# Uradni list L 91/29.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 91 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4929. marec 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 91

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4929. marec 2006

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 498/2006 z dne 28. marca 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 499/2006 z dne 28. marca 2006 o začetku preiskave glede možnega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenim z Uredbo Sveta (ES) št. 769/2002 o uvozu kumarina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, pri uvozu kumarina, poslanega iz Indonezije in Malezije, ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano v Indoneziji in Maleziji ali ne, in o registraciji takšnega uvoza | 3 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 500/2006 z dne 28. marca 2006 o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1011/2005, za tržno leto 2005/2006 | 6 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 501/2006 z dne 28. marca 2006 o spremembi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, določenih z Uredbo (ES) št. 446/2006 | 8 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 502/2006 z dne 28. marca 2006 o novi dodelitvi uvoznih pravic v skladu z Uredbo (ES) št. 1081/2002 za bike, krave in telice, ki niso namenjeni za zakol, nekaterih alpskih in gorskih pasem | 10 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 498/2006 z dne 28. marca 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 499/2006 z dne 28. marca 2006 o začetku preiskave glede možnega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenim z Uredbo Sveta (ES) št. 769/2002 o uvozu kumarina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, pri uvozu kumarina, poslanega iz Indonezije in Malezije, ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano v Indoneziji in Maleziji ali ne, in o registraciji takšnega uvoza

3

Uredba Komisije (ES) št. 500/2006 z dne 28. marca 2006 o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1011/2005, za tržno leto 2005/2006

6

Uredba Komisije (ES) št. 501/2006 z dne 28. marca 2006 o spremembi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, določenih z Uredbo (ES) št. 446/2006

8

Uredba Komisije (ES) št. 502/2006 z dne 28. marca 2006 o novi dodelitvi uvoznih pravic v skladu z Uredbo (ES) št. 1081/2002 za bike, krave in telice, ki niso namenjeni za zakol, nekaterih alpskih in gorskih pasem

10

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 20. aprila 2004 o državni pomoči Italije za podjetja, ki tržijo goveje meso v deželi Brescia
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 1377) | 11 |
| | * | Odločba Komisije z dne 3. maja 2005 o shemi pomoči Podjetniški skladi kapitala, ki jo namerava izvajati Združeno kraljestvo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 1144)

   (
  1
  ) | 16 |
| | * | Odločba Komisije z dne 28. marca 2006 o spremembi Odločbe 2006/135/ES glede vzpostavitve območij A in B v nekaterih državah članicah zaradi izbruhov visoko patogene aviarne influence
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1144)

   (
  1
  ) | 33 |
| | * | Odločba Komisije z dne 27. marca 2006 o spremembi Odločbe Komisije 1999/217/ES o registru aromatičnih snovi, ki se uporabljajo v živilih ali na njih
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 899)

   (
  1
  ) | 48 |
| | * | Odločba Komisije z dne 6. septembra 2005 o ustreznem varstvu osebnih podatkov, vsebovanih v Evidenci imen letalskih potnikov, posredovani agenciji Canada Border Services Agency
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 3248)

   (
  1
  ) | 49 |
| | * | Odločba Komisije z dne 28. marca 2006 o nekaterih začasnih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Nemčiji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1321)

   (
  1
  ) | 61 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 20. aprila 2004 o državni pomoči Italije za podjetja, ki tržijo goveje meso v deželi Brescia
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 1377)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 1377)

11

*

Odločba Komisije z dne 3. maja 2005 o shemi pomoči Podjetniški skladi kapitala, ki jo namerava izvajati Združeno kraljestvo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 1144)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 1144)

1

16

*

Odločba Komisije z dne 28. marca 2006 o spremembi Odločbe 2006/135/ES glede vzpostavitve območij A in B v nekaterih državah članicah zaradi izbruhov visoko patogene aviarne influence
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1144)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1144)

1

33

*

Odločba Komisije z dne 27. marca 2006 o spremembi Odločbe Komisije 1999/217/ES o registru aromatičnih snovi, ki se uporabljajo v živilih ali na njih
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 899)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 899)

1

48

*

Odločba Komisije z dne 6. septembra 2005 o ustreznem varstvu osebnih podatkov, vsebovanih v Evidenci imen letalskih potnikov, posredovani agenciji Canada Border Services Agency
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 3248)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 3248)

1

49

*

Odločba Komisije z dne 28. marca 2006 o nekaterih začasnih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Nemčiji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1321)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1321)

1

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 29.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 498/2006

z dne 28. marca 2006

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. marca 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. marca 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 28. marca 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 98,7 |
| 204 | 50,0 |
| 212 | 102,0 |
| 999 | 83,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 137,9 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 146,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 119,0 |
| 204 | 54,7 |
| 999 | 86,9 |
| 0805 10 20 | 052 | 72,3 |
| 204 | 46,0 |
| 212 | 50,4 |
| 220 | 41,9 |
| 624 | 67,0 |
| 999 | 55,5 |
| 0805 50 10 | 624 | 66,0 |
| 999 | 66,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 76,0 |
| 400 | 126,1 |
| 404 | 92,9 |
| 508 | 82,3 |
| 512 | 74,8 |
| 528 | 90,2 |
| 720 | 81,9 |
| 999 | 89,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 83,2 |
| 512 | 60,9 |
| 528 | 73,6 |
| 720 | 43,0 |
| 999 | 65,2 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

98,7

204

50,0

212

102,0

999

83,6

0707 00 05

052

137,9

628

155,5

999

146,7

0709 90 70

052

119,0

204

54,7

999

86,9

0805 10 20

052

72,3

204

46,0

212

50,4

220

41,9

624

67,0

999

55,5

0805 50 10

624

66,0

999

66,0

0808 10 80

388

76,0

400

126,1

404

92,9

508

82,3

512

74,8

528

90,2

720

81,9

999

89,2

0808 20 50

388

83,2

512

60,9

528

73,6

720

43,0

999

65,2

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 29.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 499/2006

z dne 28. marca 2006

o začetku preiskave glede možnega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenim z Uredbo Sveta (ES) št. 769/2002 o uvozu kumarina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, pri uvozu kumarina, poslanega iz Indonezije in Malezije, ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano v Indoneziji in Maleziji ali ne, in o registraciji takšnega uvoza

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti členov 13(3), 14(3) in 14(5) Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   ZAHTEVEK

| (1) | Komisija je prejela zahtevek v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe za preiskavo glede možnega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenim na uvoz kumarina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je prejela zahtevek v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe za preiskavo glede možnega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenim na uvoz kumarina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

| (2) | Zahtevek je 13. februarja 2006 vložil Evropski svet za kemično industrijo (CEFIC) v imenu edinega proizvajalca, ki predstavlja 100 % proizvodnje kumarina v Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Zahtevek je 13. februarja 2006 vložil Evropski svet za kemično industrijo (CEFIC) v imenu edinega proizvajalca, ki predstavlja 100 % proizvodnje kumarina v Skupnosti.

B.   IZDELEK

| (3) | Izdelek, ki ga zadeva možno izogibanje, je kumarin s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, navadno prijavljen pod oznako KN ex 2932 21 00 („zadevni izdelek“). Ta oznaka je zgolj informativne narave. |
| --- | --- |

(3)

Izdelek, ki ga zadeva možno izogibanje, je kumarin s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, navadno prijavljen pod oznako KN ex 2932 21 00 („zadevni izdelek“). Ta oznaka je zgolj informativne narave.

| (4) | Izdelek v preiskavi je kumarin, poslan iz Indonezije in Malezije („izdelek v preiskavi“), ki je navadno prijavljen pod istimi oznakami kot zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(4)

Izdelek v preiskavi je kumarin, poslan iz Indonezije in Malezije („izdelek v preiskavi“), ki je navadno prijavljen pod istimi oznakami kot zadevni izdelek.

C.   OBSTOJEČI UKREPI

| (5) | Trenutno veljavni ukrepi, ki so predmet možnega izogibanja, so protidampinški ukrepi, uvedeni z Uredbo Sveta (ES) št. 769/2002 (2). |
| --- | --- |

(5)

Trenutno veljavni ukrepi, ki so predmet možnega izogibanja, so protidampinški ukrepi, uvedeni z Uredbo Sveta (ES) št. 769/2002 (2).

