukrepih za izvajanje zakonodaje EU na področju letalstva. |
| --- | --- |

—

Skleniti Sporazum o skupnem evropskem zračnem prostoru (ECAA) s Protokolom o prehodnih ukrepih za izvajanje zakonodaje EU na področju letalstva.

Energija

| — | Še naprej izvajati pravni red EU glede plina in elektrike. |
| --- | --- |

—

Še naprej izvajati pravni red EU glede plina in elektrike.

| — | Zagotoviti usposobljenost in neodvisno delovanje nacionalnega regulativnega organa. |
| --- | --- |

—

Zagotoviti usposobljenost in neodvisno delovanje nacionalnega regulativnega organa.

| — | Začeti izvajati obveznosti, prevzete v okviru Pogodbe o Energetski skupnosti. |
| --- | --- |

—

Začeti izvajati obveznosti, prevzete v okviru Pogodbe o Energetski skupnosti.

| — | Krepiti upravno usposobljenost in izboljšati usklajenost s pravnim redom na področju energetske učinkovitosti, obnovljivih energetskih virov in na jedrskem področju, ter zagotoviti visoko raven jedrske varnosti in varstva pred sevanjem. |
| --- | --- |

—

Krepiti upravno usposobljenost in izboljšati usklajenost s pravnim redom na področju energetske učinkovitosti, obnovljivih energetskih virov in na jedrskem področju, ter zagotoviti visoko raven jedrske varnosti in varstva pred sevanjem.

Obdavčevanje

| — | Pospešiti prilagajanje davčne zakonodaje pravnemu redu EU in zagotoviti njeno učinkovito izvajanje, s posebnim poudarkom na vključevanju prostih con pri teritorialni uporabi režima DDV in pri odpravljanju obstoječih ničelnih stopenj DDV. |
| --- | --- |

—

Pospešiti prilagajanje davčne zakonodaje pravnemu redu EU in zagotoviti njeno učinkovito izvajanje, s posebnim poudarkom na vključevanju prostih con pri teritorialni uporabi režima DDV in pri odpravljanju obstoječih ničelnih stopenj DDV.

| — | Začeti prilagajanje pravnemu redu EU na področju neposrednega obdavčenja, vključno z določbami o izmenjavi informacij z državami članicami, da se olajša izvrševanje ukrepov proti izogibanju in utaji davkov. |
| --- | --- |

—

Začeti prilagajanje pravnemu redu EU na področju neposrednega obdavčenja, vključno z določbami o izmenjavi informacij z državami članicami, da se olajša izvrševanje ukrepov proti izogibanju in utaji davkov.

| — | Izpolniti načela kodeksa ravnanja pri obdavčitvi podjetij in zagotoviti, da so novi davčni ukrepi v skladu s temi načeli. |
| --- | --- |

—

Izpolniti načela kodeksa ravnanja pri obdavčitvi podjetij in zagotoviti, da so novi davčni ukrepi v skladu s temi načeli.

| — | Bistveno okrepiti usposobljenost carinske in davčne uprave, zlasti glede zbiranja in nadzora. Nadaljevati prizadevanja za delovanje trošarinskih služb z ustreznim osebjem. Poenostaviti postopke za učinkovito preganjanje davčnih utaj. |
| --- | --- |

—

Bistveno okrepiti usposobljenost carinske in davčne uprave, zlasti glede zbiranja in nadzora. Nadaljevati prizadevanja za delovanje trošarinskih služb z ustreznim osebjem. Poenostaviti postopke za učinkovito preganjanje davčnih utaj.

| — | Še naprej razvijati potrebne sisteme informacijske tehnologije, da se omogoči izmenjava elektronskih podatkov z EU in njenimi državami članicami. |
| --- | --- |

—

Še naprej razvijati potrebne sisteme informacijske tehnologije, da se omogoči izmenjava elektronskih podatkov z EU in njenimi državami članicami.

Statistika

| — | Okrepiti upravno usposobljenost hrvaškega urada za statistiko, reformirati njegove regionalne urade in izboljšati usklajevanje z drugimi institucijami, ki pripravljajo uradno statistiko. |
| --- | --- |

—

Okrepiti upravno usposobljenost hrvaškega urada za statistiko, reformirati njegove regionalne urade in izboljšati usklajevanje z drugimi institucijami, ki pripravljajo uradno statistiko.

| — | Razvijati poslovne in socialne statistike. |
| --- | --- |

—

Razvijati poslovne in socialne statistike.

Socialna politika in zaposlovanje

| — | Nadaljevati prilagajanje pravnemu redu EU na področju delovnega prava, varovanja zdravja, enakosti med spoloma in protidiskriminacije. |
| --- | --- |

—

Nadaljevati prilagajanje pravnemu redu EU na področju delovnega prava, varovanja zdravja, enakosti med spoloma in protidiskriminacije.

| — | Krepiti upravne strukture in strukture za izvajanje zakonodaje na tem področju ter izboljšati medresorsko koordinacijo. |
| --- | --- |

—

Krepiti upravne strukture in strukture za izvajanje zakonodaje na tem področju ter izboljšati medresorsko koordinacijo.

Podjetniška in industrijska politika

| — | Nadalje poenostaviti in pospešiti postopke za registracijo družb. Uvesti elektronski dostop do izbranih vladnih storitev za mala in srednja podjetja. Še naprej razvijati presojo vpliva predpisov. |
| --- | --- |

—

Nadalje poenostaviti in pospešiti postopke za registracijo družb. Uvesti elektronski dostop do izbranih vladnih storitev za mala in srednja podjetja. Še naprej razvijati presojo vpliva predpisov.

| — | Še naprej izvajati Evropsko listino za mala podjetja. |
| --- | --- |

—

Še naprej izvajati Evropsko listino za mala podjetja.

Regionalna politika in usklajevanje strukturnih instrumentov

| — | Razviti celovito in skladno strategijo na področju regionalnega razvoja. |
| --- | --- |

—

Razviti celovito in skladno strategijo na področju regionalnega razvoja.

| — | Izbrati in razviti usposobljenost ključnih organov za upravljanje ter organov za izvajanje strukturnih instrumentov. |
| --- | --- |

—

Izbrati in razviti usposobljenost ključnih organov za upravljanje ter organov za izvajanje strukturnih instrumentov.

Pravica, svoboda in varnost

| — | Okrepiti upravljanje mej, zlasti s krepitvijo nadzora morskih meja. Izvajati celovito strategijo upravljanja mej (vključno s ponovnim sprejemom). Povečati naložbe v tehnično opremo in infrastrukturo. Zaposliti dodatno osebje in zagotoviti ustrezno infrastrukturo za usposabljanje. |
| --- | --- |

—

Okrepiti upravljanje mej, zlasti s krepitvijo nadzora morskih meja. Izvajati celovito strategijo upravljanja mej (vključno s ponovnim sprejemom). Povečati naložbe v tehnično opremo in infrastrukturo. Zaposliti dodatno osebje in zagotoviti ustrezno infrastrukturo za usposabljanje.

| — | Izboljšati opremo za odkrivanje ponarejenih in predrugačenih dokumentov ter zagotoviti usposabljanje osebja v diplomatskih predstavništvih in konzularnih uradih. |
| --- | --- |

—

Izboljšati opremo za odkrivanje ponarejenih in predrugačenih dokumentov ter zagotoviti usposabljanje osebja v diplomatskih predstavništvih in konzularnih uradih.

| — | Nadalje prilagajati zakonodajo o azilu pravnemu redu EU. Ustanoviti stalen državni sprejemni center za prosilce za azil. |
| --- | --- |

—

Nadalje prilagajati zakonodajo o azilu pravnemu redu EU. Ustanoviti stalen državni sprejemni center za prosilce za azil.

| — | Izboljšati usklajevanje med organi kazenskega pregona ter pravosodjem, zlasti v zvezi z gospodarskim kriminalom, organiziranim kriminalom, goljufijami, pranjem denarja in korupcijo. Okrepiti boj proti prometu z drogami in preprečevanje ter zmanjševanje povpraševanja po prepovedanih drogah. Zagotoviti učinkovite ukrepe za boj proti trgovini z ljudmi in nadnacionalnemu tihotapljenju oseb, zlasti s potrebno pozornostjo, posvečeno preprečevanju, varstvu ter ponovnemu vključevanju žrtev v družbo. Organom kazenskega pregona zagotoviti potrebno posebno usposabljanje. |
| --- | --- |

—

Izboljšati usklajevanje med organi kazenskega pregona ter pravosodjem, zlasti v zvezi z gospodarskim kriminalom, organiziranim kriminalom, goljufijami, pranjem denarja in korupcijo. Okrepiti boj proti prometu z drogami in preprečevanje ter zmanjševanje povpraševanja po prepovedanih drogah. Zagotoviti učinkovite ukrepe za boj proti trgovini z ljudmi in nadnacionalnemu tihotapljenju oseb, zlasti s potrebno pozornostjo, posvečeno preprečevanju, varstvu ter ponovnemu vključevanju žrtev v družbo. Organom kazenskega pregona zagotoviti potrebno posebno usposabljanje.

| — | Okrepiti mednarodno sodelovanje glede terorizma in v celoti izvajati ustrezne mednarodne konvencije. Izboljšati sodelovanje in izmenjavo informacij med policijo in obveščevalnimi službami v državi in z drugimi državami. Okrepiti preprečevanje financiranja in priprave terorističnih dejanj. |
| --- | --- |

—

Okrepiti mednarodno sodelovanje glede terorizma in v celoti izvajati ustrezne mednarodne konvencije. Izboljšati sodelovanje in izmenjavo informacij med policijo in obveščevalnimi službami v državi in z drugimi državami. Okrepiti preprečevanje financiranja in priprave terorističnih dejanj.

Okolje

| — | Še naprej razvijati horizontalno zakonodajo, vključno s presojo vplivov na okolje in sodelovanjem javnosti. |
| --- | --- |

—

Še naprej razvijati horizontalno zakonodajo, vključno s presojo vplivov na okolje in sodelovanjem javnosti.

| — | Jasno opredeliti pristojnosti in okrepiti upravno in izvedbeno usposobljenost na državni in regionalni ravni, da se zagotovi načrtovanje, vključno s pripravami finančnih strategij. |
| --- | --- |

—

Jasno opredeliti pristojnosti in okrepiti upravno in izvedbeno usposobljenost na državni in regionalni ravni, da se zagotovi načrtovanje, vključno s pripravami finančnih strategij.

| — | Še naprej krepiti usposobljenost nacionalnih in regionalnih inšpekcijskih služb in jim omogočiti učinkovito uveljavljanje okoljske zakonodaje. |
| --- | --- |

—

Še naprej krepiti usposobljenost nacionalnih in regionalnih inšpekcijskih služb in jim omogočiti učinkovito uveljavljanje okoljske zakonodaje.

| — | Nujno je treba sprejeti nacionalni načrt za ravnanje z odpadki in ga začeti izvajati. |
| --- | --- |

—

Nujno je treba sprejeti nacionalni načrt za ravnanje z odpadki in ga začeti izvajati.

Carinska unija

| — | Še naprej krepiti upravno in izvedbeno usposobljenost carinskih služb, zlasti za nadzor preferencialnih pravil o poreklu blaga, ter pospešiti prilagajanje pravnemu redu EU. Poskrbeti, da bo carinsko izobraževalno središče popolnoma usposobljeno za delo. |
| --- | --- |

—

Še naprej krepiti upravno in izvedbeno usposobljenost carinskih služb, zlasti za nadzor preferencialnih pravil o poreklu blaga, ter pospešiti prilagajanje pravnemu redu EU. Poskrbeti, da bo carinsko izobraževalno središče popolnoma usposobljeno za delo.

| — | Še naprej razvijati potrebne sisteme informacijske tehnologije, da se omogoči izmenjava elektronskih podatkov z EU in njenimi državami članicami. |
| --- | --- |

—

Še naprej razvijati potrebne sisteme informacijske tehnologije, da se omogoči izmenjava elektronskih podatkov z EU in njenimi državami članicami.

| — | Sprejeti in izvajati kodeks etike za carinske službe. |
| --- | --- |

—

Sprejeti in izvajati kodeks etike za carinske službe.

Zunanji odnosi

| — | Nadaljevati politiko liberalizacije trgovine, in sicer z izvajanjem stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, obveznosti STO in dvostranskih sporazumov o prosti trgovini. Prizadevati si za prihodnji regionalni sporazum o prosti trgovini v jugovzhodni Evropi. |
| --- | --- |

—

Nadaljevati politiko liberalizacije trgovine, in sicer z izvajanjem stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, obveznosti STO in dvostranskih sporazumov o prosti trgovini. Prizadevati si za prihodnji regionalni sporazum o prosti trgovini v jugovzhodni Evropi.

| — | Zagotoviti, da so ukrepi trgovinske zaščite skladni z obveznostmi SPS in STO. |
| --- | --- |

—

Zagotoviti, da so ukrepi trgovinske zaščite skladni z obveznostmi SPS in STO.

| — | Zaključiti pogajanja in v celoti izvajati protokol, ki v SPS uvaja tarifno kvoto za sladkor, da se hrvaški sektor sladkorja pripravi na prilagoditve, potrebne za delovanje v realnem in gospodarsko trajnem okolju. Izidi pogajanj o protokolu ne vplivajo na izid pristopnih pogajanj. |
| --- | --- |

—

Zaključiti pogajanja in v celoti izvajati protokol, ki v SPS uvaja tarifno kvoto za sladkor, da se hrvaški sektor sladkorja pripravi na prilagoditve, potrebne za delovanje v realnem in gospodarsko trajnem okolju. Izidi pogajanj o protokolu ne vplivajo na izid pristopnih pogajanj.

Finančni nadzor

| — | Sprejeti skladen ureditveni okvir za notranji nadzor javnih financ na podlagi strateške listine. |
| --- | --- |

—

Sprejeti skladen ureditveni okvir za notranji nadzor javnih financ na podlagi strateške listine.

| — | Nadaljevati prizadevanja za vzpostavitev in krepitev notranjega nadzora javnih financ z zagotovitvijo ustreznega osebja, usposabljanja in opreme. |
| --- | --- |

—

Nadaljevati prizadevanja za vzpostavitev in krepitev notranjega nadzora javnih financ z zagotovitvijo ustreznega osebja, usposabljanja in opreme.

| — | Uvesti učinkovite postopke za odkrivanje, obravnavanje, nadaljnje spremljanje in obveščanje Komisije o nepravilnostih in sumu goljufije, ki zadevajo finančne interese Skupnosti, in vzpostaviti upravne strukture, potrebne za učinkovito in enakovredno zaščito teh interesov in za sodelovanje z Evropskim uradom za boj proti goljufijam. |
| --- | --- |

—

Uvesti učinkovite postopke za odkrivanje, obravnavanje, nadaljnje spremljanje in obveščanje Komisije o nepravilnostih in sumu goljufije, ki zadevajo finančne interese Skupnosti, in vzpostaviti upravne strukture, potrebne za učinkovito in enakovredno zaščito teh interesov in za sodelovanje z Evropskim uradom za boj proti goljufijam.

3.2   SREDNJEROČNE PREDNOSTNE NALOGE

Politična merila

Demokracija in pravna država

Javna uprava

| — | Nadaljevati postopek ustanavljanja institucij, ki so neposredno povezane s pravnim redom EU, in uvesti reforme za splošno izboljšanje učinkovitosti javne uprave. |
| --- | --- |

—

Nadaljevati postopek ustanavljanja institucij, ki so neposredno povezane s pravnim redom EU, in uvesti reforme za splošno izboljšanje učinkovitosti javne uprave.

Pravosodni sistem

| — | Še naprej izvajati reforme pravosodja, vključno z usposabljanjem, in sprejeti ukrepe za zmanjšanje sodnih zaostankov. |
| --- | --- |

—

Še naprej izvajati reforme pravosodja, vključno z usposabljanjem, in sprejeti ukrepe za zmanjšanje sodnih zaostankov.

| — | Še naprej racionalizirati organizacijo sodišč, vključno z razvojem sodobnih sistemov informacijske tehnologije. |
| --- | --- |

—

Še naprej racionalizirati organizacijo sodišč, vključno z razvojem sodobnih sistemov informacijske tehnologije.

| — | Zagotoviti redno in učinkovito izvrševanje sodnih odločb. |
| --- | --- |

—

Zagotoviti redno in učinkovito izvrševanje sodnih odločb.