D.   RAZLOGI

| (6) | Zahtevek vsebuje zadostne prima facie dokaze, da se protidampinškim ukrepom za uvoz kumarina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske izogiba s pretovarjanjem kumarina prek Indonezije in Malezije. |
| --- | --- |

(6)

Zahtevek vsebuje zadostne prima facie dokaze, da se protidampinškim ukrepom za uvoz kumarina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske izogiba s pretovarjanjem kumarina prek Indonezije in Malezije.

| (7) | Predloženi dokazi so naslednji: | Iz zahtevka je razvidno, da se je po uvedbi ukrepov za zadevni izdelek znatno spremenil vzorec trgovanja, ki vključuje izvoz iz Ljudske republike Kitajske, Indonezije in Malezije v Skupnost, ter da za tako spremembo razen uvedbe dajatve ni dovolj upravičenih razlogov ali utemeljitev. |
| --- | --- | --- |

(7)

Predloženi dokazi so naslednji:

Iz zahtevka je razvidno, da se je po uvedbi ukrepov za zadevni izdelek znatno spremenil vzorec trgovanja, ki vključuje izvoz iz Ljudske republike Kitajske, Indonezije in Malezije v Skupnost, ter da za tako spremembo razen uvedbe dajatve ni dovolj upravičenih razlogov ali utemeljitev.

| | Videti je, da je sprememba vzorca trgovanja posledica pretovarjanja kumarina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske prek Indonezije in Malezije. |
| --- | --- |

Videti je, da je sprememba vzorca trgovanja posledica pretovarjanja kumarina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske prek Indonezije in Malezije.

| | Poleg tega zahtevek vsebuje zadostne prima facie dokaze, da sanacijski učinek obstoječih protidampinških ukrepov za zadevni izdelek slabi v smislu količine in cene. Videti je, da so znatne količine uvoza kumarina iz Indonezije in Malezije nadomestile uvoz zadevnega izdelka. Poleg tega obstajajo zadostni dokazi, da je povečanje uvoza potekalo po cenah, ki so dosti nižje od neškodljivih cen, določenih v preiskavi, ki je vodila k obstoječim ukrepom. |
| --- | --- |

Poleg tega zahtevek vsebuje zadostne prima facie dokaze, da sanacijski učinek obstoječih protidampinških ukrepov za zadevni izdelek slabi v smislu količine in cene. Videti je, da so znatne količine uvoza kumarina iz Indonezije in Malezije nadomestile uvoz zadevnega izdelka. Poleg tega obstajajo zadostni dokazi, da je povečanje uvoza potekalo po cenah, ki so dosti nižje od neškodljivih cen, določenih v preiskavi, ki je vodila k obstoječim ukrepom.

| | Nazadnje vsebuje zahtevek zadostne prima facie dokaze, da so cene kumarina dampinške v primerjavi z normalno vrednostjo, ki je bila predhodno določena za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

Nazadnje vsebuje zahtevek zadostne prima facie dokaze, da so cene kumarina dampinške v primerjavi z normalno vrednostjo, ki je bila predhodno določena za zadevni izdelek.

| | Če se med preiskavo poleg pretovarjanja ugotovijo druge prakse izogibanja prek Indonezije in Malezije v skladu s členom 13 osnovne uredbe, lahko preiskava zajame tudi te prakse. |
| --- | --- |

Če se med preiskavo poleg pretovarjanja ugotovijo druge prakse izogibanja prek Indonezije in Malezije v skladu s členom 13 osnovne uredbe, lahko preiskava zajame tudi te prakse.

E.   POSTOPEK

| (8) | Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija sklenila, da obstajajo zadostni dokazi za upravičenost začetka preiskave v skladu s členom 13 osnovne uredbe in da se uvoz kumarina, ki se pošilja iz Indonezije in Malezije, registrira v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe, ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano v Indoneziji in Maleziji ali ne. |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija sklenila, da obstajajo zadostni dokazi za upravičenost začetka preiskave v skladu s členom 13 osnovne uredbe in da se uvoz kumarina, ki se pošilja iz Indonezije in Malezije, registrira v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe, ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano v Indoneziji in Maleziji ali ne.

(a)   Vprašalniki

| (9) | Za pridobitev informacij, ki so po mnenju Komisije potrebne za preiskavo, bo Komisija poslala vprašalnike izvoznikom/proizvajalcem in združenjem izvoznikov/proizvajalcev v Indoneziji in Maleziji, izvoznikom/proizvajalcem in združenjem izvoznikov/proizvajalcev v Ljudski republiki Kitajski, uvoznikom in združenjem uvoznikov v Skupnosti, ki so sodelovali pri preiskavi, ki je vodila k obstoječim ukrepom, ali so navedeni v zahtevku, ter organom oblasti Ljudske republike Kitajske, Indonezije in Malezije. Informacije se lahko po potrebi pridobijo tudi od industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(9)

Za pridobitev informacij, ki so po mnenju Komisije potrebne za preiskavo, bo Komisija poslala vprašalnike izvoznikom/proizvajalcem in združenjem izvoznikov/proizvajalcev v Indoneziji in Maleziji, izvoznikom/proizvajalcem in združenjem izvoznikov/proizvajalcev v Ljudski republiki Kitajski, uvoznikom in združenjem uvoznikov v Skupnosti, ki so sodelovali pri preiskavi, ki je vodila k obstoječim ukrepom, ali so navedeni v zahtevku, ter organom oblasti Ljudske republike Kitajske, Indonezije in Malezije. Informacije se lahko po potrebi pridobijo tudi od industrije Skupnosti.

| (10) | Vsekakor morajo vse zainteresirane stranke nemudoma ali najpozneje v roku iz člena 3 te uredbe vzpostaviti stik s Komisijo, da bi ugotovile, ali so navedene v zahtevku, in po potrebi v roku iz člena 3(1) te uredbe zahtevati vprašalnik, ob upoštevanju, da se rok iz člena 3(2) te uredbe nanaša na vse zainteresirane stranke. |
| --- | --- |

(10)

Vsekakor morajo vse zainteresirane stranke nemudoma ali najpozneje v roku iz člena 3 te uredbe vzpostaviti stik s Komisijo, da bi ugotovile, ali so navedene v zahtevku, in po potrebi v roku iz člena 3(1) te uredbe zahtevati vprašalnik, ob upoštevanju, da se rok iz člena 3(2) te uredbe nanaša na vse zainteresirane stranke.

| (11) | Organi Ljudske republike Kitajske, Indonezije in Malezije bodo obveščeni o začetku preiskave. |
| --- | --- |

(11)

Organi Ljudske republike Kitajske, Indonezije in Malezije bodo obveščeni o začetku preiskave.

(b)   Zbiranje informacij in zaslišanja

| (12) | Vse zainteresirane stranke so vabljene, da pisno sporočijo svoja stališča in priskrbijo ustrezna dokazila. Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane stranke, če vložijo zahtevek v pisni obliki in v njem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane. |
| --- | --- |

(12)

Vse zainteresirane stranke so vabljene, da pisno sporočijo svoja stališča in priskrbijo ustrezna dokazila. Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane stranke, če vložijo zahtevek v pisni obliki in v njem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane.

(c)   Izvzetje uvoza iz registracije ali ukrepov

| (13) | V skladu s členom 13(4) osnovne uredbe je lahko uvoz izdelka v preiskavi izvzet iz registracije ali ukrepov, če uvoz ne predstavlja izogibanja. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 13(4) osnovne uredbe je lahko uvoz izdelka v preiskavi izvzet iz registracije ali ukrepov, če uvoz ne predstavlja izogibanja.

| (14) | Ker do možnega izogibanja prihaja zunaj Skupnosti, se v skladu s členom 13(4) osnovne uredbe lahko odobri izvzetje proizvajalcem zadevnega izdelka, ki lahko dokažejo, da niso povezani z nobenim proizvajalcem, za katerega veljajo ukrepi, in za katere se ugotovi, da niso vpleteni v izogibanje, kakor je opredeljeno v členih 13(1) in 13(2) osnovne uredbe. Proizvajalci, ki želijo pridobiti izvzetje, morajo predložiti zahtevek z ustreznimi dokazili v roku, določenem v členu 3(3) te uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Ker do možnega izogibanja prihaja zunaj Skupnosti, se v skladu s členom 13(4) osnovne uredbe lahko odobri izvzetje proizvajalcem zadevnega izdelka, ki lahko dokažejo, da niso povezani z nobenim proizvajalcem, za katerega veljajo ukrepi, in za katere se ugotovi, da niso vpleteni v izogibanje, kakor je opredeljeno v členih 13(1) in 13(2) osnovne uredbe. Proizvajalci, ki želijo pridobiti izvzetje, morajo predložiti zahtevek z ustreznimi dokazili v roku, določenem v členu 3(3) te uredbe.

F.   REGISTRACIJA

| (15) | V skladu s členom 14(5) osnovne uredbe je treba izdelek v preiskavi registrirati, da se, če bi se v preiskavi ugotovilo izogibanje, zagotovi obračunavanje protidampinških dajatev v ustrezni višini z veljavnostjo za nazaj, in sicer od datuma registracije takega uvoza, poslanega iz Indonezije in Malezije. |
| --- | --- |

(15)

V skladu s členom 14(5) osnovne uredbe je treba izdelek v preiskavi registrirati, da se, če bi se v preiskavi ugotovilo izogibanje, zagotovi obračunavanje protidampinških dajatev v ustrezni višini z veljavnostjo za nazaj, in sicer od datuma registracije takega uvoza, poslanega iz Indonezije in Malezije.

G.   ROKI

| (16) | Zaradi dobrega upravljanja je treba določiti roke, znotraj katerih:






  — | se lahko zainteresirane stranke javijo Komisiji, pisno predstavijo svoja stališča in predložijo izpolnjene vprašalnike ali kakršne koli druge informacije, ki naj se upoštevajo med preiskavo, |
| --- | --- | --- |

(16)

Zaradi dobrega upravljanja je treba določiti roke, znotraj katerih:

—

se lahko zainteresirane stranke javijo Komisiji, pisno predstavijo svoja stališča in predložijo izpolnjene vprašalnike ali kakršne koli druge informacije, ki naj se upoštevajo med preiskavo,

| — | lahko proizvajalci v Indoneziji in Maleziji zahtevajo izvzetje iz registracije uvoza ali ukrepov, |
| --- | --- |

—

lahko proizvajalci v Indoneziji in Maleziji zahtevajo izvzetje iz registracije uvoza ali ukrepov,

| — | lahko zainteresirane stranke pisno zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo. |
| --- | --- |

—

lahko zainteresirane stranke pisno zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo.

| (17) | Opozoriti je treba na dejstvo, da je uveljavljanje večine procesnih pravic, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se stranka javi v roku iz člena 3 te uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Opozoriti je treba na dejstvo, da je uveljavljanje večine procesnih pravic, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se stranka javi v roku iz člena 3 te uredbe.

H.   NESODELOVANJE

| (18) | V primerih, ko katera koli zainteresirana stranka zavrne dostop do potrebnih informacij ali jih ne zagotovi v določenih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo začasne ali dokončne ugotovitve, in sicer pozitivne ali negativne. |
| --- | --- |

(18)

V primerih, ko katera koli zainteresirana stranka zavrne dostop do potrebnih informacij ali jih ne zagotovi v določenih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo začasne ali dokončne ugotovitve, in sicer pozitivne ali negativne.

| (19) | Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stranka predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te ne upoštevajo, uporabijo pa se lahko dostopna dejstva. Če zainteresirana stranka ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je lahko izid za to stranko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala – |
| --- | --- |

(19)

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stranka predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te ne upoštevajo, uporabijo pa se lahko dostopna dejstva. Če zainteresirana stranka ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je lahko izid za to stranko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 384/96 se začne preiskava za ugotovitev, ali se uvoz kumarina v Skupnost, poslanega iz Indonezije in Malezije, ne glede na to, ali ima poreklo v Indoneziji in Maleziji, uvrščenega pod oznako KN ex 2932 21 00 (oznaka TARIC 2932210016), izogiba ukrepom, uvedenim z Uredbo (ES) št. 769/2002.

Člen 2

Carinskim organom se v skladu s členom 13(3) in členom 14(5) Uredbe (ES) št. 384/96 dajo navodila, da sprejmejo ustrezne ukrepe za registracijo uvoza v Skupnost, opredeljenega v členu 1 te uredbe.

Registracija preneha veljati devet mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

Komisija lahko z uredbo odredi, da carinski organi prenehajo z registracijo uvoza v Skupnost za izdelke proizvajalcev, ki so zaprosili za izvzetje iz registracije in za katere je bilo ugotovljeno, da se ne izogibajo protidampinškim dajatvam.

Člen 3

1.   Za vprašalnike je treba zaprositi pri Komisiji v 15 dneh od objave te uredbe v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Če zainteresirane stranke želijo, da se med preiskavo upoštevajo njihova stališča, se morajo javiti Komisiji, pisno predstaviti svoja stališča in predložiti izpolnjene vprašalnike ali kakršne koli druge informacije v 40 dneh od datuma objave te uredbe v Uradnem listu Evropske unije, če ni drugače določeno.

3.   Proizvajalci iz Indonezije in Malezije, ki zahtevajo izvzetje uvoza iz registracije ali ukrepov, morajo predložiti zahtevek z ustreznimi dokazili v istem 40-dnevnem roku.

4.   Zainteresirane stranke lahko zaprosijo tudi za zaslišanje pred Komisijo v istem 40-dnevnem roku.

5.   Vse informacije, ki se nanašajo na zadevo, vsi zahtevki za zaslišanje, za vprašalnik ali za izvzetje uvoza iz registracije ali ukrepov morajo biti predloženi v pisni obliki (ne v elektronski obliki, razen če ni drugače določeno) in morajo vsebovati ime, naslov, elektronski naslov, telefonsko številko in številko faksa zainteresirane stranke. Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, zahtevanimi v tej uredbi, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane stranke predložijo na zaupni osnovi, se opremijo z oznako „Interno“ (3) ter se jim v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe priloži nezaupna različica, ki je opremljena z oznako „V pregled zainteresiranim strankam“.

Naslov Komisije za korespondenco:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Faks (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Faks (32-2) 295 65 05

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. marca 2006

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL L 123, 9.5.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1854/2003 (UL L 272, 23.10.2003, str. 1).

2

(3)  To pomeni, da je dokument samo za interno uporabo. Zaščiten je v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43). Je zaupen dokument v skladu s členom 19 osnovne uredbe in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum).

3

---

| 29.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/6

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 500/2006

z dne 28. marca 2006

o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1011/2005, za tržno leto 2005/2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1423/95 z dne 23. junija 1995 o podrobnih izvedbenih pravilih za uvoz proizvodov v sektorju sladkorja, razen melase (2), in zlasti drugega stavka druge alinee odstavka 2 člena 1 ter odstavka 1 člena 3 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zneski reprezentativnih cen in dodatnih dajatev, ki veljajo za uvoz belega sladkorja, surovega sladkorja in nekaterih sirupov za tržno leto 2005/2006, so bili določeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1011/2005 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 494/2006 (4). |
| --- | --- |

(1)

Zneski reprezentativnih cen in dodatnih dajatev, ki veljajo za uvoz belega sladkorja, surovega sladkorja in nekaterih sirupov za tržno leto 2005/2006, so bili določeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1011/2005 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 494/2006 (4).

| (2) | Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, vodijo do sprememb navedenih zneskov, v skladu s pravili in metodami iz Uredbe (ES) št. 1423/95 – |
| --- | --- |

(2)

Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, vodijo do sprememb navedenih zneskov, v skladu s pravili in metodami iz Uredbe (ES) št. 1423/95 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1423/95, določene v Uredbi (ES) št. 1011/2005 za tržno leto 2005/2006, se spremenijo in so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. marca 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. marca 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 141, 24.6.1995, str. 16. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 624/98 (UL L 85, 20.3.1998, str. 5).

2

(3)  UL L 170, 1.7.2005, str. 35.

3

(4)  UL L 89, 28.3.2006, str. 20.

4

---

PRILOGA

Spremenjeni zneski reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za beli sladkor, surovi sladkor in proizvode pod oznako KN 1702 90 99, ki se uporabljajo od 29. marca 2006

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda | Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 35,47 | 0,65 |
| 1701 11 90 (1) | 35,47 | 4,26 |
| 1701 12 10 (1) | 35,47 | 0,51 |
| 1701 12 90 (1) | 35,47 | 3,97 |
| 1701 91 00 (2) | 38,95 | 5,78 |
| 1701 99 10 (2) | 38,95 | 2,65 |
| 1701 99 90 (2) | 38,95 | 2,65 |
| 1702 90 99 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

Oznaka KN

Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

35,47

0,65

1701 11 90 (1)

35,47

4,26

1701 12 10 (1)

35,47

0,51

1701 12 90 (1)

35,47

3,97

1701 91 00 (2)

38,95

5,78

1701 99 10 (2)

38,95

2,65

1701 99 90 (2)

38,95

2,65

1702 90 99 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko II Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1260/2001 (UL L 178, 30.6.2001, str. 1).

(2)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko I Priloge I k Uredbi (ES) št. 1260/2001.

(3)  Določitev za 1 % vsebnosti saharoze.

---

| 29.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/8

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 501/2006

z dne 28. marca 2006

o spremembi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, določenih z Uredbo (ES) št. 446/2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1), zlasti tretje alinee njenega člena 27(5),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nadomestila za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, so bila določena z Uredbo Komisije (ES) št. 446/2006 (2) |
| --- | --- |

(1)

Nadomestila za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, so bila določena z Uredbo Komisije (ES) št. 446/2006 (2)

| (2) | Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, se razlikujejo od podatkov v času sprejetja Uredbe (ES) št. 446/2006, zato je treba ta nadomestila spremeniti – |
| --- | --- |

(2)

Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, se razlikujejo od podatkov v času sprejetja Uredbe (ES) št. 446/2006, zato je treba ta nadomestila spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode, navedene v členu 1(1)(a) Uredbe (ES) št. 1260/2001, nedenaturirane in izvožene v nespremenjenem stanju, določena z Uredbo (ES) št. 446/2006, se spremenijo in so navedena v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. marca 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. marca 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 80, 17.3.2006, str. 40.

2

---

PRILOGA

SPREMENJENI ZNESKI NADOMESTIL ZA BELI SLADKOR IN SUROVI SLADKOR, IZVOŽEN BREZ NADALJNJE PREDELAVE OD 29. MARCA 2006 (1)

| Oznake proizvodov | Namembna država | Merska enota | Višina nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 24,99 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 23,53 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 24,99 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 23,53 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda | 0,2717 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 27,17 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 25,58 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 25,58 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda | 0,2717 |
| NB.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.
  Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).
  Druge namembne države so določene, kot sledi:







  S00 | : | vsi namembni kraji (tretje dežele, druga območja, oskrba ladij in namembni kraji, ki štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore (vključno s Kosovom, kot je določeno v Resoluciji Varnostnega sveta ZN 1244 z dne 10. junija 1999) in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, razen za sladkor, vsebovan v proizvodih iz člena 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 (UL L 297, 21.11.1996, str. 29). |

Oznake proizvodov

Namembna država

Merska enota

Višina nadomestil

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

24,99 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

23,53 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

24,99 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

23,53 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda

0,2717

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

27,17

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

25,58

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

25,58

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda

0,2717

NB.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.

Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so določene, kot sledi:

S00

:

vsi namembni kraji (tretje dežele, druga območja, oskrba ladij in namembni kraji, ki štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore (vključno s Kosovom, kot je določeno v Resoluciji Varnostnega sveta ZN 1244 z dne 10. junija 1999) in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, razen za sladkor, vsebovan v proizvodih iz člena 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 (UL L 297, 21.11.1996, str. 29).

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo od 1. februarja 2005 v skladu s Sklepom Sveta 2005/45/ES z dne 22. decembra 2004 o sklenitvi in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 glede določb, ki se uporabljajo za predelane kmetijske proizvode (UL L 23, 26.1.2005, str. 17).

(2)  Ta znesek velja za surov sladkor z donosom 92 %. Kadar je donos izvoženega sladkorja drugačen od 92 %, se znesek izračuna v skladu s členom 28(4) Uredbe (ES) št. 1260/2001.

---

| 29.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/10

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 502/2006

z dne 28. marca 2006

o novi dodelitvi uvoznih pravic v skladu z Uredbo (ES) št. 1081/2002 za bike, krave in telice, ki niso namenjeni za zakol, nekaterih alpskih in gorskih pasem

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije št. 1081/1999 z dne 26. maja 1999 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot za uvoz bikov, krav in telic, nekaterih alpskih in gorskih pasem, razen za zakol, o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1012/98 in spremembi Uredbe (ES) št. 1143/98 (2), in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Člen 1 Uredbe (ES) št. 1081/1999 za obdobje od 1. julija 2005 do 30. junija 2006 določa uvedbo dveh tarifnih kvot po 5 000 glav vsaka za bike, krave in telice, ki niso namenjeni za zakol, nekaterih alpskih in gorskih pasem. Člen 9 navedene uredbe določa za vsako od obeh tarifnih kvot novo dodelitev količin, za katere zahtevki za uvozna dovoljenja niso bili vloženi do 15. marca 2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine iz člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1081/1999 znašajo:

| — | 4 163 glav za zaporedno številko 09.0001, |
| --- | --- |

—

4 163 glav za zaporedno številko 09.0001,

| — | 3 458 glav za zaporedno številko 09.0003. |
| --- | --- |

—

3 458 glav za zaporedno številko 09.0003.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. marca 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. marca 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 131, 27.5.1999, str. 15. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1096/2001 (UL L 150, 6.6.2001, str. 33).

2

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 29.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/11

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 20. aprila 2004

o državni pomoči Italije za podjetja, ki tržijo goveje meso v deželi Brescia

(notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 1377)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(2006/249/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

po povabilu zainteresiranih strani k predložitvi ugotovitev v skladu z navedenim členom,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 27. julija 2001, evidentiranim dne 1. avgusta 2001, je stalno predstavništvo Italije pri Evropski uniji obvestilo Komisijo o pomoči, namenjeni za nakup opreme za zagotavljanje porekla in kakovosti govejega mesa. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 27. julija 2001, evidentiranim dne 1. avgusta 2001, je stalno predstavništvo Italije pri Evropski uniji obvestilo Komisijo o pomoči, namenjeni za nakup opreme za zagotavljanje porekla in kakovosti govejega mesa.

| (2) | Z dopisom z dne 15. oktobra 2001 (evidentiranim dne 16. oktobra 2001) in 26. februarja 2002 (evidentiranim dne 27. februarja 2002) je stalno predstavništvo Italije pri Evropski uniji sporočilo Komisiji dodatne podatke, ki jih je zahtevala od italijanskih organov z dopisoma z dne 12. septembra 2001 in 28. novembra 2001. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 15. oktobra 2001 (evidentiranim dne 16. oktobra 2001) in 26. februarja 2002 (evidentiranim dne 27. februarja 2002) je stalno predstavništvo Italije pri Evropski uniji sporočilo Komisiji dodatne podatke, ki jih je zahtevala od italijanskih organov z dopisoma z dne 12. septembra 2001 in 28. novembra 2001.

| (3) | Z dopisom z dne 24. aprila 2002 je Komisija obvestila Italijo o svojem sklepu, da sproži postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z navedeno pomočjo. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom z dne 24. aprila 2002 je Komisija obvestila Italijo o svojem sklepu, da sproži postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z navedeno pomočjo.

| (4) | Sklep Komisije o sprožitvi postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti (1) z dne 18. junija 2002. Komisija je povabila zainteresirane tretje osebe, da predložijo svoje ugotovitve v zvezi z zadevno pomočjo/ukrepom. |
| --- | --- |

(4)

Sklep Komisije o sprožitvi postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti (1) z dne 18. junija 2002. Komisija je povabila zainteresirane tretje osebe, da predložijo svoje ugotovitve v zvezi z zadevno pomočjo/ukrepom.

| (5) | Komisija ni v zvezi s tem prejela nobenih ugotovitev zainteresiranih tretjih oseb. |
| --- | --- |

(5)

Komisija ni v zvezi s tem prejela nobenih ugotovitev zainteresiranih tretjih oseb.

| (6) | Z dopisom z dne 25. junija 2002, evidentiranim dne 27. junija 2002, je Italija Komisiji sporočila nadaljnje podatke v zvezi z načrtovanim ukrepom. |
| --- | --- |

(6)

Z dopisom z dne 25. junija 2002, evidentiranim dne 27. junija 2002, je Italija Komisiji sporočila nadaljnje podatke v zvezi z načrtovanim ukrepom.

II.   OPIS

| (7) | Pomoč za nakup opreme za zagotavljanje porekla in kakovosti govejega mesa. |
| --- | --- |

(7)

Pomoč za nakup opreme za zagotavljanje porekla in kakovosti govejega mesa.

| (8) | Proračunska sredstva, predvidena za ukrep pomoči, znašajo 103 291,38 EUR (ustreza 200 milijonom ITL) in izvirajo iz Gospodarske zbornice dežele Brescia. |
| --- | --- |

(8)

Proračunska sredstva, predvidena za ukrep pomoči, znašajo 103 291,38 EUR (ustreza 200 milijonom ITL) in izvirajo iz Gospodarske zbornice dežele Brescia.

| (9) | Do konca leta 2001. |
| --- | --- |

(9)

Do konca leta 2001.

| (10) | Pomoč je namenjena malim in srednje velikim trgovskim podjetjem z 20 ali manj zaposlenimi, ki imajo sedež in poslovne prostore v deželi Brescia, nimajo nerešenih sporov z organi socialnega varstva, redno plačujejo prispevke Gospodarski zbornici, niso v postopku sodne poravnave, nimajo sklenjenega dogovora z upniki ali niso v stečajnem postopku. |
| --- | --- |

(10)

Pomoč je namenjena malim in srednje velikim trgovskim podjetjem z 20 ali manj zaposlenimi, ki imajo sedež in poslovne prostore v deželi Brescia, nimajo nerešenih sporov z organi socialnega varstva, redno plačujejo prispevke Gospodarski zbornici, niso v postopku sodne poravnave, nimajo sklenjenega dogovora z upniki ali niso v stečajnem postopku.

| (11) | Ukrep pomoči je namenjen zagotavljanju prispevka za nakup tehtnic, povezanih z informacijskim sistemom (strojna ali programska oprema), ki omogoča potrjevanje porekla govejega mesa in ustrezen nadzor s strani Centra za izboljšanje kakovosti mleka in govejega mesa dežele Brescia. |
| --- | --- |

(11)

Ukrep pomoči je namenjen zagotavljanju prispevka za nakup tehtnic, povezanih z informacijskim sistemom (strojna ali programska oprema), ki omogoča potrjevanje porekla govejega mesa in ustrezen nadzor s strani Centra za izboljšanje kakovosti mleka in govejega mesa dežele Brescia.

| (12) | V izvirni različici ukrepa so bili prejemniki pomoči mala in srednje velika podjetja iz terciarnega sektorja, ki prodajajo meso, in v veliko manjši meri podjetja, ki prodajajo meso neposredno potrošnikom. Vendar so slednja podjetja zdaj izključena, kot so poudarili italijanski organi v dopisu z dne 25. junija 2002. V skladu s končno različico lahko prejemajo pomoč samo mala in srednje velika trgovska podjetja (mesnice), ki prodajajo potrjeno goveje meso. |
| --- | --- |

(12)

V izvirni različici ukrepa so bili prejemniki pomoči mala in srednje velika podjetja iz terciarnega sektorja, ki prodajajo meso, in v veliko manjši meri podjetja, ki prodajajo meso neposredno potrošnikom. Vendar so slednja podjetja zdaj izključena, kot so poudarili italijanski organi v dopisu z dne 25. junija 2002. V skladu s končno različico lahko prejemajo pomoč samo mala in srednje velika trgovska podjetja (mesnice), ki prodajajo potrjeno goveje meso.

| (13) | V izvirni različici ukrepa je bila pomoč oblikovana glede na intenzivnost, ki znaša: | 40 % stroškov nakupa tehtnic za podjetja, ki prodajajo meso; |
| --- | --- | --- |

(13)

V izvirni različici ukrepa je bila pomoč oblikovana glede na intenzivnost, ki znaša:

40 % stroškov nakupa tehtnic za podjetja, ki prodajajo meso;

| | 50 % stroškov nakupa tehtnic za podjetja, ki meso prodajajo neposredno potrošnikom v prikrajšanih območjih pokrajine; |
| --- | --- |