Protikorupcijska politika

| — | Spodbujati nadaljnji napredek v boju proti korupciji in izvajati ustrezno zakonodajo. Vzpostaviti zlasti posebne oddelke za boj proti korupciji v okviru ustreznih služb in v ta namen zagotoviti primerno usposabljanje in sredstva. |
| --- | --- |

—

Spodbujati nadaljnji napredek v boju proti korupciji in izvajati ustrezno zakonodajo. Vzpostaviti zlasti posebne oddelke za boj proti korupciji v okviru ustreznih služb in v ta namen zagotoviti primerno usposabljanje in sredstva.

| — | Zagotoviti, da bodo z ustrezno zakonodajo in upravnimi ukrepi izpolnjeni standardi, določeni v okviru mednarodnih instrumentov. |
| --- | --- |

—

Zagotoviti, da bodo z ustrezno zakonodajo in upravnimi ukrepi izpolnjeni standardi, določeni v okviru mednarodnih instrumentov.

Človekove pravice in zaščita manjšin

| — | Zagotoviti polno izvajanje ustavnega zakona o narodnih manjšinah, zlasti glede sorazmerne zastopanosti manjšin. |
| --- | --- |

—

Zagotoviti polno izvajanje ustavnega zakona o narodnih manjšinah, zlasti glede sorazmerne zastopanosti manjšin.

| — | Še naprej izvajati celovito protidiskriminacijsko strategijo. |
| --- | --- |

—

Še naprej izvajati celovito protidiskriminacijsko strategijo.

| — | Nadaljevati prizadevanja za izboljšanje položaja Romov z izvajanjem ustreznih strategij, vključno s potrebno finančno podporo na nacionalni in lokalni ravni, protidiskriminatornimi ukrepi, usmerjenimi v ustvarjanje novih delovnih mest, v povečevanje dostopa do izobrazbe in v izboljšanje bivalnih pogojev. |
| --- | --- |

—

Nadaljevati prizadevanja za izboljšanje položaja Romov z izvajanjem ustreznih strategij, vključno s potrebno finančno podporo na nacionalni in lokalni ravni, protidiskriminatornimi ukrepi, usmerjenimi v ustvarjanje novih delovnih mest, v povečevanje dostopa do izobrazbe in v izboljšanje bivalnih pogojev.

| — | Nadalje izboljšati socialne in gospodarske pogoje, da bi se izboljšale razmere pri ponovnem vključevanju povratnikov in bi jih skupnost bolje sprejela. |
| --- | --- |

—

Nadalje izboljšati socialne in gospodarske pogoje, da bi se izboljšale razmere pri ponovnem vključevanju povratnikov in bi jih skupnost bolje sprejela.

Regionalne zadeve in mednarodne obveznosti

| — | Zagotoviti nemoteno izvajanje končnih sporazumov glede trenutno še nerešenih dvostranskih vprašanj, zlasti gleda vprašanja meje. |
| --- | --- |

—

Zagotoviti nemoteno izvajanje končnih sporazumov glede trenutno še nerešenih dvostranskih vprašanj, zlasti gleda vprašanja meje.

| — | Nadaljevati izvajanje obstoječih dvostranskih sporazumov. |
| --- | --- |

—

Nadaljevati izvajanje obstoječih dvostranskih sporazumov.

Gospodarska merila

| — | Izvajati trajnosten srednjeročni finančni okvir z nadaljevanjem zmanjševanja celotne javne porabe, javnofinančnega primanjkljaja in dolga, izraženega kot BDP. Prednostno razvrstiti javno porabo, da bodo na razpolago sredstva za prilagajanje pravnemu redu EU. Izvajati celovito reformo zdravstvenega sektorja in pokojninskih sistemov. Nadalje zmanjševati subvencije za nerentabilna podjetja. |
| --- | --- |

—

Izvajati trajnosten srednjeročni finančni okvir z nadaljevanjem zmanjševanja celotne javne porabe, javnofinančnega primanjkljaja in dolga, izraženega kot BDP. Prednostno razvrstiti javno porabo, da bodo na razpolago sredstva za prilagajanje pravnemu redu EU. Izvajati celovito reformo zdravstvenega sektorja in pokojninskih sistemov. Nadalje zmanjševati subvencije za nerentabilna podjetja.

| — | Zaključiti prodajo manjšinskih in večinskih deležev države v družbah iz privatizacijskega sklada. |
| --- | --- |

—

Zaključiti prodajo manjšinskih in večinskih deležev države v družbah iz privatizacijskega sklada.

| — | Dodatno izboljšati pogoje za ustanavljanje in razvoj zasebnih podjetij in tujih neposrednih naložb. |
| --- | --- |

—

Dodatno izboljšati pogoje za ustanavljanje in razvoj zasebnih podjetij in tujih neposrednih naložb.

| — | Znatno napredovati pri krepitvi finančne discipline v velikih podjetjih, zlasti v jeklarskem, ladjedelniškem in železniškem sektorju. |
| --- | --- |

—

Znatno napredovati pri krepitvi finančne discipline v velikih podjetjih, zlasti v jeklarskem, ladjedelniškem in železniškem sektorju.

| — | Dokončati zemljiško reformo s posebnim poudarkom na vpisu v zemljiško knjigo in privatizaciji kmetijskih zemljišč. |
| --- | --- |

—

Dokončati zemljiško reformo s posebnim poudarkom na vpisu v zemljiško knjigo in privatizaciji kmetijskih zemljišč.

| — | Nadaljevati z reformo trga dela in izobraževanja z namenom povečanja udeležbe delovne sile in stopnje zaposlenosti. |
| --- | --- |

—

Nadaljevati z reformo trga dela in izobraževanja z namenom povečanja udeležbe delovne sile in stopnje zaposlenosti.

Sposobnost prevzema obveznosti članstva

Prosti pretok blaga

| — | Znatno napredovati pri prenosu direktiv po starem pristopu (npr. na področju farmacevtskih in kemičnih izdelkov) in novem pristopu pri izpolnjevanju zahtev za članstvo v evropskih standardizacijskih organih CEN, CENELEC in ETSI. |
| --- | --- |

—

Znatno napredovati pri prenosu direktiv po starem pristopu (npr. na področju farmacevtskih in kemičnih izdelkov) in novem pristopu pri izpolnjevanju zahtev za članstvo v evropskih standardizacijskih organih CEN, CENELEC in ETSI.

Prosto gibanje delavcev

| — | Odpraviti vse diskriminatorne ukrepe glede delavcev migrantov EU in državljanov EU. |
| --- | --- |

—

Odpraviti vse diskriminatorne ukrepe glede delavcev migrantov EU in državljanov EU.

| — | Okrepiti upravne strukture za usklajevanje shem socialne varnosti. |
| --- | --- |

—

Okrepiti upravne strukture za usklajevanje shem socialne varnosti.

Pravica do ustanavljanja in svoboda opravljanja storitev

| — | Odpraviti preostale ovire za vzpostavitev in zagotavljanje čezmejnih storitev, s katerimi se soočajo fizične ali pravne osebe iz EU. |
| --- | --- |

—

Odpraviti preostale ovire za vzpostavitev in zagotavljanje čezmejnih storitev, s katerimi se soočajo fizične ali pravne osebe iz EU.

| — | Znatno napredovati pri prilagajanju zakonodaje na področju medsebojnega priznavanja poklicnih kvalifikacij pravnemu redu EU, vključno z določitvami glede usposabljanja, in nadalje razvijati zahtevane upravne strukture. |
| --- | --- |

—

Znatno napredovati pri prilagajanju zakonodaje na področju medsebojnega priznavanja poklicnih kvalifikacij pravnemu redu EU, vključno z določitvami glede usposabljanja, in nadalje razvijati zahtevane upravne strukture.

Prosti pretok kapitala

| — | Znatno napredovati pri odpravljanju preostalih omejitev glede kapitalskih transakcij, zlasti glede pridobitev nepremičnin v skladu z obveznostmi iz SPS. |
| --- | --- |

—

Znatno napredovati pri odpravljanju preostalih omejitev glede kapitalskih transakcij, zlasti glede pridobitev nepremičnin v skladu z obveznostmi iz SPS.

| — | Dokončati vzpostavitev učinkovitega režima za boj proti pranju denarja, zlasti z zagotovitvijo, da so agencije polno usposobljene za delovanje, imajo na voljo ustrezna sredstva in so dobro usklajene z domačimi in mednarodnimi agencijami. |
| --- | --- |

—

Dokončati vzpostavitev učinkovitega režima za boj proti pranju denarja, zlasti z zagotovitvijo, da so agencije polno usposobljene za delovanje, imajo na voljo ustrezna sredstva in so dobro usklajene z domačimi in mednarodnimi agencijami.

Javna naročila

| — | Izvajati postopek javnega naročanja z vsemi ustreznimi upravnimi strukturami in izvedbenimi orodji in znatno napredovati pri zagotavljanju popolne prilagoditve pravnemu redu EU, zagotoviti, da naročniki na vseh ravneh učinkovito izvajajo pravila javnega naročanja. Spodbujati uporabo elektronskih sredstev v postopkih javnega naročanja. |
| --- | --- |

—

Izvajati postopek javnega naročanja z vsemi ustreznimi upravnimi strukturami in izvedbenimi orodji in znatno napredovati pri zagotavljanju popolne prilagoditve pravnemu redu EU, zagotoviti, da naročniki na vseh ravneh učinkovito izvajajo pravila javnega naročanja. Spodbujati uporabo elektronskih sredstev v postopkih javnega naročanja.

Pravo intelektualne lastnine

| — | Dokončati prilagajanje na področju intelektualne in industrijske lastnine ter krepiti boj proti piratstvu in ponarejanju. |
| --- | --- |

—

Dokončati prilagajanje na področju intelektualne in industrijske lastnine ter krepiti boj proti piratstvu in ponarejanju.

| — | Nadalje krepiti uveljavljanje pravic intelektualne in industrijske lastnine in zmanjšati ravni piratstva in ponarejanja. |
| --- | --- |

—

Nadalje krepiti uveljavljanje pravic intelektualne in industrijske lastnine in zmanjšati ravni piratstva in ponarejanja.

Konkurenčnost

| — | Nadalje krepiti izvajanje protimonopolnega nadzora ter nadzora državne pomoči in vzpostaviti verodostojno evidenco izvrševanja. Znatno izboljšati preglednost na področju državne pomoči. |
| --- | --- |

—

Nadalje krepiti izvajanje protimonopolnega nadzora ter nadzora državne pomoči in vzpostaviti verodostojno evidenco izvrševanja. Znatno izboljšati preglednost na področju državne pomoči.

| — | Razviti usposabljanje o zakonodaji in politiki s področja konkurence in politike na vseh ravneh uprave in pravosodja. |
| --- | --- |

—

Razviti usposabljanje o zakonodaji in politiki s področja konkurence in politike na vseh ravneh uprave in pravosodja.

Finančne storitve

| — | Dokončati prilagajanje z smotrnimi zahtevami EU in še naprej krepiti nadzorne prakse. |
| --- | --- |

—

Dokončati prilagajanje z smotrnimi zahtevami EU in še naprej krepiti nadzorne prakse.

| — | Dokončati izvajanje novega okvira kapitalskih zahtev za kreditne institucije in investicijska podjetja. |
| --- | --- |

—

Dokončati izvajanje novega okvira kapitalskih zahtev za kreditne institucije in investicijska podjetja.

Informacijska družba in mediji

| — | Sprejeti potrebno primarno in sekundarno zakonodajo za dokončanje ureditvenega okvira in uvedbo konkurence na vseh področjih. |
| --- | --- |

—

Sprejeti potrebno primarno in sekundarno zakonodajo za dokončanje ureditvenega okvira in uvedbo konkurence na vseh področjih.

Kmetijstvo in razvoj podeželja

| — | Okrepiti upravne strukture in usposobljenost, potrebno za izvajanje tržne politike in politike razvoja podeželja. |
| --- | --- |

—

Okrepiti upravne strukture in usposobljenost, potrebno za izvajanje tržne politike in politike razvoja podeželja.

| — | Vzpostaviti register vinogradov v skladu s standardi EU. |
| --- | --- |

—

Vzpostaviti register vinogradov v skladu s standardi EU.

| — | Nadaljevati priprave za ustanovitev učinkovitih in finančno trdnih organov za izplačila za upravljanje in nadzor kmetijskih skladov v skladu z zahtevami EU in mednarodnimi revizijskimi standardi. |
| --- | --- |

—

Nadaljevati priprave za ustanovitev učinkovitih in finančno trdnih organov za izplačila za upravljanje in nadzor kmetijskih skladov v skladu z zahtevami EU in mednarodnimi revizijskimi standardi.

Varnost živil, veterinarska in fitosanitarna politika

| — | Znatno izboljšati prilagajanje zakonodaje o živilih in okrepiti potrebne strukture izvajanja. |
| --- | --- |

—

Znatno izboljšati prilagajanje zakonodaje o živilih in okrepiti potrebne strukture izvajanja.

| — | Znatno napredovati pri prilagajanju v veterinarskem in fitosanitarnem sektorju, vključno s sistemom za označevanje živali, obdelavo živalskih odpadkov, posodobitvijo agroživilskih obratov, programi za nadzor bolezni živali, varstvom rastlin in kakovostjo semen ter razmnoževalnim materialom rastlin. Bistveno posodobiti inšpekcijske strukture. |
| --- | --- |

—

Znatno napredovati pri prilagajanju v veterinarskem in fitosanitarnem sektorju, vključno s sistemom za označevanje živali, obdelavo živalskih odpadkov, posodobitvijo agroživilskih obratov, programi za nadzor bolezni živali, varstvom rastlin in kakovostjo semen ter razmnoževalnim materialom rastlin. Bistveno posodobiti inšpekcijske strukture.

Ribištvo

| — | Znatno izboljšati upravne strukture in opremo za zagotovitev učinkovitega izvajanja skupne ribiške politike, vključno z upravljanjem virov, inšpekcijo in nadzorom ribolovnih dejavnosti, tržno politiko, strukturnimi programi in načrtovanjem upravljanja zmogljivosti ribiškega ladjevja v skladu z razpoložljivimi viri rib. |
| --- | --- |

—

Znatno izboljšati upravne strukture in opremo za zagotovitev učinkovitega izvajanja skupne ribiške politike, vključno z upravljanjem virov, inšpekcijo in nadzorom ribolovnih dejavnosti, tržno politiko, strukturnimi programi in načrtovanjem upravljanja zmogljivosti ribiškega ladjevja v skladu z razpoložljivimi viri rib.

| — | Dokončati vzpostavitev računalniško vodene evidence ribiških plovil in satelitskega sistema za spremljanje plovil. |
| --- | --- |

—

Dokončati vzpostavitev računalniško vodene evidence ribiških plovil in satelitskega sistema za spremljanje plovil.

Prometna politika

| — | Nadaljevati prizadevanja za dokončanje prilagajanja zakonodaje o cestnem prometu pravnemu redu EU. |
| --- | --- |

—

Nadaljevati prizadevanja za dokončanje prilagajanja zakonodaje o cestnem prometu pravnemu redu EU.

| — | Sprejeti in izvajati zakonodajo o železniškem prevozu, zlasti določbe o medsebojni povezljivosti in neodvisnem dodeljevanju zmogljivosti. |
| --- | --- |

—

Sprejeti in izvajati zakonodajo o železniškem prevozu, zlasti določbe o medsebojni povezljivosti in neodvisnem dodeljevanju zmogljivosti.

| — | Prizadevati si za prilaganje pravnemu redu EU na področju notranjega prometa na celinskih plovnih poteh, zlasti glede varnosti plovbe in rečnih informacijskih storitev. |
| --- | --- |

—

Prizadevati si za prilaganje pravnemu redu EU na področju notranjega prometa na celinskih plovnih poteh, zlasti glede varnosti plovbe in rečnih informacijskih storitev.

| — | Nadaljevati prilagajanje na področju pomorskega prometa in zagotoviti ustrezen nadzor države zastave. |
| --- | --- |

—

Nadaljevati prilagajanje na področju pomorskega prometa in zagotoviti ustrezen nadzor države zastave.

| — | Doseči popolno prilagoditev pravnemu redu EU na področju letalstva. |
| --- | --- |

—

Doseči popolno prilagoditev pravnemu redu EU na področju letalstva.

| — | Nadaljevati izvajanje Memoranduma o soglasju glede razvoja temeljnega regionalnega prometnega omrežja v jugovzhodni Evropi. |
| --- | --- |

—

Nadaljevati izvajanje Memoranduma o soglasju glede razvoja temeljnega regionalnega prometnega omrežja v jugovzhodni Evropi.