50 % stroškov nakupa tehtnic za podjetja, ki meso prodajajo neposredno potrošnikom v prikrajšanih območjih pokrajine;

| | 40 % stroškov nakupa tehtnic za podjetja, ki meso prodajajo neposredno potrošnikom v tistih območjih pokrajine, ki niso prikrajšana. |
| --- | --- |

40 % stroškov nakupa tehtnic za podjetja, ki meso prodajajo neposredno potrošnikom v tistih območjih pokrajine, ki niso prikrajšana.

| | Vendar je zaradi izključitve podjetij, ki neposredno prodajajo goveje meso, intenzivnost pomoči zdaj 40 %. |
| --- | --- |

Vendar je zaradi izključitve podjetij, ki neposredno prodajajo goveje meso, intenzivnost pomoči zdaj 40 %.

| (14) | Prispevek, ki se zagotovi posameznemu podjetju, ne sme presegati 1 291,15 EUR (ustreza 2,5 milijona ITL). |
| --- | --- |

(14)

Prispevek, ki se zagotovi posameznemu podjetju, ne sme presegati 1 291,15 EUR (ustreza 2,5 milijona ITL).

| (15) | Ta ni združljiv z drugo pomočjo, ki jo dodelijo državni ali drugi javni organi. |
| --- | --- |

(15)

Ta ni združljiv z drugo pomočjo, ki jo dodelijo državni ali drugi javni organi.

| (16) | Zahtevki za prispevke, predloženi pred datumom objave razpisa za prijavo interesa, niso upravičeni do pomoči. Dodelitev pomoči mora posebej odobriti tudi Komisija. |
| --- | --- |

(16)

Zahtevki za prispevke, predloženi pred datumom objave razpisa za prijavo interesa, niso upravičeni do pomoči. Dodelitev pomoči mora posebej odobriti tudi Komisija.

III.   SPROŽITEV POSTOPKA IZ ČLENA 88(2) POGODBE ES

| (17) | Komisija je sprožila postopek iz člena 88(2) Pogodbe, ker je dvomila v združljivost sheme s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je sprožila postopek iz člena 88(2) Pogodbe, ker je dvomila v združljivost sheme s skupnim trgom.

| (18) | Komisija je v združljivost pomoči s skupnim trgom podvomila predvsem zaradi nekaterih vrzeli v podatkih, ki jih je sporočila Italija. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je v združljivost pomoči s skupnim trgom podvomila predvsem zaradi nekaterih vrzeli v podatkih, ki jih je sporočila Italija.

| (19) | Prvič, italijanski organi niso zagotovili nobenih dokazov o spoštovanju minimalnih predpisov na področju okolja, higiene in dobrega počutja živali. Gospodarska zbornica se je omejila na izjavo, da spoštovanje zgoraj omenjenih predpisov ni v njeni pristojnosti. |
| --- | --- |

(19)

Prvič, italijanski organi niso zagotovili nobenih dokazov o spoštovanju minimalnih predpisov na področju okolja, higiene in dobrega počutja živali. Gospodarska zbornica se je omejila na izjavo, da spoštovanje zgoraj omenjenih predpisov ni v njeni pristojnosti.

| (20) | Drugič, Gospodarska zbornica ni oblikovala nobene pripombe glede obstoja prodajnih možnosti za zadevne proizvode. |
| --- | --- |

(20)

Drugič, Gospodarska zbornica ni oblikovala nobene pripombe glede obstoja prodajnih možnosti za zadevne proizvode.

| (21) | Zaradi takšnih pomanjkljivosti je Komisija podvomila v spoštovanje nekaterih pogojev iz točk 4.2 in 4.3 Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem sektorju. |
| --- | --- |

(21)

Zaradi takšnih pomanjkljivosti je Komisija podvomila v spoštovanje nekaterih pogojev iz točk 4.2 in 4.3 Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem sektorju.

| (22) | Nadaljnja težava, ki se je pojavila med predhodno preiskavo, je vprašanje nadzorovanja (ne)kopičenja prispevkov. Ob upoštevanju organiziranosti sheme pomoči je Komisija po dogovoru z organi dežele Lombardija predlagala ustanovitev sistema za nadzorovanje (ne)kopičenja pomoči. Glede na dopolnjene podatke, ki jih je poslala Komisiji, je Gospodarska zbornica izjavila, da je pripravljena nadzorovati 10 % predloženih zahtevkov. Komisiji se zdi takšen nadzor nezadosten, ker ne omogoča izključitve možnosti, da upravičenci prejemajo prispevke iz več virov, kar povzroča nevarnost, da presežejo dopustne stopnje. |
| --- | --- |

(22)

Nadaljnja težava, ki se je pojavila med predhodno preiskavo, je vprašanje nadzorovanja (ne)kopičenja prispevkov. Ob upoštevanju organiziranosti sheme pomoči je Komisija po dogovoru z organi dežele Lombardija predlagala ustanovitev sistema za nadzorovanje (ne)kopičenja pomoči. Glede na dopolnjene podatke, ki jih je poslala Komisiji, je Gospodarska zbornica izjavila, da je pripravljena nadzorovati 10 % predloženih zahtevkov. Komisiji se zdi takšen nadzor nezadosten, ker ne omogoča izključitve možnosti, da upravičenci prejemajo prispevke iz več virov, kar povzroča nevarnost, da presežejo dopustne stopnje.

IV.   UGOTOVITVE ITALIJE

| (23) | V svojem dopisu z dne 25. junija 2002, evidentiranem 26. junija 2006, se je Italija zavezala, da bo odobrila pomoč le mesnicam, ki prodajajo goveje meso, potrjeno v skladu specifikacijo, ki jo je odobrilo Ministrstvo za kmetijsko in gozdarsko politiko. V teh podjetjih se je predhodno izvedlo preverjanje, ali spoštujejo predpise na področju okolja, higiene in dobrega počutja živali. |
| --- | --- |

(23)

V svojem dopisu z dne 25. junija 2002, evidentiranem 26. junija 2006, se je Italija zavezala, da bo odobrila pomoč le mesnicam, ki prodajajo goveje meso, potrjeno v skladu specifikacijo, ki jo je odobrilo Ministrstvo za kmetijsko in gozdarsko politiko. V teh podjetjih se je predhodno izvedlo preverjanje, ali spoštujejo predpise na področju okolja, higiene in dobrega počutja živali.

| (24) | Italija je razen tega poudarila, da so prodajne možnosti zagotovljene, ker so prejemniki pomoči maloprodajna podjetja. |
| --- | --- |

(24)

Italija je razen tega poudarila, da so prodajne možnosti zagotovljene, ker so prejemniki pomoči maloprodajna podjetja.

| (25) | V zvezi s spoštovanjem pogoja (ne)kopičenja pomoči, so italijanski organi zagotovili, da bodo po dogovoru z organi dežele Lombardija preverili predpise za kopičenje za vse upravičence. |
| --- | --- |

(25)

V zvezi s spoštovanjem pogoja (ne)kopičenja pomoči, so italijanski organi zagotovili, da bodo po dogovoru z organi dežele Lombardija preverili predpise za kopičenje za vse upravičence.

V.   VREDNOTENJE POMOČI

| (26) | V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES je, če vpliva na izmenjavo med državami članicami, s skupnim trgom nezdružljiva tista pomoč, ki jo v kakršni koli obliki odobrijo države ali je izplačana iz državnih virov, in ki zaradi dajanja prednosti nekaterim podjetjem ali proizvajalcem ponareja konkurenco ali pomeni nevarnost za njeno ponarejanje. Ukrepi, predvideni v zadevnem sklepu, ustrezajo tej opredelitvi zaradi razlogov, navedenih spodaj. |
| --- | --- |

(26)

V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES je, če vpliva na izmenjavo med državami članicami, s skupnim trgom nezdružljiva tista pomoč, ki jo v kakršni koli obliki odobrijo države ali je izplačana iz državnih virov, in ki zaradi dajanja prednosti nekaterim podjetjem ali proizvajalcem ponareja konkurenco ali pomeni nevarnost za njeno ponarejanje. Ukrepi, predvideni v zadevnem sklepu, ustrezajo tej opredelitvi zaradi razlogov, navedenih spodaj.

| (27) | Financiranje, ki ga zagotavljajo Gospodarske zbornice, se obravnava kot javno financiranje v skladu s členom 87(1) Pogodbe, če je sodelovanje podjetij v teh javnih organizacijah obvezno, tako kot pristojbine, ki jih ta podjetja plačujejo. Razen tega je Komisija v preteklosti kot državno pomoč že obravnavala ukrepe, ki so jih sprejele italijanske gospodarske zbornice (2). |
| --- | --- |

(27)

Financiranje, ki ga zagotavljajo Gospodarske zbornice, se obravnava kot javno financiranje v skladu s členom 87(1) Pogodbe, če je sodelovanje podjetij v teh javnih organizacijah obvezno, tako kot pristojbine, ki jih ta podjetja plačujejo. Razen tega je Komisija v preteklosti kot državno pomoč že obravnavala ukrepe, ki so jih sprejele italijanske gospodarske zbornice (2).

| (28) | Ukrepi dajejo prednost nekaterim malim in srednje velikim podjetjem in podjetnikom, ki tržijo kmetijske proizvode. |
| --- | --- |

(28)