Energija

| — | Nadalje krepiti upravno usposobljenost in pravnemu redu EU prilagoditi zakonodajo na področju energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih energetskih virov, mednarodnega energetskega trga (elektrika in plin) in jedrske energije. |
| --- | --- |

—

Nadalje krepiti upravno usposobljenost in pravnemu redu EU prilagoditi zakonodajo na področju energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih energetskih virov, mednarodnega energetskega trga (elektrika in plin) in jedrske energije.

| — | Zagotoviti zaloge nafte in ustrezno varnost oskrbe. |
| --- | --- |

—

Zagotoviti zaloge nafte in ustrezno varnost oskrbe.

| — | Ustrezno obravnavati vprašanje ravnanja z radioaktivnimi odpadki. |
| --- | --- |

—

Ustrezno obravnavati vprašanje ravnanja z radioaktivnimi odpadki.

Obdavčevanje

| — | Znatno pospešiti prilagajanje zakonodaje v zvezi z DDV-jem, trošarinami, neposrednimi davki, vključno s kodeksom ravnanja pri obdavčitvi podjetij. |
| --- | --- |

—

Znatno pospešiti prilagajanje zakonodaje v zvezi z DDV-jem, trošarinami, neposrednimi davki, vključno s kodeksom ravnanja pri obdavčitvi podjetij.

| — | Še naprej krepiti davčno upravo – vključno s sektorjem informacijske tehnologije – in zagotoviti njeno ustrezno delovanje, da se dosežejo standardi EU in medsebojna povezanost sistemov informacijske tehnologije. Razviti in izvajati kodeks etike. |
| --- | --- |

—

Še naprej krepiti davčno upravo – vključno s sektorjem informacijske tehnologije – in zagotoviti njeno ustrezno delovanje, da se dosežejo standardi EU in medsebojna povezanost sistemov informacijske tehnologije. Razviti in izvajati kodeks etike.

Gospodarska in denarna politika

| — | Izboljšati denarno politiko, da se razširi uporaba in učinkovitost tržno usmerjenih finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

—

Izboljšati denarno politiko, da se razširi uporaba in učinkovitost tržno usmerjenih finančnih instrumentov.

Statistika

| — | Še naprej razvijati makroekonomske, poslovne in socialne statistike. |
| --- | --- |

—

Še naprej razvijati makroekonomske, poslovne in socialne statistike.

Socialna politika in zaposlovanje

| — | Dodatno prilagoditi s tem povezane upravne in izvršne strukture pravnemu redu EU in jih okrepiti, vključno z inšpektorati za delo. |
| --- | --- |

—

Dodatno prilagoditi s tem povezane upravne in izvršne strukture pravnemu redu EU in jih okrepiti, vključno z inšpektorati za delo.

| — | Podpreti prizadevanja socialnih partnerjev za povečanje usposobljenosti, predvsem z avtonomnim dvostranskim socialnim dialogom. |
| --- | --- |

—

Podpreti prizadevanja socialnih partnerjev za povečanje usposobljenosti, predvsem z avtonomnim dvostranskim socialnim dialogom.

| — | Razviti in izvajati celovito strategijo zaposlovanja, vključno z vsemi pomembnimi akterji, z namenom sodelovanja v Evropski strategiji zaposlovanja. Zagotoviti ustrezno analizo, zmogljivost izvajanja in ocenjevanja. |
| --- | --- |

—

Razviti in izvajati celovito strategijo zaposlovanja, vključno z vsemi pomembnimi akterji, z namenom sodelovanja v Evropski strategiji zaposlovanja. Zagotoviti ustrezno analizo, zmogljivost izvajanja in ocenjevanja.

| — | Razviti in izvajati nacionalno strategijo o socialni vključenosti, vključno z zbiranjem podatkov, v skladu s prakso EU, s ciljem nadaljnjega sodelovanja pri Evropski strategiji o socialni vključenosti. |
| --- | --- |

—

Razviti in izvajati nacionalno strategijo o socialni vključenosti, vključno z zbiranjem podatkov, v skladu s prakso EU, s ciljem nadaljnjega sodelovanja pri Evropski strategiji o socialni vključenosti.

| — | Opredeliti potrebe za razvoj človeških virov z namenom priprave za Evropski socialni sklad. |
| --- | --- |

—

Opredeliti potrebe za razvoj človeških virov z namenom priprave za Evropski socialni sklad.

Podjetniška in industrijska politika

| — | Posodobiti ter ustvariti preglednejši pristop k politiki glede finančnih instrumentov za MSP, ki mora vladi omogočati, da preide z neposrednih posojil na ugodnejše programe podpore. |
| --- | --- |

—

Posodobiti ter ustvariti preglednejši pristop k politiki glede finančnih instrumentov za MSP, ki mora vladi omogočati, da preide z neposrednih posojil na ugodnejše programe podpore.

Regionalna politika in usklajevanje strukturnih instrumentov

| — | Zagotoviti jasno razdelitev pristojnosti in okrepiti usklajevanje, tako na medresorski ravni kot tudi med državnimi in regionalnimi organi. |
| --- | --- |

—

Zagotoviti jasno razdelitev pristojnosti in okrepiti usklajevanje, tako na medresorski ravni kot tudi med državnimi in regionalnimi organi.

| — | Še naprej razvijati usposobljenost organov, imenovanih za upravljanje, ter plačilnih organov, vključno z lokalno upravo. |
| --- | --- |

—

Še naprej razvijati usposobljenost organov, imenovanih za upravljanje, ter plačilnih organov, vključno z lokalno upravo.

| — | Izboljšati oblikovanje in izvajanje načrtov regionalnega razvoja. |
| --- | --- |

—

Izboljšati oblikovanje in izvajanje načrtov regionalnega razvoja.

| — | Vzpostaviti ustrezen sistem nadzora in ocenjevanja ter okrepiti postopke za finančno upravljanje in nadzor. |
| --- | --- |

—

Vzpostaviti ustrezen sistem nadzora in ocenjevanja ter okrepiti postopke za finančno upravljanje in nadzor.

| — | Uvesti ustrezno regionalno statistiko. |
| --- | --- |

—

Uvesti ustrezno regionalno statistiko.

Pravica, svoboda in varnost

| — | Zakonodajo države uskladiti s pravili EU in najboljšimi praksami ter dodatno okrepiti nadzor meje. Razviti nacionalne zbirke podatkov in registrov ter zagotoviti koordinacijo ustreznih služb. |
| --- | --- |

—

Zakonodajo države uskladiti s pravili EU in najboljšimi praksami ter dodatno okrepiti nadzor meje. Razviti nacionalne zbirke podatkov in registrov ter zagotoviti koordinacijo ustreznih služb.

| — | Razviti nacionalno zbirko podatkov za preverjanje osebnih podatkov prosilcev za azil, vključno s prstnimi odtisi, z namenom priprave na sodelovanje v EURODAC. |
| --- | --- |

—

Razviti nacionalno zbirko podatkov za preverjanje osebnih podatkov prosilcev za azil, vključno s prstnimi odtisi, z namenom priprave na sodelovanje v EURODAC.

| — | Okrepiti prizadevanja za vključevanje beguncev. |
| --- | --- |

—

Okrepiti prizadevanja za vključevanje beguncev.

| — | Dodatno izboljšati policijsko opremo in infrastrukturo, vključno z vzpostavitvijo računalniško podprtega sistema za preiskave. Okrepiti sodelovanje med policijo in drugimi organi kazenskega pregona. Okrepiti boj proti prometu z drogami, organiziranemu kriminalu, gospodarskemu kriminalu (vključno s pranjem denarja in ponarejanjem denarja), goljufijam in korupciji. Izboljšati prilagajanje s tem povezane zakonodaje države pravnemu redu EU na tem področju. |
| --- | --- |

—

Dodatno izboljšati policijsko opremo in infrastrukturo, vključno z vzpostavitvijo računalniško podprtega sistema za preiskave. Okrepiti sodelovanje med policijo in drugimi organi kazenskega pregona. Okrepiti boj proti prometu z drogami, organiziranemu kriminalu, gospodarskemu kriminalu (vključno s pranjem denarja in ponarejanjem denarja), goljufijam in korupciji. Izboljšati prilagajanje s tem povezane zakonodaje države pravnemu redu EU na tem področju.

| — | Pripraviti se na prijave za različne pravne instrumente na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih in civilnih zadevah z zagotavljanjem ustreznega usposabljanja za neposredno komuniciranje med sodišči ter druge s tem povezane zadeve. |
| --- | --- |

—

Pripraviti se na prijave za različne pravne instrumente na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih in civilnih zadevah z zagotavljanjem ustreznega usposabljanja za neposredno komuniciranje med sodišči ter druge s tem povezane zadeve.

Znanost in raziskave

| — | Začeti načrtovanje in uporabo celostne politike na področju raziskav. |
| --- | --- |

—

Začeti načrtovanje in uporabo celostne politike na področju raziskav.

Izobraževanje in kultura

| — | Pospešiti prizadevanja za oblikovanje modernega sistema poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter zagotoviti izvajanje bolonjskih meril v visokem šolstvu. |
| --- | --- |

—

Pospešiti prizadevanja za oblikovanje modernega sistema poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter zagotoviti izvajanje bolonjskih meril v visokem šolstvu.

Okolje

| — | Zagotoviti vključevanje zahtev varstva okolja v opredelitev in izvajanje drugih sektorskih politik. Razviti strategijo naložb v okolje na podlagi ocene stroškov prilagajanja. Nadaljevati izvajanje horizontalne zakonodaje. |
| --- | --- |

—

Zagotoviti vključevanje zahtev varstva okolja v opredelitev in izvajanje drugih sektorskih politik. Razviti strategijo naložb v okolje na podlagi ocene stroškov prilagajanja. Nadaljevati izvajanje horizontalne zakonodaje.

| — | Nadaljevati delo prenosa pravnega reda EU s posebnim poudarkom na ravnanju z odpadki, kakovosti vode, kakovosti zraka, zaščiti narave in celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja okolja. Povečati naložbe v okoljsko infrastrukturo s posebnim poudarkom na zbiranju odpadne vode in njene obdelave, oskrbi s pitno vodo in ravnanju z odpadki. |
| --- | --- |

—

Nadaljevati delo prenosa pravnega reda EU s posebnim poudarkom na ravnanju z odpadki, kakovosti vode, kakovosti zraka, zaščiti narave in celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja okolja. Povečati naložbe v okoljsko infrastrukturo s posebnim poudarkom na zbiranju odpadne vode in njene obdelave, oskrbi s pitno vodo in ravnanju z odpadki.

| — | Ratificirati Kjotski protokol k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja. |
| --- | --- |

—

Ratificirati Kjotski protokol k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja.

Varstvo potrošnikov in varovanje zdravja

| — | Dokončati prilagoditev pravnemu redu EU glede ukrepov, povezanih z varnostjo, in okrepiti upravno usposobljenost, potrebno za učinkovito nadzorovanje trga. |
| --- | --- |

—

Dokončati prilagoditev pravnemu redu EU glede ukrepov, povezanih z varnostjo, in okrepiti upravno usposobljenost, potrebno za učinkovito nadzorovanje trga.

| — | Še naprej prilagajati zakonodajo o ukrepih, ki niso povezani z varnostjo, pravnemu redu EU. |
| --- | --- |

—

Še naprej prilagajati zakonodajo o ukrepih, ki niso povezani z varnostjo, pravnemu redu EU.

Carinska unija

| — | Okrepiti in utrditi upravno in izvedbeno usposobljenost carinskih služb. Razširiti usposabljanje vsega osebja in povečati uporabo informacijske tehnologije, združljive s tehnologijo EU, in nadaljevati priprave za zagotovitev medsebojne povezanosti s sistemi EU. Okrepiti preverjanje in ocenjevanje tveganja ter selektivnost. |
| --- | --- |

—

Okrepiti in utrditi upravno in izvedbeno usposobljenost carinskih služb. Razširiti usposabljanje vsega osebja in povečati uporabo informacijske tehnologije, združljive s tehnologijo EU, in nadaljevati priprave za zagotovitev medsebojne povezanosti s sistemi EU. Okrepiti preverjanje in ocenjevanje tveganja ter selektivnost.

| — | Znatno napredovati pri prilagajanju pravnemu redu EU, zlasti na področju prostih con, tranzita, tarifnih kvot in nadzora uvoza in izvoza blaga. |
| --- | --- |

—

Znatno napredovati pri prilagajanju pravnemu redu EU, zlasti na področju prostih con, tranzita, tarifnih kvot in nadzora uvoza in izvoza blaga.

Finančni nadzor

| — | Razviti sposobnost in prilagojenost sistema za notranji nadzor javnih financ, vključno z decentralizirano upravno odgovornostjo in neodvisno notranjo revizijo kakor tudi s centralno koordinacijo in usklajevanjem. |
| --- | --- |

—

Razviti sposobnost in prilagojenost sistema za notranji nadzor javnih financ, vključno z decentralizirano upravno odgovornostjo in neodvisno notranjo revizijo kakor tudi s centralno koordinacijo in usklajevanjem.

| — | Reformirati in okrepiti zunanjo revizijo v skladu z najboljšimi mednarodnimi praksami in praksami EU. |
| --- | --- |

—

Reformirati in okrepiti zunanjo revizijo v skladu z najboljšimi mednarodnimi praksami in praksami EU.

4.   NAČRTOVANJE

| — | Pomoč Skupnosti v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa držav zahodnega Balkana bo zagotovljena v okviru obstoječih finančnih instrumentov, zlasti z Uredbo Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000 o pomoči Albaniji, Bosni in Hercegovini, Hrvaški, Zvezni republiki Jugoslaviji in Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (Uredba CARD) (1) ter predpristopnih instrumentov Phare (2), SAPARD (3) in ISPA (4). Zato ta sklep nima finančnih posledic. Hrvaška ima lahko dostop do sredstev iz večdržavnih ter horizontalnih programov. |
| --- | --- |

—

Pomoč Skupnosti v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa držav zahodnega Balkana bo zagotovljena v okviru obstoječih finančnih instrumentov, zlasti z Uredbo Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000 o pomoči Albaniji, Bosni in Hercegovini, Hrvaški, Zvezni republiki Jugoslaviji in Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (Uredba CARD) (1) ter predpristopnih instrumentov Phare (2), SAPARD (3) in ISPA (4). Zato ta sklep nima finančnih posledic. Hrvaška ima lahko dostop do sredstev iz večdržavnih ter horizontalnih programov.

5.   POGOJENOST POMOČI

| — | Pogoj za pomoč Skupnosti v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa držav zahodnega Balkana je nadaljnji napredek pri izpolnjevanju kopenhagenskih meril, kakor tudi napredek pri izpolnjevanju posebnih prednostnih nalog iz tega partnerstva za pristop. Nespoštovanje omenjenih pogojev bi lahko pripeljalo do odločitve Sveta, da na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 2666/2000 sprejme ustrezne ukrepe. Pogoj za pomoč Skupnosti je tudi izpolnjevanje zahtev, ki jih je opredelil Svet v sklepih z dne 29. aprila 1997 in 21. ter 22. junija 1999, zlasti se mora prejemnik zavezati, da bo izvajal demokratične, gospodarske in institucionalne reforme. |
| --- | --- |

—

Pogoj za pomoč Skupnosti v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa držav zahodnega Balkana je nadaljnji napredek pri izpolnjevanju kopenhagenskih meril, kakor tudi napredek pri izpolnjevanju posebnih prednostnih nalog iz tega partnerstva za pristop. Nespoštovanje omenjenih pogojev bi lahko pripeljalo do odločitve Sveta, da na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 2666/2000 sprejme ustrezne ukrepe. Pogoj za pomoč Skupnosti je tudi izpolnjevanje zahtev, ki jih je opredelil Svet v sklepih z dne 29. aprila 1997 in 21. ter 22. junija 1999, zlasti se mora prejemnik zavezati, da bo izvajal demokratične, gospodarske in institucionalne reforme.

| — | Nadaljnji pogoj za pomoč Skupnosti za financiranje projektov v okviru treh predpristopnih instrumentov Phare, ISPA in SAPARD je spoštovanje zavez Hrvaške v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, nadaljnji ukrepi za izpolnjevanje kopenhagenskih meril in zlasti napredek pri izpolnjevanju posebnih prednostnih nalog iz tega partnerstva za pristop. |
| --- | --- |

—

Nadaljnji pogoj za pomoč Skupnosti za financiranje projektov v okviru treh predpristopnih instrumentov Phare, ISPA in SAPARD je spoštovanje zavez Hrvaške v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, nadaljnji ukrepi za izpolnjevanje kopenhagenskih meril in zlasti napredek pri izpolnjevanju posebnih prednostnih nalog iz tega partnerstva za pristop.

| — | Nespoštovanje omenjenih splošnih pogojev bi lahko pripeljalo do odločitve Sveta, da na podlagi člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 622/98 z dne 16. marca 1998 o pomoči državam kandidatkam v okviru predpristopne strategije in zlasti o vzpostavitvi partnerstev za pristop (5) ukine finančno pomoč. |
| --- | --- |

—

Nespoštovanje omenjenih splošnih pogojev bi lahko pripeljalo do odločitve Sveta, da na podlagi člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 622/98 z dne 16. marca 1998 o pomoči državam kandidatkam v okviru predpristopne strategije in zlasti o vzpostavitvi partnerstev za pristop (5) ukine finančno pomoč.

6.   SPREMLJANJE

| — | Izvajanje partnerstva za pristop se prouči v okviru mehanizmov, vzpostavljenih v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, predvsem letnih poročil, ki jih predloži Komisija. |
| --- | --- |

—

Izvajanje partnerstva za pristop se prouči v okviru mehanizmov, vzpostavljenih v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, predvsem letnih poročil, ki jih predloži Komisija.

---

(1)  UL L 306, 7.12.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2112/2005 (UL L 344, 27.12.2005, str. 23).

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 3906/89 (UL L 375, 23.12.1989, str. 11). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2257/2004 (UL L 389, 30.12.2004, str. 1).

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 1268/99 (UL L 161, 26.6.1999, str. 87). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2112/2005.

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1267/99 (UL L 161, 26.6.1999, str. 73). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2112/2005.

(5)  UL L 85, 20.3.1998, str. 1.

---

Komisija

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 55/44 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 55/44

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. februarja 2006

o nekaterih zaščitnih ukrepih za nekatere plodojede netopirje, pse in mačke s poreklom iz Malezije (polotok) in Avstralije

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 417)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/146/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/496/EGS z dne 15. julija 1991 o določitvi načel o organizaciji veterinarskih pregledov živali, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav, in o spremembi direktiv 89/662/EGS, 90/425/EGS ter 90/675/EGS (1), in zlasti člena 18(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 1999/507/ES z dne 26. julija 1999 o nekaterih zaščitnih ukrepih za nekatere plodojede netopirje, pse in mačke s poreklom iz Malezije (polotok) in Avstralije (2) je bila večkrat (3) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno odločbo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 1999/507/ES z dne 26. julija 1999 o nekaterih zaščitnih ukrepih za nekatere plodojede netopirje, pse in mačke s poreklom iz Malezije (polotok) in Avstralije (2) je bila večkrat (3) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno odločbo kodificirati.

| (2) | Glavni pogoji zdravstvenega varstva živali, ki jih morajo izpolnjevati države članice pri uvozu psov, mačk in drugih živali, dovzetnih za steklino, iz tretjih držav, so določeni v Direktivi Sveta 92/65/EGS (4) z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS. Vendar pa veterinarska spričevala še niso usklajena. |
| --- | --- |

(2)

Glavni pogoji zdravstvenega varstva živali, ki jih morajo izpolnjevati države članice pri uvozu psov, mačk in drugih živali, dovzetnih za steklino, iz tretjih držav, so določeni v Direktivi Sveta 92/65/EGS (4) z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS. Vendar pa veterinarska spričevala še niso usklajena.

| (3) | V Avstraliji in Maleziji so bili zabeleženi smrtni primeri bolezni Handra in Nipah pri ljudeh. |
| --- | --- |

(3)

V Avstraliji in Maleziji so bili zabeleženi smrtni primeri bolezni Handra in Nipah pri ljudeh.

| (4) | Plodojedi netopirji rodu Pteropus se štejejo za naravne gostitelje virusa bolezni Hendra in se domnevajo kot virusni rezervoar za bolezen Nipah; ker ti sesalci ne kažejo kliničnih znakov bolezni in lahko gostijo virus v prisotnosti nevtralizirajočih protiteles. |
| --- | --- |

(4)

Plodojedi netopirji rodu Pteropus se štejejo za naravne gostitelje virusa bolezni Hendra in se domnevajo kot virusni rezervoar za bolezen Nipah; ker ti sesalci ne kažejo kliničnih znakov bolezni in lahko gostijo virus v prisotnosti nevtralizirajočih protiteles.

| (5) | Plodojedi netopirji- se občasno uvozijo iz tretjih držav. Do sprejetja pogojev zdravstvenega varstva živali Skupnosti za uvoz letečih psov iz tretjih držav se zdi potrebno, da se uvedejo nekateri zaščitni ukrepi v zvezi z boleznima Hendra in Nipah. |
| --- | --- |

(5)

Plodojedi netopirji- se občasno uvozijo iz tretjih držav. Do sprejetja pogojev zdravstvenega varstva živali Skupnosti za uvoz letečih psov iz tretjih držav se zdi potrebno, da se uvedejo nekateri zaščitni ukrepi v zvezi z boleznima Hendra in Nipah.

| (6) | Bolezen Hendra se lahko prenaša z mačkami, bolezni Nipah pa se nalezejo psi in mačke; ker izpostavljenost zadevnim virusom spodbuja serokonverzijo pri obolelih in ozdravljenih živalih, ki se lahko ugotovi z laboratorijskim testiranjem. |
| --- | --- |

(6)

Bolezen Hendra se lahko prenaša z mačkami, bolezni Nipah pa se nalezejo psi in mačke; ker izpostavljenost zadevnim virusom spodbuja serokonverzijo pri obolelih in ozdravljenih živalih, ki se lahko ugotovi z laboratorijskim testiranjem.

| (7) | Prisotnost te zoonoze lahko v navedenih državah predstavlja nevarnost za osebe in občutljive živali v Skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

Prisotnost te zoonoze lahko v navedenih državah predstavlja nevarnost za osebe in občutljive živali v Skupnosti.

| (8) | Sprejeti je treba zaščitne ukrepe na ravni Skupnosti v zvezi z uvozom plodojedih netopirjev, psov in mačk iz Malezije (polotok) in Avstralije. |
| --- | --- |

(8)

Sprejeti je treba zaščitne ukrepe na ravni Skupnosti v zvezi z uvozom plodojedih netopirjev, psov in mačk iz Malezije (polotok) in Avstralije.

| (9) | Vendar pa bolezen Hendra, ki je v skladu z avstralsko zakonodajo prijavljiva bolezen, v Avstraliji od leta 1999 ni bila zabeležena. Zato ni treba zahtevati nobenih posebnih laboratorijskih testov mačk, uvoženih iz Avstralije. |
| --- | --- |

(9)

Vendar pa bolezen Hendra, ki je v skladu z avstralsko zakonodajo prijavljiva bolezen, v Avstraliji od leta 1999 ni bila zabeležena. Zato ni treba zahtevati nobenih posebnih laboratorijskih testov mačk, uvoženih iz Avstralije.

| (10) | Zaradi jasnosti je treba predvideti določbe, ki dovoljujejo tranzit psov in mačk prek mednarodnih letališč v Maleziji. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi jasnosti je treba predvideti določbe, ki dovoljujejo tranzit psov in mačk prek mednarodnih letališč v Maleziji.

| (11) | Ukrepi iz te odločbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz te odločbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Uvoz plodojedih netopirjev rodu Pteropus iz Malezije (polotok) in Avstralije je prepovedan.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 in brez poseganja v določbe Direktive 92/65/EGS se lahko plodojedi netopirji rodu Pteropus uvozijo pod naslednjimi pogoji:

| (a) | živali izvirajo iz kolonij v ujetništvu; |
| --- | --- |

(a)

živali izvirajo iz kolonij v ujetništvu;

| (b) | živali so bile osamljene v karanteni vsaj 60 dni; |
| --- | --- |

(b)

živali so bile osamljene v karanteni vsaj 60 dni;

| (c) | živali so z negativnimi rezultati opravile sero-nevtralizacijski test ali odobreni ELISA test za odkrivanje protiteles virusa bolezni Hendra in Nipah v laboratoriju, ki so ga za navedene teste odobrili pristojni organi, na podlagi vzorcev krvi, odvzetih dvakrat v razmaku 21 do 30 dni, pri čemer je bil drugi vzorec odvzet v 10 dneh pred izvozom. |
| --- | --- |

(c)

živali so z negativnimi rezultati opravile sero-nevtralizacijski test ali odobreni ELISA test za odkrivanje protiteles virusa bolezni Hendra in Nipah v laboratoriju, ki so ga za navedene teste odobrili pristojni organi, na podlagi vzorcev krvi, odvzetih dvakrat v razmaku 21 do 30 dni, pri čemer je bil drugi vzorec odvzet v 10 dneh pred izvozom.

Člen 2

1.   Uvoz psov in mačk iz Malezije (polotok) je prepovedan.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko psi in mačke uvozijo po naslednjih pogojih:

| (a) | živali vsaj 60 dni pred izvozom niso bile v stiku s prašiči; |
| --- | --- |

(a)

živali vsaj 60 dni pred izvozom niso bile v stiku s prašiči;

| (b) | živali niso prebivale na kmetijskih gospodarstvih, na katerih so bili v zadnjih 60 dneh zabeleženi primeri bolezni Nipah; |
| --- | --- |

(b)

živali niso prebivale na kmetijskih gospodarstvih, na katerih so bili v zadnjih 60 dneh zabeleženi primeri bolezni Nipah;

| (c) | živali so z negativnimi rezultati opravile ELISA test IgG za odkrivanje protiteles virusa bolezni Nipah v laboratoriju, ki so ga za navedene teste odobrili pristojni veterinarski organi, na podlagi vzorca krvi, odvzetega v 10 dneh pred izvozom. |
| --- | --- |

(c)

živali so z negativnimi rezultati opravile ELISA test IgG za odkrivanje protiteles virusa bolezni Nipah v laboratoriju, ki so ga za navedene teste odobrili pristojni veterinarski organi, na podlagi vzorca krvi, odvzetega v 10 dneh pred izvozom.

3.   Prepoved iz odstavka 1 ne velja za pse in mačke v tranzitu, če ostanejo na območju mednarodnega letališča.

Člen 3

1.   Uvoz mačk iz Avstralije je prepovedan.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko mačke uvozijo pod pogojem, da živali niso prebivale na kmetijskih gospodarstvih, na katerih so bili v zadnjih 60 dneh zabeleženi primeri bolezni Hendra.

3.   Prepoved iz odstavka 1 ne velja za mačke v tranzitu, če ostanejo na območju mednarodnega letališča.

Člen 4

Odločba 1999/507/ES se razveljavi.

Sklici na razveljavljeno odločbo se upoštevajo kot sklici na to odločbo in se berejo v skladu s primerjalno tabelo v Prilogi II.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 21. februarja 2006

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 268, 24.9.1991, str. 56. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

1

(2)  UL L 194, 27.7.1999, str. 66. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2000/708/ES (UL L 289, 16.11.2000, str. 41).

2

(3)  Glej Prilogo I.

3

(4)  UL L 268, 14.9.1992, str. 54. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/68/ES (UL L 139, 30.4.2004, str. 320).

4

---

PRILOGA I

Razveljavljena odločba z njenimi zaporednimi spremembami

| Odločba Komisije 1999/507/ES | (UL L 194, 27.7.1999, str. 66) |
| --- | --- |
| — | Odločba Komisije 1999/643/ES |

Odločba Komisije 1999/507/ES

(UL L 194, 27.7.1999, str. 66)

—

Odločba Komisije 1999/643/ES

(UL L 255, 30.9.1999, str. 38)

| — | Odločba Komisije 2000/6/ES |
| --- | --- |

—

Odločba Komisije 2000/6/ES

(UL L 3, 6.1.2000, str. 29)

| — | Odločba Komisije 2000/708/ES |
| --- | --- |

—

Odločba Komisije 2000/708/ES

(UL L 289, 16.11.2000, str. 41)

---

PRILOGA II

Primerjalna tabela

| Odločba 1999/507/ES | Ta odločba |
| --- | --- |
| Člen 1(1) | Člen 1(1) |
| Člen 1(2), uvodne besede | Člen 1(2), uvodne besede |
| Člen 1(2), prva alinea | Člen 1(2)(a) |
| Člen 1(2) druga alinea | Člen 1(2)(b) |
| Člen 1(2) tretja alinea | Člen 1(2)(c) |
| Člen 2(1) | Člen 2(1) |
| Člen 2(2), uvodne besede | Člen 2(2), uvodne besede |
| Člen 2(2), prva alinea | Člen 2(2)(a) |
| Člen 2(2) druga alinea | Člen 2(2)(b) |
| Člen 2(2) tretja alinea | Člen 2(2)(c) |
| Člen 2(3) | Člen 2(3) |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Člen 4 | — |
| — | Člen 4 |
| Člen 5 | Člen 5 |
| — | Priloga I |
| — | Priloga II |

Odločba 1999/507/ES

Ta odločba

Člen 1(1)

Člen 1(1)

Člen 1(2), uvodne besede

Člen 1(2), uvodne besede

Člen 1(2), prva alinea

Člen 1(2)(a)

Člen 1(2) druga alinea

Člen 1(2)(b)

Člen 1(2) tretja alinea

Člen 1(2)(c)

Člen 2(1)

Člen 2(1)

Člen 2(2), uvodne besede

Člen 2(2), uvodne besede

Člen 2(2), prva alinea

Člen 2(2)(a)

Člen 2(2) druga alinea

Člen 2(2)(b)

Člen 2(2) tretja alinea

Člen 2(2)(c)

Člen 2(3)

Člen 2(3)

Člen 3

Člen 3

Člen 4

—

—

Člen 4

Člen 5

Člen 5

—

Priloga I

—

Priloga II

---

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 55/47 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 55/47

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 24. februarja 2006

o uvedbi preventivnega cepljenja proti visoko patogeni aviarni influenci H5N1 in s tem povezanih določb o premikih na Nizozemskem

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 630)

(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(2006/147/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence in razveljavitvi Direktive 92/40/EGS (1), in zlasti člena 57(2) Direktive;

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Aviarna influenca je nalezljiva virusna bolezen pri perutnini in pticah, ki povzroča smrt in motnje, lahko hitro dobi epizootske razsežnosti, resno ogrozi zdravje živali in pod določenimi pogoji zdravje ljudi. Obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni prenese na druga gospodarstva, na prostoživeče ptice ter iz ene države članice v druge države članice in tretje države z mednarodno trgovino z živimi pticami ali proizvodi iz njih in da se s tem močno zmanjša donosnost reje perutnine. |
| --- | --- |

(1)

Aviarna influenca je nalezljiva virusna bolezen pri perutnini in pticah, ki povzroča smrt in motnje, lahko hitro dobi epizootske razsežnosti, resno ogrozi zdravje živali in pod določenimi pogoji zdravje ljudi. Obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni prenese na druga gospodarstva, na prostoživeče ptice ter iz ene države članice v druge države članice in tretje države z mednarodno trgovino z živimi pticami ali proizvodi iz njih in da se s tem močno zmanjša donosnost reje perutnine.

| (2) | Visoko patogeni virus aviarne influence A H5N1 je bil izoliran pri prostoživečih pticah v določenih delih Skupnosti in v tretjih državah, ki mejijo na Skupnost ali so poseljene s pticami selivkami v zimskih mesecih. Verjetnost prenosa virusa s prostoživečimi pticami je v bližnjem selitvenem obdobju večja. |
| --- | --- |

(2)

Visoko patogeni virus aviarne influence A H5N1 je bil izoliran pri prostoživečih pticah v določenih delih Skupnosti in v tretjih državah, ki mejijo na Skupnost ali so poseljene s pticami selivkami v zimskih mesecih. Verjetnost prenosa virusa s prostoživečimi pticami je v bližnjem selitvenem obdobju večja.