Ukrepi dajejo prednost nekaterim malim in srednje velikim podjetjem in podjetnikom, ki tržijo kmetijske proizvode.

| (29) | Ukrepi lahko vplivajo na izmenjavo, ob upoštevanju pomembnosti trženja predelanih proizvodov (ki predstavljajo trden delež pri izmenjavi v kmetijstvu: na primer, leta 1998 je Italija uvozila kmetijske proizvode v vrednosti 15,222 milijard ECU in izvozila kmetijske proizvode v vrednosti 9,679 milijard ECU; isto leto je izmenjava kmetijskih proizvodov znotraj EU znašala 128,256 milijard ECU za uvoz in 132,458 milijard ECU za izvoz). |
| --- | --- |

(29)

Ukrepi lahko vplivajo na izmenjavo, ob upoštevanju pomembnosti trženja predelanih proizvodov (ki predstavljajo trden delež pri izmenjavi v kmetijstvu: na primer, leta 1998 je Italija uvozila kmetijske proizvode v vrednosti 15,222 milijard ECU in izvozila kmetijske proizvode v vrednosti 9,679 milijard ECU; isto leto je izmenjava kmetijskih proizvodov znotraj EU znašala 128,256 milijard ECU za uvoz in 132,458 milijard ECU za izvoz).

| (30) | Vseeno lahko nekateri ukrepi v primerih, predvidenih v členu 87(2) in (3) Pogodbe, z odstopanjem, veljajo za združljive s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(30)

Vseeno lahko nekateri ukrepi v primerih, predvidenih v členu 87(2) in (3) Pogodbe, z odstopanjem, veljajo za združljive s skupnim trgom.

| (31) | V zadevnem primeru je ob upoštevanju narave zgoraj opisanih ukrepov edino odstopanje, za katerega je mogoče zaprositi, tisto, ki je predvideno v členu 87(3)(c) Pogodbe, ki določa, da je s skupnim trgom združljiva tista pomoč, ki je namenjena olajševanju razvoja nekaterih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij, če ne spreminja pogojev za izmenjavo, tako da nasprotujejo splošnemu interesu. |
| --- | --- |

(31)

V zadevnem primeru je ob upoštevanju narave zgoraj opisanih ukrepov edino odstopanje, za katerega je mogoče zaprositi, tisto, ki je predvideno v členu 87(3)(c) Pogodbe, ki določa, da je s skupnim trgom združljiva tista pomoč, ki je namenjena olajševanju razvoja nekaterih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij, če ne spreminja pogojev za izmenjavo, tako da nasprotujejo splošnemu interesu.

| (32) | Da je pomoč za naložbe v predelavo in trženje kmetijskih proizvodov upravičena do odstopanja iz člena 87(3)(c) Pogodbe, mora biti usklajena z zadevnimi določbami Uredbe Komisije (ES) št. 1/2004 z dne 23. decembra 2003 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe o ustanovitvi ES za državno pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov (3). Če se ta uredba ne uporablja ali če niso izpolnjene vse potrebne zahteve, je treba pomoč vrednotiti glede na zadevne določbe Smernic Skupnosti za državne pomoči v kmetijskem sektorju (4) (v nadaljnjem besedilu „Smernice Skupnosti“) . |
| --- | --- |

(32)

Da je pomoč za naložbe v predelavo in trženje kmetijskih proizvodov upravičena do odstopanja iz člena 87(3)(c) Pogodbe, mora biti usklajena z zadevnimi določbami Uredbe Komisije (ES) št. 1/2004 z dne 23. decembra 2003 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe o ustanovitvi ES za državno pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov (3). Če se ta uredba ne uporablja ali če niso izpolnjene vse potrebne zahteve, je treba pomoč vrednotiti glede na zadevne določbe Smernic Skupnosti za državne pomoči v kmetijskem sektorju (4) (v nadaljnjem besedilu „Smernice Skupnosti“) .

| (33) | Ker je zadevna shema omejena na mala in srednje velika trgovska podjetja, se uporablja Uredba (ES) št. 1/2004. Zlasti pri pomoči za naložbe v predelavo in/ali trženje kmetijskih proizvodov mora vrednotenje združljivosti pomoči temeljiti na členu 7 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(33)

Ker je zadevna shema omejena na mala in srednje velika trgovska podjetja, se uporablja Uredba (ES) št. 1/2004. Zlasti pri pomoči za naložbe v predelavo in/ali trženje kmetijskih proizvodov mora vrednotenje združljivosti pomoči temeljiti na členu 7 navedene uredbe.

| (34) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1/2004 se lahko pomoč za naložbe v predelavo in/ali trženje kmetijskih proizvodov odobri, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | pomoč se lahko odobri le vitalnim kmetijskim podjetjem; |
| --- | --- | --- |

(34)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1/2004 se lahko pomoč za naložbe v predelavo in/ali trženje kmetijskih proizvodov odobri, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

pomoč se lahko odobri le vitalnim kmetijskim podjetjem;

| (b) | ta podjetja morajo spoštovati minimalne predpise na področju okolja, higiene in dobrega počutja živali; |
| --- | --- |

(b)

ta podjetja morajo spoštovati minimalne predpise na področju okolja, higiene in dobrega počutja živali;

| (c) | intenzivnost pomoči ne sme presegati 50 % upravičenih naložb v korist regijam v okviru Cilja 1 in 40 % naložb v drugih regijah; |
| --- | --- |

(c)

intenzivnost pomoči ne sme presegati 50 % upravičenih naložb v korist regijam v okviru Cilja 1 in 40 % naložb v drugih regijah;

| (d) | kot upravičeni stroški se upoštevajo gradnja, nakup ali izboljšanje nepremičnin, novih strojev in opreme, režijski stroški; |
| --- | --- |

(d)

kot upravičeni stroški se upoštevajo gradnja, nakup ali izboljšanje nepremičnin, novih strojev in opreme, režijski stroški;

| (e) | v zadostni meri je treba dokazati, da bodo tudi v prihodnosti obstajale običajne prodajne možnosti za zadevne proizvode. Javni organ ali tretja oseba, ki je neodvisna od upravičenca do pomoči, opravi vrednotenje običajnih prodajnih možnosti; |
| --- | --- |

(e)

v zadostni meri je treba dokazati, da bodo tudi v prihodnosti obstajale običajne prodajne možnosti za zadevne proizvode. Javni organ ali tretja oseba, ki je neodvisna od upravičenca do pomoči, opravi vrednotenje običajnih prodajnih možnosti;

| (f) | pomoč ne sme biti omejena na določene kmetijske proizvode. |
| --- | --- |

(f)

pomoč ne sme biti omejena na določene kmetijske proizvode.

| (35) | Vendar se lahko iz opisa ukrepa sklepa, da so zadevne naložbe, v nasprotju z določbo zgornje točke f), omejene na goveje meso. Zato niso izpolnjeni vsi pogoji, ki jih določa Uredba (ES) št. 1/2004, zaradi česar je treba pomoč vrednotiti glede na Smernice Skupnosti. |
| --- | --- |

(35)

Vendar se lahko iz opisa ukrepa sklepa, da so zadevne naložbe, v nasprotju z določbo zgornje točke f), omejene na goveje meso. Zato niso izpolnjeni vsi pogoji, ki jih določa Uredba (ES) št. 1/2004, zaradi česar je treba pomoč vrednotiti glede na Smernice Skupnosti.

| (36) | V podatkih iz dopisa z dne 25. junija 2002 so italijanski organi poudarili, da bo pomoč odobrena izključno trgovskim podjetjem (mesnicam), ki prodajajo goveje meso. Ob upoštevanju te spremembe je treba za uporabo odstopanja iz člena 87(3)(c) Pogodbe spoštovati določbe točke 4.2 Smernic Skupnosti („Pomoč za naložbe v zvezi s predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov“). |
| --- | --- |

(36)

V podatkih iz dopisa z dne 25. junija 2002 so italijanski organi poudarili, da bo pomoč odobrena izključno trgovskim podjetjem (mesnicam), ki prodajajo goveje meso. Ob upoštevanju te spremembe je treba za uporabo odstopanja iz člena 87(3)(c) Pogodbe spoštovati določbe točke 4.2 Smernic Skupnosti („Pomoč za naložbe v zvezi s predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov“).

| (37) | V skladu s točko 4.2 Smernic Skupnosti se lahko pomoč za naložbe v predelavo in/ali trženje odobri, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | upravičenci morajo biti dokazano vitalna podjetja; |
| --- | --- | --- |

(37)

V skladu s točko 4.2 Smernic Skupnosti se lahko pomoč za naložbe v predelavo in/ali trženje odobri, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

upravičenci morajo biti dokazano vitalna podjetja;

| (b) | ta podjetja morajo spoštovati minimalne predpise na področju okolja, higiene in dobrega počutja živali; |
| --- | --- |

(b)

ta podjetja morajo spoštovati minimalne predpise na področju okolja, higiene in dobrega počutja živali;

| (c) | intenzivnost pomoči ne sme presegati 50 % upravičenih naložb v korist regijam v okviru Cilja 1 in 40 % naložb v drugih regijah; |
| --- | --- |