| (3) | Na celotnem ozemlju Nizozemske so vzpostavljeni sistemi zgodnjega odkrivanja in ukrepi biološke varnosti za zmanjšanje tveganja prenosa aviarne influence na perutninske jate. |
| --- | --- |

(3)

Na celotnem ozemlju Nizozemske so vzpostavljeni sistemi zgodnjega odkrivanja in ukrepi biološke varnosti za zmanjšanje tveganja prenosa aviarne influence na perutninske jate.

| (4) | Znanstveni odbor za zdravje in dobro počutje živali Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) v svojem mnenju o „Animal health and welfare aspects of avian influenza“ z dne 20. septembra 2005 priporoča, da je treba proučiti uporabo cepiva, če na območjih z večjo gostoto perutnine obstaja visoko tveganje za prenos virusa. Med epidemijo aviarne influence vedno obstaja visoko tveganje, da so ptice ljubiteljske reje in hišne ptice skrite, kar predstavlja stalno tveganje okužbe. Ta pojav je treba upoštevati in namesto množičnega izločanja živali je morda priporočljiva politika povečanega nadzora in biološke varnosti. Poleg tega je treba kot možnost pri teh vrstah ptic upoštevati tudi cepljenje. Vendar taka praksa ne sme ogroziti strogih ukrepov biološke varnosti in drugih ukrepov, ki morajo veljati na takih območjih in so namenjeni preprečitvi vsakršnega prenosa virusa. Cepljenje se lahko uporablja zlasti pri jatah, za katere se uporabljajo splošni sistemi reje in ravnanja z živalmi, ki izključujejo ptice, ki so stalno v zaprtih prostorih ali so zadostno zaščitene pred stiki s prostoživečimi pticami. |
| --- | --- |

(4)

Znanstveni odbor za zdravje in dobro počutje živali Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) v svojem mnenju o „Animal health and welfare aspects of avian influenza“ z dne 20. septembra 2005 priporoča, da je treba proučiti uporabo cepiva, če na območjih z večjo gostoto perutnine obstaja visoko tveganje za prenos virusa. Med epidemijo aviarne influence vedno obstaja visoko tveganje, da so ptice ljubiteljske reje in hišne ptice skrite, kar predstavlja stalno tveganje okužbe. Ta pojav je treba upoštevati in namesto množičnega izločanja živali je morda priporočljiva politika povečanega nadzora in biološke varnosti. Poleg tega je treba kot možnost pri teh vrstah ptic upoštevati tudi cepljenje. Vendar taka praksa ne sme ogroziti strogih ukrepov biološke varnosti in drugih ukrepov, ki morajo veljati na takih območjih in so namenjeni preprečitvi vsakršnega prenosa virusa. Cepljenje se lahko uporablja zlasti pri jatah, za katere se uporabljajo splošni sistemi reje in ravnanja z živalmi, ki izključujejo ptice, ki so stalno v zaprtih prostorih ali so zadostno zaščitene pred stiki s prostoživečimi pticami.

| (5) | Nizozemska je zaradi visokega tveganja prenosa aviarne influence na njeno ozemlje 21. februarja 2006 Komisiji predložila v odobritev načrt preventivnega cepljenja. Komisija je ta načrt takoj preučila v sodelovanju z Nizozemsko in meni, da je po nekaterih prilagoditvah v skladu z zadevno zakonodajo Skupnosti. Zato se zdi primerno odobriti ta načrt. |
| --- | --- |

(5)

Nizozemska je zaradi visokega tveganja prenosa aviarne influence na njeno ozemlje 21. februarja 2006 Komisiji predložila v odobritev načrt preventivnega cepljenja. Komisija je ta načrt takoj preučila v sodelovanju z Nizozemsko in meni, da je po nekaterih prilagoditvah v skladu z zadevno zakonodajo Skupnosti. Zato se zdi primerno odobriti ta načrt.

| (6) | Treba je uporabiti samo cepiva, odobrena na podlagi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (2) ali Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (3). |
| --- | --- |

(6)

Treba je uporabiti samo cepiva, odobrena na podlagi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (2) ali Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (3).

| (7) | Med preventivnim cepljenjem na Nizozemskem je treba spremljati cepljene in necepljene perutninske jate ter omejiti premike cepljenih jat. |
| --- | --- |

(7)

Med preventivnim cepljenjem na Nizozemskem je treba spremljati cepljene in necepljene perutninske jate ter omejiti premike cepljenih jat.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Predmet, področje uporabe in opredelitev pojmov

1.   Ta odločba določa nekatere ukrepe, ki jih je treba uporabljati na Nizozemskem, kjer se preventivno cepljenje izvaja na nekaterih perutninskih gospodarstvih z visokim tveganjem okužbe, vključno z omejitvami premikov cepljene perutnine in nekaterih perutninskih proizvodov.

2.   V tej odločbi se poleg opredelitev iz Direktive Sveta 2005/94/ES uporabljajo tudi naslednje opredelitve:

| (a) | „perutnina dvoriščne reje“ so piščanci, race, purani in gosi, ki jih njihovi lastniki gojijo:






  (i) | za lastno prehrano ali uporabo; ali |
| --- | --- | --- |

(a)

„perutnina dvoriščne reje“ so piščanci, race, purani in gosi, ki jih njihovi lastniki gojijo:

(i)

za lastno prehrano ali uporabo; ali

| (ii) | kot hišne živali. |
| --- | --- |

(ii)

kot hišne živali.

| (b) | „kokoši nesnice ekološke in proste reje“ so kokoši nesnice, kot so opredeljene v Direktivi Sveta 1999/74/ES z dne 19. julija 1999 o minimalnih standardih za zaščito kokoši nesnic in Direktivi Komisije 2002/4/ES (4) z dne 30. januarja 2002 o registraciji gospodarstev, ki gojijo kokoši nesnice, v skladu z Direktivo Sveta 1999/74/ES, in ki imajo dostop do odprtega izpusta. |
| --- | --- |

(b)

„kokoši nesnice ekološke in proste reje“ so kokoši nesnice, kot so opredeljene v Direktivi Sveta 1999/74/ES z dne 19. julija 1999 o minimalnih standardih za zaščito kokoši nesnic in Direktivi Komisije 2002/4/ES (4) z dne 30. januarja 2002 o registraciji gospodarstev, ki gojijo kokoši nesnice, v skladu z Direktivo Sveta 1999/74/ES, in ki imajo dostop do odprtega izpusta.

Člen 2

Odobritev programa cepljenja

1.   Načrt preventivnega cepljenja proti visoko patogeni aviarni influenci H5N1, ki ga je Nizozemska predložila Komisiji 21. februarja 2006, se odobri („načrt preventivnega cepljenja“).

V skladu z načrtom preventivnega cepljenja se načrt preventivnega cepljenja proti aviarni influenci H5N1 izvaja z inaktiviranim heterolognim cepivom aviarne influence podtipa H5 ali v izjemnih primerih in samo v primeru kokoši nesnic ekološke in proste reje z bivalentnim cepivom, ki vsebuje aviarno influenco podtipov H5 in H7 ter ga je Nizozemska odobrila za cepljenje perutnine dvoriščne reje ter kokoši nesnic ekološke in proste reje na celotnem ozemlju Nizozemske.

2.   Intenzivno spremljanje in nadzor, kot je določeno v načrtu preventivnega cepljenja, se izvajata pri perutnini dvoriščne reje ter jatah kokoši nesnic ekološke in proste reje na območju preventivnega cepljenja.

3.   Zagotovi se učinkovito izvajanje načrta preventivnega cepljenja.

4.   Komisija objavi načrt preventivnega cepljenja.

Člen 3

Določbe o premikih žive perutnine, konzumnih jajc, svežega perutninskega mesa, mletega mesa, mesnih pripravkov in mehansko izkoščenega mesa ter mesnih proizvodov

Določbe o premikih žive perutnine, ki prihaja z in/ali izvira z gospodarstev, kjer se izvaja preventivno cepljenje, in o premikih konzumnih jajc, svežega perutninskega mesa, mletega mesa, mesnih pripravkov, mehansko izkoščenega mesa in mesnih proizvodov iz perutnine, cepljene v skladu z načrtom preventivnega cepljenja, se uporabljajo v skladu s členi 4 do 11 te odločbe.

Člen 4

Določbe o premikih in odpošiljanju žive perutnine proste reje in enodnevnih piščancev ter valilnih jajc take perutnine

Pristojni organ zagotovi:

| 1. | Da je cepljena perutnina dvoriščne reje posamično označena in se lahko premakne na druga gospodarstva s cepljeno perutnino dvoriščne reje na Nizozemskem v skladu z načrtom preventivnega cepljenja, ki zahteva dokumentiranje takih premikov. |
| --- | --- |

1.

Da je cepljena perutnina dvoriščne reje posamično označena in se lahko premakne na druga gospodarstva s cepljeno perutnino dvoriščne reje na Nizozemskem v skladu z načrtom preventivnega cepljenja, ki zahteva dokumentiranje takih premikov.

| 2. | Da ne pride do premikov cepljene perutnine dvoriščne reje in enodnevnih piščancev ter valilnih jajc, ki izvirajo iz take perutnine, na komercialna gospodarstva s perutnino na Nizozemskem ali njihovega odpošiljanja v drugo državo članico. |
| --- | --- |

2.

Da ne pride do premikov cepljene perutnine dvoriščne reje in enodnevnih piščancev ter valilnih jajc, ki izvirajo iz take perutnine, na komercialna gospodarstva s perutnino na Nizozemskem ali njihovega odpošiljanja v drugo državo članico.

Člen 5

Določbe o premikih in odpošiljanju živih kokoši nesnic ekološke in proste reje

Pristojni organ zagotovi, da se lahko cepljene žive kokoši nesnice ekološke in proste reje premaknejo samo na gospodarstva, kjer se izvaja cepljenje, ali v klavnice za takojšnji zakol na Nizozemskem, in da se te ne odpošljejo z Nizozemske.

Člen 6

Izdajanje veterinarskih spričeval za promet znotraj Skupnosti za živo perutnino, enodnevne piščance in valilna jajca

Veterinarska spričevala za promet znotraj Skupnosti z živo perutnino, enodnevnimi piščanci in valilnimi jajci iz Nizozemske vsebujejo besedilo:

„Pošiljka vsebuje živo perutnino/enodnevne piščance/valilna jajca, ki izvirajo z gospodarstev, kjer ni bilo opravljeno cepljenje proti aviarni influenci.“

Člen 7

Določbe o odpošiljanju konzumnih jajc

Pristojni organ zagotovi, da se konzumna jajca, ki prihajajo iz in/ali izvirajo z gospodarstev s kokošmi nesnicami ekološke in proste reje, kjer se izvaja preventivno cepljenje, odpošljejo z Nizozemske samo takrat, ko so to konzumna jajca:

| (a) | perutnine iz jat, ki je bila v skladu z načrtom preventivnega cepljenja redno pregledana in za katere so bili rezultati preskusov na visoko patogeno aviarno influenco H5N1 negativni, pri čemer je bila posebna pozornost namenjena dovzetnim pticam; |
| --- | --- |

(a)

perutnine iz jat, ki je bila v skladu z načrtom preventivnega cepljenja redno pregledana in za katere so bili rezultati preskusov na visoko patogeno aviarno influenco H5N1 negativni, pri čemer je bila posebna pozornost namenjena dovzetnim pticam;

| (b) | ki se prevažajo neposredno do:






  (i) | pakirnega centra, ki ga določi pristojni organ, pod pogojem da se jajca pakirajo v embalažo za enkratno uporabo in da se izvajajo vsi ukrepi biološke varnosti, ki jih zahteva pristojni organ; ali |
| --- | --- | --- |

(b)

ki se prevažajo neposredno do:

(i)

pakirnega centra, ki ga določi pristojni organ, pod pogojem da se jajca pakirajo v embalažo za enkratno uporabo in da se izvajajo vsi ukrepi biološke varnosti, ki jih zahteva pristojni organ; ali

| (ii) | objekta za proizvodnjo jajčnih proizvodov, kot določa poglavje II oddelka X Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004 (5), kjer se z njimi ravna in se jih obdeluje v skladu s poglavjem XI Priloge II k Uredbi (ES) št. 852/2204 (6). |
| --- | --- |

(ii)

objekta za proizvodnjo jajčnih proizvodov, kot določa poglavje II oddelka X Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004 (5), kjer se z njimi ravna in se jih obdeluje v skladu s poglavjem XI Priloge II k Uredbi (ES) št. 852/2204 (6).

Člen 8

Določbe o odpošiljanju svežega perutninskega mesa, mletega mesa, mesnih pripravkov, mehansko izkoščenega mesa in mesnih proizvodov

1.   Pristojni organ zagotovi, da se sveže meso cepljene perutnine iz jat kokoši nesnic ekološke in proste reje odpošlje z Nizozemske samo takrat, ko je meso iz perutnine, ki:

| (a) | izvira iz jat, ki so bile v skladu z načrtom preventivnega cepljenja redno pregledovane in za katere so bili rezultati preskusov na visoko patogeno aviarno influenco H5N1 negativni, pri čemer je bila posebna pozornost namenjena dovzetnim pticam; |
| --- | --- |

(a)

izvira iz jat, ki so bile v skladu z načrtom preventivnega cepljenja redno pregledovane in za katere so bili rezultati preskusov na visoko patogeno aviarno influenco H5N1 negativni, pri čemer je bila posebna pozornost namenjena dovzetnim pticam;

| (b) | izvirajo iz jat, ki jih je klinično pregledal uradni veterinar v 48 urah pred natovarjanjem, pri čemer je bila posebna pozornost namenjena dovzetnim pticam; |
| --- | --- |

(b)

izvirajo iz jat, ki jih je klinično pregledal uradni veterinar v 48 urah pred natovarjanjem, pri čemer je bila posebna pozornost namenjena dovzetnim pticam;

| (c) | je ločena od drugih jat, ki niso v skladu s tem členom; in |
| --- | --- |

(c)

je ločena od drugih jat, ki niso v skladu s tem členom; in

| (d) | če je bilo meso proizvedeno v skladu s Prilogo II ter oddelkoma II in III Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004 in kontrolirano v skladu z oddelki I, II, III in poglavjema V in VII oddelka IV Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004 (7); |
| --- | --- |

(d)

če je bilo meso proizvedeno v skladu s Prilogo II ter oddelkoma II in III Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004 in kontrolirano v skladu z oddelki I, II, III in poglavjema V in VII oddelka IV Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004 (7);

2.   Pristojni organ zagotovi, da se mleto meso, mesni pripravki, mehansko izkoščeno meso in mesni proizvodi, ki vsebujejo meso iz jat kokoši nesnic ekološke in proste reje, odpošljejo z Nizozemske samo v primeru, če je meso v skladu z odstavkom (1) in je proizvedeno v skladu z oddelkoma V in VI Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004.

Člen 9

Trgovinski dokumenti za sveže perutninsko meso, mleto meso, mesne pripravke, mehansko izkoščeno meso in mesne proizvode

Nizozemska zagotovi, da sveže perutninsko meso, mleto meso, mesne pripravke, mehansko izkoščeno meso in mesne proizvode, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 6, spremljajo trgovinski dokumenti z navedbo:

„Pošiljka izpolnjuje pogoje glede zdravstvenega varstva živali iz Odločbe Komisije 2006/147/ESA.“

Člen 10

Obveščanje držav članic

Nizozemska vnaprej obvesti osrednji veterinarski organ namembne države članice o premikih pošiljk iz člena 9.

Člen 11

Čiščenje in razkuževanje embalaže ter prevoznih sredstev

Nizozemska zagotovi, da se na gospodarstvih, kjer se izvaja preventivno cepljenje, vsa prevozna sredstva za prevoz žive perutnine, svežega perutninskega mesa, mletega mesa, mesnih pripravkov, mehansko izkoščenega mesa in mesnih proizvodov ter perutninske krme očisti in razkuži neposredno pred prevozom in takoj po vsakem prevozu z razkužili in na načine, ki jih je odobril pristojni organ.

Člen 12

Kazni

Nizozemska določi pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb te odločbe, in sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Nizozemska obvesti Komisijo o teh določbah najpozneje do 7. marca 2006 in jo obvešča o vseh njihovih morebitnih spremembah.

Člen 13

Poročila

Nizozemska predloži Komisiji poročilo o izvajanju načrta preventivnega cepljenja en mesec po začetku uporabe te odločbe in pošilja mesečna poročila Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali od 7. marca 2006 dalje.