(c)

intenzivnost pomoči ne sme presegati 50 % upravičenih naložb v korist regijam v okviru Cilja 1 in 40 % naložb v drugih regijah;

| (d) | upravičeni stroški vključujejo stroške za gradnjo, nakup ali izboljšanje nepremičnin, stroške za nakup novih strojev in opreme ter režijske stroške; |
| --- | --- |

(d)

upravičeni stroški vključujejo stroške za gradnjo, nakup ali izboljšanje nepremičnin, stroške za nakup novih strojev in opreme ter režijske stroške;

| (e) | zadevni proizvodi morajo imeti običajne prodajne možnosti. |
| --- | --- |

(e)

zadevni proizvodi morajo imeti običajne prodajne možnosti.

| (38) | Kar zadeva pogoj ekonomske vitalnosti, so pogoji za upravičenost do prejemanja pomoči, zlasti izključevanje podjetij, ki so v postopku sodne poravnave, imajo dogovor z upniki ali so v stečajnem postopku, takšni, da zagotovijo upoštevanje pogoja iz točke a). |
| --- | --- |

(38)

Kar zadeva pogoj ekonomske vitalnosti, so pogoji za upravičenost do prejemanja pomoči, zlasti izključevanje podjetij, ki so v postopku sodne poravnave, imajo dogovor z upniki ali so v stečajnem postopku, takšni, da zagotovijo upoštevanje pogoja iz točke a).

| (39) | V zvezi s spoštovanjem minimalnih predpisov na področju okolja, higiene in dobrega počutja živali, ki je eden od razlogov, da je Komisija sprožila postopek iz člena 88(2) Pogodbe, so se italijanski organi v dopisu z dne 25. junija 2002 zavezali, da bodo pomoč odobrili le mesnicam, ki prodajajo goveje meso, potrjeno v skladu s specifikacijo, ki jo je odobrilo Ministrstvo za kmetijsko in gozdarsko politiko. V teh podjetjih se je predhodno izvedlo preverjanje, ali spoštujejo predpise na področju okolja, higiene in dobrega počutja živali. Na podlagi tega se lahko sklepa, da se pogoj iz točke b) spoštuje. |
| --- | --- |

(39)

V zvezi s spoštovanjem minimalnih predpisov na področju okolja, higiene in dobrega počutja živali, ki je eden od razlogov, da je Komisija sprožila postopek iz člena 88(2) Pogodbe, so se italijanski organi v dopisu z dne 25. junija 2002 zavezali, da bodo pomoč odobrili le mesnicam, ki prodajajo goveje meso, potrjeno v skladu s specifikacijo, ki jo je odobrilo Ministrstvo za kmetijsko in gozdarsko politiko. V teh podjetjih se je predhodno izvedlo preverjanje, ali spoštujejo predpise na področju okolja, higiene in dobrega počutja živali. Na podlagi tega se lahko sklepa, da se pogoj iz točke b) spoštuje.

| (40) | Glede na to, da lahko pomoč prejemajo le trgovinska podjetja, je znesek pomoči določen na 40 % upravičenih stroškov brez možnosti za spreminjanje. Ta intenzivnost je v skladu z zgoraj navedenim pogojem c). |
| --- | --- |

(40)

Glede na to, da lahko pomoč prejemajo le trgovinska podjetja, je znesek pomoči določen na 40 % upravičenih stroškov brez možnosti za spreminjanje. Ta intenzivnost je v skladu z zgoraj navedenim pogojem c).

| (41) | Pomoč je namenjena za nakup tehtnic ali opreme, ki je v točki d) opredeljena kot upravičen strošek. |
| --- | --- |

(41)

Pomoč je namenjena za nakup tehtnic ali opreme, ki je v točki d) opredeljena kot upravičen strošek.

| (42) | V zvezi s prodajnimi možnostmi so italijanski organi v dopisu z dne 25. junija 2002 zapolnili vrzel, nastalo zaradi pomanjkanja podatkov, zaradi katere je Komisija podvomila v združljivost pomoči s skupnim trgom. Zlasti ker so upravičenci ekonomsko vitalna trgovinska podjetja in ker predlagana naložba ne poveča proizvodne zmogljivosti, se lahko upošteva, da je pogoj iz točke e) izpolnjen. |
| --- | --- |

(42)

V zvezi s prodajnimi možnostmi so italijanski organi v dopisu z dne 25. junija 2002 zapolnili vrzel, nastalo zaradi pomanjkanja podatkov, zaradi katere je Komisija podvomila v združljivost pomoči s skupnim trgom. Zlasti ker so upravičenci ekonomsko vitalna trgovinska podjetja in ker predlagana naložba ne poveča proizvodne zmogljivosti, se lahko upošteva, da je pogoj iz točke e) izpolnjen.

| (43) | Drugi razlog, zaradi katerega je Komisija sprožila postopek iz člena 88(2) Pogodbe, je mehanizem za nadzorovanje kopičenja pomoči, ki se je zdel nezadosten. Vendar so se italijanski organi v dopisu z dne 25. junija 2002 zavezali, da bodo po dogovoru z deželo Lombardija nadzorovali vse zahtevke za pomoč. Zato je Komisija dvome opustila. |
| --- | --- |

(43)

Drugi razlog, zaradi katerega je Komisija sprožila postopek iz člena 88(2) Pogodbe, je mehanizem za nadzorovanje kopičenja pomoči, ki se je zdel nezadosten. Vendar so se italijanski organi v dopisu z dne 25. junija 2002 zavezali, da bodo po dogovoru z deželo Lombardija nadzorovali vse zahtevke za pomoč. Zato je Komisija dvome opustila.

VI.   SKLEPI

| (44) | Na podlagi zgoraj navedenega Komisija meni, da je pomoč, ki jo Gospodarska zbornica dežele Brescia namerava odobriti podjetjem, ki se ukvarjajo s trženjem govejega mesa, za nakup tehtnic, združljiva s skupnim trgom, ker je v skladu z določbami točke 4.2 smernic Skupnosti za kmetijstvo. Ukrep za pomoč je zato lahko upravičen do ugodnosti odstopanja iz člena 87(3)(c) Pogodbe ES – |
| --- | --- |

(44)

Na podlagi zgoraj navedenega Komisija meni, da je pomoč, ki jo Gospodarska zbornica dežele Brescia namerava odobriti podjetjem, ki se ukvarjajo s trženjem govejega mesa, za nakup tehtnic, združljiva s skupnim trgom, ker je v skladu z določbami točke 4.2 smernic Skupnosti za kmetijstvo. Ukrep za pomoč je zato lahko upravičen do ugodnosti odstopanja iz člena 87(3)(c) Pogodbe ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo Italija namerava izvajati za podjetja, ki tržijo goveje meso v deželi Brescia, je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe.

Izvajanje navedene pomoči se zato dovoli.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Italijansko republiko.

V Bruslju, 20. aprila 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

---

(1)  UL C 145, 18.6.2002, str. 2.

1

(2)  Primerjaj s pomočjo št. N 708/2000, ki jo je Komisija odobrila 24. januarja 2001 (dopis SG(2001) D/285437).

2

(3)  UL L 1, 3.1.2004, str. 1.

3

(4)  UL C 232, 12.8.2000, str. 19.

4

---

| 29.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/16

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 3. maja 2005

o shemi pomoči „Podjetniški skladi kapitala“, ki jo namerava izvajati Združeno kraljestvo

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 1144)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/250/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| 1. | Z dopisom z dne 25. novembra 2003, evidentiranim pri Komisiji dne 26. novembra 2003, so organi Združenega kraljestva Komisijo v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES obvestili o prej navedenem ukrepu. |
| --- | --- |

1.

Z dopisom z dne 25. novembra 2003, evidentiranim pri Komisiji dne 26. novembra 2003, so organi Združenega kraljestva Komisijo v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES obvestili o prej navedenem ukrepu.

| 2. | Z dopisom D/58191 z dne 19. decembra 2003 je Komisija zahtevala dodatne informacije glede priglašenega ukrepa. |
| --- | --- |

2.

Z dopisom D/58191 z dne 19. decembra 2003 je Komisija zahtevala dodatne informacije glede priglašenega ukrepa.

| 3. | Z dopisom z dne 30. januarja 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 3. februarja 2004, in z dopisom z dne 19. marca 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 25. marca 2004, so organi Združenega kraljestva predložili zahtevane informacije. |
| --- | --- |

3.

Z dopisom z dne 30. januarja 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 3. februarja 2004, in z dopisom z dne 19. marca 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 25. marca 2004, so organi Združenega kraljestva predložili zahtevane informacije.

| 4. | Z dopisom z dne 7. maja 2004 je Komisija obvestila Združeno kraljestvo o svoji odločitvi, da sproži postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi s tem ukrepom. |
| --- | --- |

4.

Z dopisom z dne 7. maja 2004 je Komisija obvestila Združeno kraljestvo o svoji odločitvi, da sproži postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi s tem ukrepom.

| 5. | Sklep Komisije o sprožitvi postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

5.

Sklep Komisije o sprožitvi postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe.

| 6. | Z dopisom z dne 11. junija 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 16. junija 2004, je Združeno kraljestvo predložilo odgovor na sklep Komisije o sprožitvi postopka. |
| --- | --- |

6.

Z dopisom z dne 11. junija 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 16. junija 2004, je Združeno kraljestvo predložilo odgovor na sklep Komisije o sprožitvi postopka.

| 7. | Komisija je prejela pripombe 20 zainteresiranih strank:






  (a) | z dopisom z dne 20. septembra 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 23. septembra 2004; |
| --- | --- | --- |

7.