Člen 14

Ponovna proučitev ukrepov

Ukrepi se ponovno preučijo glede na razvoj epidemiološkega stanja in nove informacije, ki bodo na voljo.

Člen 15

Naslovnik

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Nizozemsko.

V Bruslju, 24. februarja 2006

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 10, 14.1.2006, str. 16.

1

(2)  UL L 311, 28.11.2001, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/28/ES (UL L 136, 30.4.2004, str. 58).

2

(3)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1.

3

(4)  UL L 30, 31.1.2002, str. 44.

4

(5)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55; popravljena različica v UL L 226, 25.6.2004, str. 22.

5

(6)  UL L 139, 30.4.2004, str. 1. Popravljena različica v UL L 226, 25.6.2004, str. 3.

6

(7)  UL L 139, 30.4.2004, str. 206; popravljena različica v UL L 226, 25.6.2004, str. 83.

7

---

| 25.2.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 55/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 55/51

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 24. februarja 2006

o uvedbi preventivnega cepljenja proti visoko patogeni aviarni influenci H5N1 in s tem povezanih določb o premikih v Franciji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 632)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(2006/148/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence in razveljavitvi Direktive 92/40/EGS (1), in zlasti člena 57(2) Direktive;

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Aviarna influenca je nalezljiva virusna bolezen pri perutnini in pticah, ki povzroča smrt in motnje, lahko hitro dobi epizootske razsežnosti, resno ogrozi zdravje živali in pod določenimi pogoji zdravje ljudi. Obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni prenese na druga gospodarstva, na prostoživeče ptice ter iz ene države članice v druge države članice in tretje države z mednarodno trgovino z živimi pticami ali proizvodi iz njih in da se s tem močno zmanjša donosnost reje perutnine. |
| --- | --- |

(1)

Aviarna influenca je nalezljiva virusna bolezen pri perutnini in pticah, ki povzroča smrt in motnje, lahko hitro dobi epizootske razsežnosti, resno ogrozi zdravje živali in pod določenimi pogoji zdravje ljudi. Obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni prenese na druga gospodarstva, na prostoživeče ptice ter iz ene države članice v druge države članice in tretje države z mednarodno trgovino z živimi pticami ali proizvodi iz njih in da se s tem močno zmanjša donosnost reje perutnine.

| (2) | Visoko patogeni virus aviarne influence A H5N1 je bil izoliran pri prostoživečih pticah v določenih delih Skupnosti in v tretjih državah, ki mejijo na Skupnost ali so poseljene s pticami selivkami v zimskih mesecih. Verjetnost prenosa virusa s prostoživečimi pticami je v bližnjem selitvenem obdobju večja. |
| --- | --- |

(2)

Visoko patogeni virus aviarne influence A H5N1 je bil izoliran pri prostoživečih pticah v določenih delih Skupnosti in v tretjih državah, ki mejijo na Skupnost ali so poseljene s pticami selivkami v zimskih mesecih. Verjetnost prenosa virusa s prostoživečimi pticami je v bližnjem selitvenem obdobju večja.

| (3) | Francija je uvedla sisteme zgodnjega odkrivanja in ukrepe biološke varnosti za zmanjšanje tveganja prenosa aviarne influence na perutninske jate. |
| --- | --- |

(3)

Francija je uvedla sisteme zgodnjega odkrivanja in ukrepe biološke varnosti za zmanjšanje tveganja prenosa aviarne influence na perutninske jate.

| (4) | Znanstveni odbor za zdravje in dobro počutje živali Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) v svojem mnenju o „Animal health and welfare aspects of avian influenza“ z dne 20. septembra 2005 priporoča, da je treba proučiti uporabo cepiva, če na območjih z večjo gostoto perutnine obstaja visoko tveganje za prenos virusa. Vendar taka praksa ne sme ogroziti strogih ukrepov biološke varnosti in drugih ukrepov, ki morajo veljati na takih območjih in so namenjeni preprečitvi vsakršnega prenosa virusa. |
| --- | --- |

(4)

Znanstveni odbor za zdravje in dobro počutje živali Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) v svojem mnenju o „Animal health and welfare aspects of avian influenza“ z dne 20. septembra 2005 priporoča, da je treba proučiti uporabo cepiva, če na območjih z večjo gostoto perutnine obstaja visoko tveganje za prenos virusa. Vendar taka praksa ne sme ogroziti strogih ukrepov biološke varnosti in drugih ukrepov, ki morajo veljati na takih območjih in so namenjeni preprečitvi vsakršnega prenosa virusa.

| (5) | Francija je zaradi visokega tveganja prenosa aviarne influence na nekatere dele njenega ozemlja 21. februarja 2006 Komisiji predložila v odobritev načrt preventivnega cepljenja. Komisija je ta načrt takoj preučila v sodelovanju s Francijo in meni, da je po nekaterih prilagoditvah v skladu z zadevno zakonodajo Skupnosti. Zato se zdi primerno odobriti ta načrt. |
| --- | --- |

(5)

Francija je zaradi visokega tveganja prenosa aviarne influence na nekatere dele njenega ozemlja 21. februarja 2006 Komisiji predložila v odobritev načrt preventivnega cepljenja. Komisija je ta načrt takoj preučila v sodelovanju s Francijo in meni, da je po nekaterih prilagoditvah v skladu z zadevno zakonodajo Skupnosti. Zato se zdi primerno odobriti ta načrt.

| (6) | Po tem načrtu namerava Francija cepiti race in gosi proti visoko patogeni aviarni influenci H5N1. To projekt velja za „pilotni projekt“, ker je na področju preventivnega cepljenja teh vrst malo izkušenj. |
| --- | --- |

(6)

Po tem načrtu namerava Francija cepiti race in gosi proti visoko patogeni aviarni influenci H5N1. To projekt velja za „pilotni projekt“, ker je na področju preventivnega cepljenja teh vrst malo izkušenj.

| (7) | Treba je uporabiti samo cepiva, odobrena na podlagi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (2) ali Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (3). |
| --- | --- |

(7)

Treba je uporabiti samo cepiva, odobrena na podlagi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (2) ali Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (3).

| (8) | Med preventivnim cepljenjem v Franciji je treba spremljati cepljene in necepljene perutninske jate ter omejiti premike cepljenih jat. |
| --- | --- |

(8)

Med preventivnim cepljenjem v Franciji je treba spremljati cepljene in necepljene perutninske jate ter omejiti premike cepljenih jat.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Predmet, področje uporabe in opredelitev pojmov

1.   Ta odločba določa nekatere ukrepe, ki jih je treba uporabljati v Franciji, kjer se preventivno cepljenje izvaja na nekaterih perutninskih gospodarstvih na opredeljenih območjih z visokim tveganjem prenosa visoko patogene aviarne influence H5N1, vključno z določbami o premikih cepljene perutnine in nekaterih perutninskih proizvodov.

2.   V tej odločbi se smiselno uporabljajo opredelitve iz člena 2 Direktive Sveta 2005/94/ES.

Člen 2

Odobritev programa cepljenja

1.   Načrt preventivnega cepljenja proti visoko patogeni aviarni influenci H5N1, ki ga je Francija predložila Komisiji 21. februarja 2006 se odobri („načrt preventivnega cepljenja“).

Preventivno cepljenje rac in gosi se izvaja na območjih iz Priloge („območja preventivnega cepljenja“) z inaktiviranim heterolognim cepivom aviarne influence podtipa H5, ki ga je odobrila Francija.

2.   Intenzivno spremljanje in nadzor, kot je določeno v načrtu preventivnega cepljenja, se izvajata na območju preventivnega cepljenja.

3.   Zagotovi se učinkovito izvajanje načrta preventivnega cepljenja.

4.   Komisija objavi načrt preventivnega cepljenja.

Člen 3

Določbe o premikih žive perutnine, valilnih jajc, enodnevnih piščancev, svežega perutninskega mesa, mletega mesa, mesnih pripravkov in mehansko izkoščenega mesa ter mesnih proizvodov

Določbe o premikih žive perutnine in valilnih jajc, ki prihajajo z in/ali izvirajo z gospodarstev, kjer se izvaja preventivno cepljenje, in o premikih enodnevnih piščancev in svežega perutninskega mesa, mletega mesa, mesnih pripravkov, mehansko izkoščenega mesa in mesnih proizvodov iz perutnine, cepljene v skladu z načrtom preventivnega cepljenja, morajo izpolnjevati zahteve iz členov 4 do 9 te odločbe.

Člen 4

Določbe o premikih in odpošiljanju žive perutnine, valilnih jajc in enodnevnih piščancev

1.   Pristojni organ zagotovi, da se cepljena perutnina lahko premakne z gospodarstva v Franciji samo:

| (a) | na druga gospodarstva, kjer se izvaja cepljene ali |
| --- | --- |

(a)

na druga gospodarstva, kjer se izvaja cepljene ali

| (b) | na druga gospodarstva, kjer se goji samo cepljena perutnina ali |
| --- | --- |

(b)

na druga gospodarstva, kjer se goji samo cepljena perutnina ali

| (c) | na druga gospodarstva, kjer je mogoče zagotoviti, da je cepljena perutnina popolnoma ločena od necepljene perutnine ali |
| --- | --- |

(c)

na druga gospodarstva, kjer je mogoče zagotoviti, da je cepljena perutnina popolnoma ločena od necepljene perutnine ali

| (d) | v klavnico za takojšnji zakol. |
| --- | --- |

(d)

v klavnico za takojšnji zakol.

2.   Cepljena živa perutnina, valilna jajca in enodnevni piščanci, ki izvirajo iz take perutnine, se ne odpošiljajo iz Francije.

3.   Živa perutnina, valilna jajca in enodnevni piščanci, ki izvirajo z gospodarstev, kjer je bilo cepljenje opravljeno, ali z gospodarstev iz odstavka 1(a), 1(b) ali 1(c), se ne odpošiljajo iz Francije.

Člen 5

Izdajanje veterinarskih spričeval za promet znotraj Skupnosti za pošiljke žive perutnine, enodnevnih piščancev in valilnih jajc

Veterinarska spričevala za promet znotraj Skupnosti z živo perutnino, enodnevnimi piščanci in valilnimi jajci iz Francije vsebujejo besedilo:

„Pošiljka vsebuje živo perutnino/enodnevne piščance/valilna jajca, ki izvirajo z gospodarstev, kjer ni bilo opravljeno cepljenje proti aviarni influenci.“

Člen 6

Določbe o odpošiljanju svežega perutninskega mesa, mletega mesa, mesnih pripravkov, mehansko izkoščenega mesa in mesnih proizvodov

1.   Pristojni organ zagotovi, da se da sveže meso cepljene perutnine iz Francije v promet samo takrat, ko je meso iz perutnine, ki:

| (a) | izvira z gospodarstev, ki so bila v skladu z načrtom preventivnega cepljenja redno pregledana in za katere so bili rezultati preskusov na visoko patogeno aviarno influenco H5N1 negativni, pri čemer je bila posebna pozornost namenjena dovzetnim pticam; |
| --- | --- |

(a)

izvira z gospodarstev, ki so bila v skladu z načrtom preventivnega cepljenja redno pregledana in za katere so bili rezultati preskusov na visoko patogeno aviarno influenco H5N1 negativni, pri čemer je bila posebna pozornost namenjena dovzetnim pticam;

| (b) | izvirajo iz jat, ki jih je klinično pregledal uradni veterinar v 48 urah pred natovarjanjem, pri čemer je bila posebna pozornost namenjena dovzetnim pticam; |
| --- | --- |

(b)

izvirajo iz jat, ki jih je klinično pregledal uradni veterinar v 48 urah pred natovarjanjem, pri čemer je bila posebna pozornost namenjena dovzetnim pticam;

| (c) | je ločena od drugih jat, ki niso v skladu s členom 4 in s tem členom; in |
| --- | --- |

(c)

je ločena od drugih jat, ki niso v skladu s členom 4 in s tem členom; in

| (d) | če je bilo meso proizvedeno v skladu s Prilogo II ter oddelkoma II in III Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004 (4) in kontrolirano v skladu z oddelki I, II, III ter poglavjema V in VII oddelka IV Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004 (5). |
| --- | --- |

(d)

če je bilo meso proizvedeno v skladu s Prilogo II ter oddelkoma II in III Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004 (4) in kontrolirano v skladu z oddelki I, II, III ter poglavjema V in VII oddelka IV Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004 (5).

2.   Pristojni organ zagotovi, da se mleto meso, mesni pripravki, mehansko izkoščeno meso in mesni proizvodi, ki vsebujejo meso cepljenih rac in gosi, odpošljejo iz Francije samo v primeru, če je meso v skladu z odstavkom (1) in je proizvedeno v skladu z oddelkoma V in VI Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004.

Člen 7

Trgovinski dokumenti za sveže perutninsko meso, mleto meso, mesne pripravke, mehansko izkoščeno meso in mesne proizvode

Francija zagotovi, da sveže perutninsko meso, mleto meso, mesne pripravke, mehansko izkoščeno meso in mesne proizvode, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 6, spremljajo trgovinski dokumenti z navedbo:

„Pošiljka izpolnjuje pogoje glede zdravstvenega varstva živali iz Odločbe Komisije 2006/148/ES.“

Člen 8

Obveščanje držav članic

Francija vnaprej obvesti osrednji veterinarski organ namembne države članice o premikih pošiljk iz člena 7.

Člen 9

Čiščenje in razkuževanje embalaže ter prevoznih sredstev

Francija zagotovi, da se na gospodarstvih, ki so na območjih iz Priloge, kjer se izvaja cepljene, izvajajo naslednji ukrepi:

| (a) | za zbiranje, shranjevanje in prevoz valilnih jajc in enodnevnih piščancev se uporablja samo embalaža za enkratno uporabo ali embalaža, ki jo je mogoče učinkovito očistiti in razkužiti; |
| --- | --- |

(a)

za zbiranje, shranjevanje in prevoz valilnih jajc in enodnevnih piščancev se uporablja samo embalaža za enkratno uporabo ali embalaža, ki jo je mogoče učinkovito očistiti in razkužiti;

| (b) | vsa prevozna sredstva za prevoz žive perutnine, valilnih jajc, enodnevnih piščancev, svežega perutninskega mesa, mletega mesa, mesnih pripravkov, mehansko izkoščenega mesa in mesnih proizvodov ter perutninske krme se očisti in razkuži neposredno pred prevozom in takoj po vsakem prevozu z razkužili in na načine, ki jih je odobril pristojni organ. |
| --- | --- |

(b)

vsa prevozna sredstva za prevoz žive perutnine, valilnih jajc, enodnevnih piščancev, svežega perutninskega mesa, mletega mesa, mesnih pripravkov, mehansko izkoščenega mesa in mesnih proizvodov ter perutninske krme se očisti in razkuži neposredno pred prevozom in takoj po vsakem prevozu z razkužili in na načine, ki jih je odobril pristojni organ.

Člen 10

Kazni

Francija določi pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb te odločbe, in sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Francija obvesti Komisijo o teh določbah najpozneje do 7. marca 2006 in jo obvešča o vseh njihovih morebitnih spremembah.

Člen 11

Poročila

Francija predloži Komisiji poročilo o učinkovitosti načrta preventivnega cepljenja en mesec po začetku uporabe te odločbe in pošilja mesečna poročila Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali od 7. marca 2006 dalje.

Člen 12

Ponovna proučitev ukrepov

Ukrepi se ponovno proučijo glede na razvoj epidemiološkega stanja in nove informacije, ki bodo na voljo.

Člen 13

Naslovnik

Ta odločba je naslovljena na Francosko republiko.

V Bruslju, 24. februarja 2006

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 10, 14.1.2006, str. 16.

1

(2)  UL L 311, 28.11.2001, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/28/ES (UL L 136, 30.4.2004, str. 58).

2

(3)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1.

3

(4)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55; popravljena različica v UL L 226, 25.6.2004, str. 22; Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2076/2005 (UL L 338, 22.12.2005, str. 83).

4

(5)  UL L 139, 30.4.2004, str. 206; popravljena različica v UL L 226, 25.6.2004, str. 83. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2076/2005 (UL L 338, 22.12.2005, str. 83).

5

---

PRILOGA

OBMOČJA, KJER SE PREVENTIVNO CEPLJENJE PROTI AVIARNI INFLUENCI IZVAJA NA NEKATERIH GOSPODARSTVIH Z RACAMI IN GOSMI

Seznam občin

DEPARTMA „DES LANDES“

| | AIRE-SUR-L'ADOUR |
| --- | --- |

AIRE-SUR-L'ADOUR

| | ANGRESSE |
| --- | --- |

ANGRESSE

| | ARBOUCAVE |
| --- | --- |

ARBOUCAVE

| | ARTASSENX |
| --- | --- |

ARTASSENX

| | ARTHEZ-D'ARMAGNAC |
| --- | --- |

ARTHEZ-D'ARMAGNAC

| | AUBAGNAN |
| --- | --- |

AUBAGNAN

| | AUDIGNON |
| --- | --- |

AUDIGNON

| | BAHUS-SOUBIRAN |
| --- | --- |

BAHUS-SOUBIRAN

| | BASCONS |
| --- | --- |

BASCONS

| | BAS-MAUCO |
| --- | --- |

BAS-MAUCO

| | BATS |
| --- | --- |

BATS

| | BÉNESSE-MAREMNE |
| --- | --- |

BÉNESSE-MAREMNE

| | BENQUET |
| --- | --- |

BENQUET

| | BETBEZER-D'ARMAGNAC |
| --- | --- |

BETBEZER-D'ARMAGNAC

| | BIARROTTE |
| --- | --- |

BIARROTTE

| | BIAUDOS |
| --- | --- |

BIAUDOS

| | BISCARROSSE |
| --- | --- |

BISCARROSSE

| | BORDÈRES-ET-LAMENSANS |
| --- | --- |

BORDÈRES-ET-LAMENSANS

| | BOSTENS |
| --- | --- |

BOSTENS

| | BOUGUE |
| --- | --- |

BOUGUE

| | BOURDALAT |
| --- | --- |

BOURDALAT

| | BRETAGNE-DE-MARSAN |
| --- | --- |

BRETAGNE-DE-MARSAN

| | BUANES |
| --- | --- |

BUANES

| | CAPBRETON |
| --- | --- |

CAPBRETON

| | CASTANDET |
| --- | --- |

CASTANDET

| | CASTELNAU-TURSAN |
| --- | --- |

CASTELNAU-TURSAN

| | CAZÈRES-SUR-L'ADOUR |
| --- | --- |

CAZÈRES-SUR-L'ADOUR

| | CLASSUN |
| --- | --- |

CLASSUN

| | CLÈDES |
| --- | --- |

CLÈDES

| | COUDURES |
| --- | --- |

COUDURES

| | CRÉON-D'ARMAGNAC |
| --- | --- |

CRÉON-D'ARMAGNAC

| | DUHORT-BACHEN |
| --- | --- |

DUHORT-BACHEN

| | DUMES |
| --- | --- |

DUMES

| | ESCALANS |
| --- | --- |

ESCALANS

| | ESTIGARDE |
| --- | --- |

ESTIGARDE

| | EUGÉNIE-LES-BAINS |
| --- | --- |

EUGÉNIE-LES-BAINS

| | EYRES-MONCUBE |
| --- | --- |

EYRES-MONCUBE

| | FARGUES |
| --- | --- |

FARGUES

| | FRÈCHE (LE) |
| --- | --- |

FRÈCHE (LE)

| | GABARRET |
| --- | --- |

GABARRET

| | GAILLÈRES |
| --- | --- |

GAILLÈRES

| | GEAUNE |
| --- | --- |

GEAUNE

| | GRENADE-SUR-L'ADOUR |
| --- | --- |

GRENADE-SUR-L'ADOUR

| | HAGETMAU |
| --- | --- |

HAGETMAU

| | HAUT-MAUCO |
| --- | --- |

HAUT-MAUCO

| | HERRÉ |
| --- | --- |

HERRÉ

| | HONTANX |
| --- | --- |

HONTANX

| | HORSARRIEU |
| --- | --- |

HORSARRIEU

| | LABASTIDE-CHALOSSE |
| --- | --- |

LABASTIDE-CHALOSSE

| | LABASTIDE-D'ARMAGNAC |
| --- | --- |

LABASTIDE-D'ARMAGNAC

| | LABENNE |
| --- | --- |

LABENNE

| | LACAJUNTE |
| --- | --- |

LACAJUNTE

| | LACQUY |
| --- | --- |

LACQUY

| | LACRABE |
| --- | --- |

LACRABE

| | LAGLORIEUSE |
| --- | --- |

LAGLORIEUSE

| | LAGRANGE |
| --- | --- |

LAGRANGE

| | LARRIVIÈRE |
| --- | --- |

LARRIVIÈRE

| | LATRILLE |
| --- | --- |

LATRILLE

| | LAURET |
| --- | --- |

LAURET

| | LOSSE |
| --- | --- |

LOSSE

| | LUSSAGNET |
| --- | --- |

LUSSAGNET

| | MANT |
| --- | --- |

MANT

| | MAURIES |
| --- | --- |

MAURIES

| | MAURRIN |
| --- | --- |

MAURRIN

| | MAUVEZIN-D'ARMAGNAC |
| --- | --- |

MAUVEZIN-D'ARMAGNAC

| | MAZEROLLES |
| --- | --- |

MAZEROLLES

| | MIRAMONT-SENSACQ |
| --- | --- |

MIRAMONT-SENSACQ

| | MOMUY |
| --- | --- |

MOMUY

| | MONGET |
| --- | --- |

MONGET

| | MONSÉGUR |
| --- | --- |

MONSÉGUR

| | MONT-DE-MARSAN |
| --- | --- |

MONT-DE-MARSAN

| | MONTÉGUT |
| --- | --- |

MONTÉGUT

| | MONTGAILLARD |
| --- | --- |

MONTGAILLARD

| | MONTSOUÉ |
| --- | --- |

MONTSOUÉ

| | MORGANX |
| --- | --- |

MORGANX

| | ONDRES |
| --- | --- |

ONDRES

| | ORX |
| --- | --- |

ORX

| | PARLEBOSCQ |
| --- | --- |

PARLEBOSCQ

| | PAYROS-CAZAUTETS |
| --- | --- |

PAYROS-CAZAUTETS

| | PÉCORADE |
| --- | --- |

PÉCORADE

| | PERQUIE |
| --- | --- |

PERQUIE

| | PEYRE |
| --- | --- |

PEYRE

| | PHILONDENX |
| --- | --- |

PHILONDENX

| | PIMBO |
| --- | --- |

PIMBO

| | PORT-DE-LANNE |
| --- | --- |

PORT-DE-LANNE

| | POUDENX |
| --- | --- |

POUDENX

| | POUYDESSEAUX |
| --- | --- |

POUYDESSEAUX

| | PUJO-LE-PLAN |
| --- | --- |

PUJO-LE-PLAN

| | PUYOL-CAZALET |
| --- | --- |

PUYOL-CAZALET

| | RENUNG |
| --- | --- |

RENUNG

| | RIMBEZ-ET-BAUDIETS |
| --- | --- |

RIMBEZ-ET-BAUDIETS

| | SAINT-AGNET |
| --- | --- |

SAINT-AGNET

| | SAINT-ANDRÉ-DE-SEIGNANX |
| --- | --- |

SAINT-ANDRÉ-DE-SEIGNANX

| | SAINT-BARTHÉLEMY |
| --- | --- |

SAINT-BARTHÉLEMY

| | SAINTE-COLOMBE |
| --- | --- |

SAINTE-COLOMBE

| | SAINT-CRICQ-VILLENEUVE |
| --- | --- |

SAINT-CRICQ-VILLENEUVE

| | SAINT-ÉTIENNE-D'ORTHE |
| --- | --- |

SAINT-ÉTIENNE-D'ORTHE

| | SAINTE-FOY |
| --- | --- |

SAINTE-FOY

| | SAINT-GEIN |
| --- | --- |

SAINT-GEIN

| | SAINT-JEAN-DE-MARSACQ |
| --- | --- |

SAINT-JEAN-DE-MARSACQ

| | SAINT-JULIEN-D'ARMAGNAC |
| --- | --- |

SAINT-JULIEN-D'ARMAGNAC

| | SAINT-JUSTIN |
| --- | --- |

SAINT-JUSTIN

| | SAINT-LAURENT-DE-GOSSE |
| --- | --- |

SAINT-LAURENT-DE-GOSSE

| | SAINT-LOUBOUER |
| --- | --- |

SAINT-LOUBOUER

| | SAINTE-MARIE-DE-GOSSE |
| --- | --- |

SAINTE-MARIE-DE-GOSSE

| | SAINT-MARTIN-DE-HINX |
| --- | --- |

SAINT-MARTIN-DE-HINX

| | SAINT-MARTIN-DE-SEIGNANX |
| --- | --- |

SAINT-MARTIN-DE-SEIGNANX

| | SAINT-MAURICE-SUR-L'ADOUR |
| --- | --- |

SAINT-MAURICE-SUR-L'ADOUR

| | SAINT-PIERRE-DU-MONT |
| --- | --- |

SAINT-PIERRE-DU-MONT

| | SAINT-SEVER |
| --- | --- |

SAINT-SEVER

| | SAINT-VINCENT-DE-TYROSSE |
| --- | --- |

SAINT-VINCENT-DE-TYROSSE

| | SAMADET |
| --- | --- |

SAMADET

| | SANGUINET |
| --- | --- |

SANGUINET

| | SARRAZIET |
| --- | --- |

SARRAZIET

| | SARRON |
| --- | --- |

SARRON

| | SAUBION |
| --- | --- |

SAUBION

| | SAUBRIGUES |
| --- | --- |

SAUBRIGUES

| | SERRES-GASTON |
| --- | --- |

SERRES-GASTON

| | SOORTS-HOSSEGOR |
| --- | --- |

SOORTS-HOSSEGOR

| | SORBETS |
| --- | --- |

SORBETS

| | TARNOS |
| --- | --- |

TARNOS

| | URGONS |
| --- | --- |

URGONS

| | VIELLE-TURSAN |
| --- | --- |

VIELLE-TURSAN

| | VIGNAU (LE) |
| --- | --- |

VIGNAU (LE)

| | VILLENEUVE-DE-MARSAN |
| --- | --- |

VILLENEUVE-DE-MARSAN

DEPARTMA „LA LOIRE-ATLANTIQUE“

| | ARTHON-EN-RETZ |
| --- | --- |

ARTHON-EN-RETZ

| | ASSÉRAC |
| --- | --- |

ASSÉRAC

| | AVESSAC |
| --- | --- |

AVESSAC

| | BASSE-GOULAINE |
| --- | --- |

BASSE-GOULAINE

| | BAULE-ESCOUBLAC (LA) |
| --- | --- |

BAULE-ESCOUBLAC (LA)

| | BATZ-SUR-MER |
| --- | --- |

BATZ-SUR-MER

| | BERNERIE-EN-RETZ (LA) |
| --- | --- |

BERNERIE-EN-RETZ (LA)

| | BESNÉ |
| --- | --- |

BESNÉ

| | BIGNON (LE) |
| --- | --- |

BIGNON (LE)

| | BLAIN |
| --- | --- |

BLAIN

| | BOUAYE |
| --- | --- |

BOUAYE

| | BOUÉE |
| --- | --- |

BOUÉE

| | BOUGUENAIS |
| --- | --- |

BOUGUENAIS

| | BOURGNEUF-EN-RETZ |
| --- | --- |

BOURGNEUF-EN-RETZ

| | BOUVRON |
| --- | --- |

BOUVRON

| | BRAINS |
| --- | --- |

BRAINS

| | CAMPBON |
| --- | --- |

CAMPBON

| | CARQUEFOU |
| --- | --- |

CARQUEFOU

| | CHAPELLE-DES-MARAIS (LA) |
| --- | --- |

CHAPELLE-DES-MARAIS (LA)

| | CHAPELLE-GLAIN (LA) |
| --- | --- |

CHAPELLE-GLAIN (LA)

| | CHAPELLE-LAUNAY (LA) |
| --- | --- |

CHAPELLE-LAUNAY (LA)

| | CHAPELLE-SUR-ERDRE (LA) |
| --- | --- |

CHAPELLE-SUR-ERDRE (LA)

| | CHAUVÉ |
| --- | --- |

CHAUVÉ

| | CHEIX-EN-RETZ |
| --- | --- |

CHEIX-EN-RETZ

| | CHÉMÉRÉ |
| --- | --- |

CHÉMÉRÉ

| | CHEVROLIÈRE (LA) |
| --- | --- |

CHEVROLIÈRE (LA)

| | CONQUÉREUIL |
| --- | --- |

CONQUÉREUIL

| | CORDEMAIS |
| --- | --- |

CORDEMAIS

| | CORSEPT |
| --- | --- |

CORSEPT

| | COUËRON |
| --- | --- |

COUËRON

| | CROISIC (LE) |
| --- | --- |

CROISIC (LE)

| | CROSSAC |
| --- | --- |

CROSSAC

| | DONGES |
| --- | --- |

DONGES

| | DREFFÉAC |
| --- | --- |

DREFFÉAC

| | FAY-DE-BRETAGNE |
| --- | --- |

FAY-DE-BRETAGNE

| | FÉGRÉAC |
| --- | --- |

FÉGRÉAC

| | FRESNAY-EN-RETZ |
| --- | --- |

FRESNAY-EN-RETZ

| | FROSSAY |
| --- | --- |

FROSSAY

| | GÂVRE (LE) |
| --- | --- |

GÂVRE (LE)

| | GENESTON |
| --- | --- |

GENESTON

| | GRIGONNAIS (LA) |
| --- | --- |

GRIGONNAIS (LA)

| | GUÉMÉNÉ-PENFAO |
| --- | --- |

GUÉMÉNÉ-PENFAO

| | GUENROUET |
| --- | --- |

GUENROUET

| | GUÉRANDE |
| --- | --- |

GUÉRANDE

| | HERBIGNAC |
| --- | --- |

HERBIGNAC

| | INDRE |
| --- | --- |

INDRE

| | JUIGNÉ-DES-MOUTIERS |
| --- | --- |

JUIGNÉ-DES-MOUTIERS

| | LIMOUZINIÈRE (LA) |
| --- | --- |

LIMOUZINIÈRE (LA)

| | LAVAU-SUR-LOIRE |
| --- | --- |

LAVAU-SUR-LOIRE

| | MACHECOUL |
| --- | --- |

MACHECOUL

| | MALVILLE |
| --- | --- |

MALVILLE

| | MARNE (LA) |
| --- | --- |

MARNE (LA)

| | MARSAC-SUR-DON |
| --- | --- |

MARSAC-SUR-DON

| | MASSÉRAC |
| --- | --- |

MASSÉRAC

| | MESQUER |
| --- | --- |

MESQUER

| | MISSILLAC |
| --- | --- |

MISSILLAC

| | MONTAGNE (LA) |
| --- | --- |

MONTAGNE (LA)

| | MONTOIR-DE-BRETAGNE |
| --- | --- |

MONTOIR-DE-BRETAGNE

| | MOUTIERS-EN-RETZ (LES) |
| --- | --- |

MOUTIERS-EN-RETZ (LES)

| | NANTES |
| --- | --- |

NANTES

| | NOTRE-DAME-DES-LANDES |
| --- | --- |

NOTRE-DAME-DES-LANDES

| | ORVAULT |
| --- | --- |

ORVAULT

| | PAIMBOEUF |
| --- | --- |

PAIMBOEUF

| | PELLERIN (LE) |
| --- | --- |

PELLERIN (LE)

| | PIERRIC |
| --- | --- |

PIERRIC

| | PIRIAC-SUR-MER |
| --- | --- |

PIRIAC-SUR-MER

| | PLAINE-SUR-MER (LA) |
| --- | --- |

PLAINE-SUR-MER (LA)

| | PLESSÉ |
| --- | --- |

PLESSÉ

| | PONT-CHÂTEAU |
| --- | --- |

PONT-CHÂTEAU

| | PONT-SAINT-MARTIN |
| --- | --- |

PONT-SAINT-MARTIN

| | PORNIC |
| --- | --- |

PORNIC

| | PORNICHET |
| --- | --- |

PORNICHET

| | PORT-SAINT-PÈRE |
| --- | --- |

PORT-SAINT-PÈRE

| | POULIGUEN (LE) |
| --- | --- |

POULIGUEN (LE)

| | PRÉFAILLES |
| --- | --- |

PRÉFAILLES

| | PRINQUIAU |
| --- | --- |

PRINQUIAU

| | QUILLY |
| --- | --- |

QUILLY

| | REZÉ |
| --- | --- |

REZÉ

| | ROUANS |
| --- | --- |

ROUANS

| | SAINT-AIGNAN-GRANDLIEU |
| --- | --- |

SAINT-AIGNAN-GRANDLIEU

| | SAINT-ANDRÉ-DES-EAUX |
| --- | --- |

SAINT-ANDRÉ-DES-EAUX

| | SAINTE-ANNE-SUR-BRIVET |
| --- | --- |

SAINTE-ANNE-SUR-BRIVET

| | SAINT-BRÉVIN-LES-PINS |
| --- | --- |

SAINT-BRÉVIN-LES-PINS

| | SAINT-COLOMBAN |
| --- | --- |

SAINT-COLOMBAN

| | SAINT-ÉTIENNE-DE-MONTLUC |
| --- | --- |

SAINT-ÉTIENNE-DE-MONTLUC

| | SAINT-GILDAS-DES-BOIS |
| --- | --- |

SAINT-GILDAS-DES-BOIS

| | SAINT-HERBLAIN |
| --- | --- |

SAINT-HERBLAIN

| | SAINT-HILAIRE-DE-CHALÉONS |
| --- | --- |

SAINT-HILAIRE-DE-CHALÉONS

| | SAINT-JEAN-DE-BOISEAU |
| --- | --- |

SAINT-JEAN-DE-BOISEAU

| | SAINT-JOACHIM |
| --- | --- |

SAINT-JOACHIM

| | SAINT-JULIEN-DE-VOUVANTES |
| --- | --- |

SAINT-JULIEN-DE-VOUVANTES

| | SAINT-LÉGER-LES-VIGNES |
| --- | --- |

SAINT-LÉGER-LES-VIGNES

| | SAINTE-LUCE-SUR-LOIRE |
| --- | --- |

SAINTE-LUCE-SUR-LOIRE

| | SAINT-LUMINE-DE-COUTAIS |
| --- | --- |

SAINT-LUMINE-DE-COUTAIS

| | SAINT-LYPHARD |
| --- | --- |

SAINT-LYPHARD

| | SAINT-MALO-DE-GUERSAC |
| --- | --- |

SAINT-MALO-DE-GUERSAC

| | SAINT-MARS-DE-COUTAIS |
| --- | --- |

SAINT-MARS-DE-COUTAIS

| | SAINT-MÊME-LE-TENU |
| --- | --- |

SAINT-MÊME-LE-TENU

| | SAINT-MICHEL-CHEF-CHEF |
| --- | --- |

SAINT-MICHEL-CHEF-CHEF

| | SAINT-MOLF |
| --- | --- |

SAINT-MOLF

| | SAINT-NAZAIRE |
| --- | --- |

SAINT-NAZAIRE

| | SAINT-NICOLAS-DE-REDON |
| --- | --- |

SAINT-NICOLAS-DE-REDON

| | SAINTE-PAZANNE |
| --- | --- |

SAINTE-PAZANNE

| | SAINT-PÈRE-EN-RETZ |
| --- | --- |

SAINT-PÈRE-EN-RETZ

| | SAINT-PHILBERT-DE-GRAND-LIEU |
| --- | --- |

SAINT-PHILBERT-DE-GRAND-LIEU

| | SAINTE-REINE-DE-BRETAGNE |
| --- | --- |

SAINTE-REINE-DE-BRETAGNE

| | SAINT-SÉBASTIEN-SUR-LOIRE |
| --- | --- |

SAINT-SÉBASTIEN-SUR-LOIRE

| | SAINT-VIAUD |
| --- | --- |

SAINT-VIAUD

| | SAUTRON |
| --- | --- |

SAUTRON

| | SAVENAY |
| --- | --- |

SAVENAY

| | SÉVERAC |
| --- | --- |

SÉVERAC

| | SORINIÈRES (LES) |
| --- | --- |

SORINIÈRES (LES)

| | TEMPLE-DE-BRETAGNE (LE) |
| --- | --- |

TEMPLE-DE-BRETAGNE (LE)

| | TREILLIÈRES |
| --- | --- |

TREILLIÈRES

| | TRIGNAC |
| --- | --- |

TRIGNAC

| | TURBALLE (LA) |
| --- | --- |

TURBALLE (LA)

| | VAY |
| --- | --- |

VAY

| | VERTOU |
| --- | --- |

VERTOU

| | VIGNEUX-DE-BRETAGNE |
| --- | --- |

VIGNEUX-DE-BRETAGNE

| | VUE |
| --- | --- |

VUE

DEPARTMA „LA VENDÉE“

| | AIGUILLON-SUR-MER (L') |
| --- | --- |

AIGUILLON-SUR-MER (L')

| | AIGUILLON-SUR-VIE (L') |
| --- | --- |

AIGUILLON-SUR-VIE (L')

| | ANGLES |
| --- | --- |

ANGLES

| | AUZAY |
| --- | --- |

AUZAY

| | AVRILLÉ |
| --- | --- |

AVRILLÉ

| | BARBÂTRE |
| --- | --- |

BARBÂTRE

| | BARRE-DE-MONTS (LA) |
| --- | --- |

BARRE-DE-MONTS (LA)

| | BEAUVOIR-SUR-MER |
| --- | --- |

BEAUVOIR-SUR-MER

| | BENET |
| --- | --- |

BENET

| | BERNARD (LE) |
| --- | --- |

BERNARD (LE)

| | BESSAY |
| --- | --- |

BESSAY

| | BOIS-DE-CÉNÉ |
| --- | --- |

BOIS-DE-CÉNÉ

| | BOISSIÈRE-DES-LANDES (LA) |
| --- | --- |

BOISSIÈRE-DES-LANDES (LA)

| | BOUILLÉ-COURDAULT |
| --- | --- |

BOUILLÉ-COURDAULT

| | BOUIN |
| --- | --- |

BOUIN

| | BREM-SUR-MER |
| --- | --- |

BREM-SUR-MER

| | BRÉTIGNOLLES-SUR-MER |
| --- | --- |

BRÉTIGNOLLES-SUR-MER

| | BRETONNIÈRE (LA) |
| --- | --- |

BRETONNIÈRE (LA)

| | CHAILLÉ-LES-MARAIS |
| --- | --- |

CHAILLÉ-LES-MARAIS

| | CHAILLÉ-SOUS-LES-ORMEAUX |
| --- | --- |

CHAILLÉ-SOUS-LES-ORMEAUX

| | CHAIX |
| --- | --- |

CHAIX

| | CHAIZE-GIRAUD (LA) |
| --- | --- |

CHAIZE-GIRAUD (LA)

| | CHAPELLE-ACHARD (LA) |
| --- | --- |

CHAPELLE-ACHARD (LA)

| | CHAMPAGNÉ-LES-MARAIS |
| --- | --- |

CHAMPAGNÉ-LES-MARAIS

| | CHAMP-SAINT-PÈRE (LE) |
| --- | --- |

CHAMP-SAINT-PÈRE (LE)

| | CHASNAIS |
| --- | --- |

CHASNAIS

| | CHÂTEAU-D'OLONNE |
| --- | --- |

CHÂTEAU-D'OLONNE

| | CHÂTEAU-GUIBERT |
| --- | --- |

CHÂTEAU-GUIBERT

| | CHÂTEAUNEUF |
| --- | --- |

CHÂTEAUNEUF

| | CLAYE (LA) |
| --- | --- |

CLAYE (LA)

| | CORPE |
| --- | --- |

CORPE

| | COUTURE (LA) |
| --- | --- |

COUTURE (LA)

| | CURZON |
| --- | --- |

CURZON

| | DAMVIX |
| --- | --- |

DAMVIX

| | DOIX |
| --- | --- |

DOIX

| | ÉPINE (L') |
| --- | --- |

ÉPINE (L')

| | FAUTE-SUR-MER (LA) |
| --- | --- |

FAUTE-SUR-MER (LA)

| | FENOUILLER (LE) |
| --- | --- |

FENOUILLER (LE)

| | FONTAINES |
| --- | --- |

FONTAINES

| | FONTENAY-LE-COMTE |
| --- | --- |

FONTENAY-LE-COMTE

| | GIROUARD (LE) |
| --- | --- |

GIROUARD (LE)

| | GIVRAND |
| --- | --- |

GIVRAND

| | GIVRE (LE) |
| --- | --- |

GIVRE (LE)

| | GROSBREUIL |
| --- | --- |

GROSBREUIL

| | GRUES |
| --- | --- |

GRUES

| | GUÉ-DE-VELLUIRE (LE) |
| --- | --- |

GUÉ-DE-VELLUIRE (LE)

| | GUÉRINIÈRE (LA) |
| --- | --- |

GUÉRINIÈRE (LA)

| | ÎLE-D'ELLE (L') |
| --- | --- |

ÎLE-D'ELLE (L')

| | ÎLE-D'OLONNE (L') |
| --- | --- |

ÎLE-D'OLONNE (L')

| | JARD-SUR-MER |
| --- | --- |

JARD-SUR-MER

| | JONCHÈRE (LA) |
| --- | --- |

JONCHÈRE (LA)

| | LAIROUX |
| --- | --- |

LAIROUX

| | LANDEVIEILLE |
| --- | --- |

LANDEVIEILLE

| | LANGON (LE) |
| --- | --- |

LANGON (LE)

| | LIEZ |
| --- | --- |

LIEZ

| | LONGÈVES |
| --- | --- |

LONGÈVES

| | LONGEVILLE-SUR-MER |
| --- | --- |

LONGEVILLE-SUR-MER

| | LUÇON |
| --- | --- |

LUÇON

| | MAGNILS-REIGNIERS (LES) |
| --- | --- |

MAGNILS-REIGNIERS (LES)

| | MAILLÉ |
| --- | --- |

MAILLÉ

| | MAILLEZAIS |
| --- | --- |

MAILLEZAIS

| | MAREUIL-SUR-LAY-DISSAIS |
| --- | --- |

MAREUIL-SUR-LAY-DISSAIS

| | MAZEAU (LE) |
| --- | --- |

MAZEAU (LE)

| | MONTREUIL |
| --- | --- |

MONTREUIL

| | MOREILLES |
| --- | --- |

MOREILLES

| | MOTHE-ACHARD (LA) |
| --- | --- |

MOTHE-ACHARD (LA)

| | MOUTIERS-LES-MAUXFAITS |
| --- | --- |

MOUTIERS-LES-MAUXFAITS

| | MOUTIERS-SUR-LE-LAY |
| --- | --- |

MOUTIERS-SUR-LE-LAY

| | MOUZEUIL-SAINT-MARTIN |
| --- | --- |

MOUZEUIL-SAINT-MARTIN

| | NALLIERS |
| --- | --- |

NALLIERS

| | NIEUL-LE-DOLENT |
| --- | --- |

NIEUL-LE-DOLENT

| | NIEUL-SUR-L'AUTISE |
| --- | --- |

NIEUL-SUR-L'AUTISE

| | NOIRMOUTIER-EN-L'ÎLE |
| --- | --- |

NOIRMOUTIER-EN-L'ÎLE

| | NOTRE-DAME-DE-MONTS |
| --- | --- |

NOTRE-DAME-DE-MONTS

| | OLONNE-SUR-MER |
| --- | --- |

OLONNE-SUR-MER

| | ORBRIE (L') |
| --- | --- |

ORBRIE (L')

| | OULMES |
| --- | --- |

OULMES

| | PÉAULT |
| --- | --- |

PÉAULT

| | PERRIER (LE) |
| --- | --- |

PERRIER (LE)

| | PETOSSE |
| --- | --- |

PETOSSE

| | PISSOTTE |
| --- | --- |

PISSOTTE

| | POIRÉ-SUR-VELLUIRE (LE) |
| --- | --- |

POIRÉ-SUR-VELLUIRE (LE)

| | POIROUX |
| --- | --- |

POIROUX

| | POUILLÉ |
| --- | --- |

POUILLÉ

| | PUYRAVAULT |
| --- | --- |

PUYRAVAULT

| | ROSNAY |
| --- | --- |

ROSNAY

| | SABLES-D'OLONNE (LES) |
| --- | --- |

SABLES-D'OLONNE (LES)

| | SAINT-AUBIN-LA-PLAINE |
| --- | --- |

SAINT-AUBIN-LA-PLAINE

| | SAINT-AVAUGOURD-DES-LANDES |
| --- | --- |

SAINT-AVAUGOURD-DES-LANDES

| | SAINT-BENOIST-SUR-MER |
| --- | --- |

SAINT-BENOIST-SUR-MER

| | SAINT-CYR-EN-TALMONDAIS |
| --- | --- |

SAINT-CYR-EN-TALMONDAIS

| | SAINT-DENIS-DU-PAYRÉ |
| --- | --- |

SAINT-DENIS-DU-PAYRÉ

| | SAINT-ÉTIENNE-DE-BRILLOUET |
| --- | --- |

SAINT-ÉTIENNE-DE-BRILLOUET

| | SAINTE-FOY |
| --- | --- |

SAINTE-FOY

| | SAINTE-GEMME-LA-PLAINE |
| --- | --- |

SAINTE-GEMME-LA-PLAINE

| | SAINT-GERVAIS |
| --- | --- |

SAINT-GERVAIS

| | SAINT-GILLES-CROIX-DE-VIE |
| --- | --- |

SAINT-GILLES-CROIX-DE-VIE

| | SAINTE-HERMINE |
| --- | --- |

SAINTE-HERMINE

| | SAINT-HILAIRE-DE-RIEZ |
| --- | --- |

SAINT-HILAIRE-DE-RIEZ

| | SAINT-HILAIRE-DES-LOGES |
| --- | --- |

SAINT-HILAIRE-DES-LOGES

| | SAINT-HILAIRE-LA-FORÊT |
| --- | --- |

SAINT-HILAIRE-LA-FORÊT

| | SAINT-JEAN-DE-BEUGNÉ |
| --- | --- |

SAINT-JEAN-DE-BEUGNÉ

| | SAINT-JEAN-DE-MONTS |
| --- | --- |

SAINT-JEAN-DE-MONTS

| | SAINT-JULIEN-DES-LANDES |
| --- | --- |

SAINT-JULIEN-DES-LANDES

| | SAINT-MARTIN-DE-FRAIGNEAU |
| --- | --- |

SAINT-MARTIN-DE-FRAIGNEAU

| | SAINT-MATHURIN |
| --- | --- |

SAINT-MATHURIN

| | SAINT-MICHEL-EN-L'HERM |
| --- | --- |

SAINT-MICHEL-EN-L'HERM

| | SAINT-MICHEL-LE-CLOUCQ |
| --- | --- |

SAINT-MICHEL-LE-CLOUCQ

| | SAINTE-PEXINE |
| --- | --- |

SAINTE-PEXINE

| | SAINT-PIERRE-LE-VIEUX |
| --- | --- |

SAINT-PIERRE-LE-VIEUX

| | SAINTE-RADEGONDE-DES-NOYERS |
| --- | --- |

SAINTE-RADEGONDE-DES-NOYERS

| | SAINT-RÉVÉREND |
| --- | --- |

SAINT-RÉVÉREND

| | SAINT-SIGISMOND |
| --- | --- |

SAINT-SIGISMOND

| | SAINT-URBAIN |
| --- | --- |

SAINT-URBAIN

| | SAINT-VINCENT-SUR-GRAON |
| --- | --- |

SAINT-VINCENT-SUR-GRAON

| | SAINT-VINCENT-SUR-JARD |
| --- | --- |

SAINT-VINCENT-SUR-JARD

| | SALLERTAINE |
| --- | --- |

SALLERTAINE

| | SÉRIGNÉ |
| --- | --- |

SÉRIGNÉ

| | TABLIER (LE) |
| --- | --- |

TABLIER (LE)

| | TAILLÉE (LA) |
| --- | --- |

TAILLÉE (LA)

| | TALMONT-SAINT-HILAIRE |
| --- | --- |

TALMONT-SAINT-HILAIRE

| | TRANCHE-SUR-MER (LA) |
| --- | --- |

TRANCHE-SUR-MER (LA)

| | TRIAIZE |
| --- | --- |

TRIAIZE

| | VAIRÉ |
| --- | --- |

VAIRÉ

| | VELLUIRE |
| --- | --- |

VELLUIRE

| | VIX |
| --- | --- |

VIX

| | VOUILLÉ-LES-MARAIS |
| --- | --- |

VOUILLÉ-LES-MARAIS

| | XANTON-CHASSENON |
| --- | --- |

XANTON-CHASSENON

---