Komisija je prejela pripombe 20 zainteresiranih strank:

(a)

z dopisom z dne 20. septembra 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 23. septembra 2004;

| (b) | z dopisom z dne 9. septembra 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 28. septembra 2004; |
| --- | --- |

(b)

z dopisom z dne 9. septembra 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 28. septembra 2004;

| (c) | z dopisom z dne 22. septembra 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 29. septembra 2004; |
| --- | --- |

(c)

z dopisom z dne 22. septembra 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 29. septembra 2004;

| (d) | z dopisom z dne 1. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 4. oktobra 2004; |
| --- | --- |

(d)

z dopisom z dne 1. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 4. oktobra 2004;

| (e) | z dopisom z dne 6. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji istega dne; |
| --- | --- |

(e)

z dopisom z dne 6. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji istega dne;

| (f) | z dopisom z dne 6. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji istega dne; |
| --- | --- |

(f)

z dopisom z dne 6. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji istega dne;

| (g) | z dopisom z dne 7. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji istega dne; |
| --- | --- |

(g)

z dopisom z dne 7. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji istega dne;

| (h) | z dopisom z dne 6. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 7. oktobra 2004; |
| --- | --- |

(h)

z dopisom z dne 6. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 7. oktobra 2004;

| (i) | z dopisom z dne 7. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji istega dne; |
| --- | --- |

(i)

z dopisom z dne 7. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji istega dne;

| (j) | z dopisom z dne 8. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji istega dne; |
| --- | --- |

(j)

z dopisom z dne 8. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji istega dne;

| (k) | z dopisom z dne 8. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji istega dne; |
| --- | --- |

(k)

z dopisom z dne 8. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji istega dne;

| (l) | z dopisom z dne 8. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji istega dne; |
| --- | --- |

(l)

z dopisom z dne 8. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji istega dne;

| (m) | z dopisom z dne 8. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji istega dne; |
| --- | --- |

(m)

z dopisom z dne 8. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji istega dne;

| (n) | z dopisom z dne 8. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji istega dne; |
| --- | --- |

(n)

z dopisom z dne 8. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji istega dne;

| (o) | z dopisom z dne 8. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 11. oktobra 2004; |
| --- | --- |

(o)

z dopisom z dne 8. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 11. oktobra 2004;

| (p) | z dopisom z dne 6. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 11. oktobra 2004; |
| --- | --- |

(p)

z dopisom z dne 6. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 11. oktobra 2004;

| (q) | z dopisom z dne 8. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 11. oktobra 2004; |
| --- | --- |

(q)

z dopisom z dne 8. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 11. oktobra 2004;

| (r) | z dopisom z dne 8. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 11. oktobra 2004; |
| --- | --- |

(r)

z dopisom z dne 8. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 11. oktobra 2004;

| (s) | z dopisom z dne 7. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 11. oktobra 2004; |
| --- | --- |

(s)

z dopisom z dne 7. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 11. oktobra 2004;

| (t) | z dopisom z dne 8. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 12. oktobra 2004. |
| --- | --- |

(t)

z dopisom z dne 8. oktobra 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 12. oktobra 2004.

| 8. | Z dopisom D/57629 z dne 25. oktobra 2004 je Komisija te pripombe poslala Združenemu kraljestvu, da bi se lahko Združeno kraljestvo nanje odzvalo. |
| --- | --- |

8.

Z dopisom D/57629 z dne 25. oktobra 2004 je Komisija te pripombe poslala Združenemu kraljestvu, da bi se lahko Združeno kraljestvo nanje odzvalo.

| 9. | Mnenje Združenega kraljestva kot odgovor na pripombe tretjih strani je prispelo z dopisom z dne 23. novembra 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 24. novembra 2004. |
| --- | --- |

9.

Mnenje Združenega kraljestva kot odgovor na pripombe tretjih strani je prispelo z dopisom z dne 23. novembra 2004, evidentiranim pri Komisiji dne 24. novembra 2004.

II.   PODROBEN OPIS UKREPA

II.1.   Cilj ukrepa

| 10. | Namen ukrepa je povečati znesek lastniškega financiranja za mala in srednje velika podjetja (MSP) v Združenem kraljestvu, ki skušajo pridobiti lastniško financiranje v znesku od 250 000 GBP (357 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR). |
| --- | --- |

10.

Namen ukrepa je povečati znesek lastniškega financiranja za mala in srednje velika podjetja (MSP) v Združenem kraljestvu, ki skušajo pridobiti lastniško financiranje v znesku od 250 000 GBP (357 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR).

| 11. | Ukrep bo zagotovil finančni vzvod licenčnim podjetniškim skladom kapitala (PSK). Finančni vzvod, obresti finančnega vzvoda in udeležbo v dobičku bodo povrnili posamezni podjetniški skladi kapitala. |
| --- | --- |

11.

Ukrep bo zagotovil finančni vzvod licenčnim podjetniškim skladom kapitala (PSK). Finančni vzvod, obresti finančnega vzvoda in udeležbo v dobičku bodo povrnili posamezni podjetniški skladi kapitala.

| 12. | Podjetniški skladi kapitala bodo morali investirati kapital v MSP z instrumenti lastniškega ali nepravega lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

12.

Podjetniški skladi kapitala bodo morali investirati kapital v MSP z instrumenti lastniškega ali nepravega lastniškega kapitala.

II.2.   Opis ukrepa

| 13. | Pravna podlaga sheme je oddelek 8 „Zakona o industrijski razvojni pomoči iz leta 1982“. |
| --- | --- |

13.

Pravna podlaga sheme je oddelek 8 „Zakona o industrijski razvojni pomoči iz leta 1982“.

| 14. | Ker bo treba finančni vzvod, zagotovljen podjetniškim skladom kapitala, povrniti, je ukrep zasnovan tako, da se srednjeročno financira sam. |
| --- | --- |

14.

Ker bo treba finančni vzvod, zagotovljen podjetniškim skladom kapitala, povrniti, je ukrep zasnovan tako, da se srednjeročno financira sam.

| 15. | Združeno kraljestvo je za obračunavanje sheme za pokritje stroškov denarnega toka začetnega finančnega vzvoda v začetni fazi dodelilo 44 milijonov GBP (63,8 milijona EUR). |
| --- | --- |

15.

Združeno kraljestvo je za obračunavanje sheme za pokritje stroškov denarnega toka začetnega finančnega vzvoda v začetni fazi dodelilo 44 milijonov GBP (63,8 milijona EUR).

| 16. | Združeno kraljestvo prosi za odobritev za obdobje desetih let. |
| --- | --- |

16.

Združeno kraljestvo prosi za odobritev za obdobje desetih let.

| 17. | Zakonsko odgovorno bo Ministrstvo za trgovino in industrijo prek svoje izvajalske agencije Službe za malo gospodarstvo. |
| --- | --- |

17.

Zakonsko odgovorno bo Ministrstvo za trgovino in industrijo prek svoje izvajalske agencije Službe za malo gospodarstvo.

| 18. | Služba za malo gospodarstvo bo nadzorovala vloge za pridobitev statusa podjetniškega sklada kapitala. |
| --- | --- |

18.

Služba za malo gospodarstvo bo nadzorovala vloge za pridobitev statusa podjetniškega sklada kapitala.

| 19. | Služba za malo gospodarstvo bo spremljala tekoče naložbe, ki jih bodo prevzeli podjetniški skladi kapitala, in pri tem ne bo imela neposrednega nadzora nad njihovimi posameznimi naložbenimi odločitvami. |
| --- | --- |

19.

Služba za malo gospodarstvo bo spremljala tekoče naložbe, ki jih bodo prevzeli podjetniški skladi kapitala, in pri tem ne bo imela neposrednega nadzora nad njihovimi posameznimi naložbenimi odločitvami.

| 20. | Služba za malo gospodarstvo bo tudi zagotovila, da bodo vsi podjetniški skladi kapitala delovali v skladu z njihovimi poslovnimi načrti in upoštevali pogoje iz svojih uspešnih ponudb. |
| --- | --- |

20.

Služba za malo gospodarstvo bo tudi zagotovila, da bodo vsi podjetniški skladi kapitala delovali v skladu z njihovimi poslovnimi načrti in upoštevali pogoje iz svojih uspešnih ponudb.

| 21. | Shema je namenjena izključno malim in srednje velikim podjetjem (3) v Združenem kraljestvu, ki ne kotirajo na borzi. |
| --- | --- |

21.

Shema je namenjena izključno malim in srednje velikim podjetjem (3) v Združenem kraljestvu, ki ne kotirajo na borzi.

| 22. | Podjetja v težavah, kot so opredeljena v smernicah Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (4), so izvzeta iz naložb. |
| --- | --- |

22.

Podjetja v težavah, kot so opredeljena v smernicah Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (4), so izvzeta iz naložb.

| 23. | Podjetniški skladi kapitala ne bodo vlagali v občutljive sektorje, za katere veljajo omejitve državne pomoči, ali v sektorje, za katere se Sporočilo Komisije o državni pomoči in tveganem kapitalu (5) ne uporablja. Sektorji z majhnim tveganjem, ki vključujejo podjetja za poslovanje z nepremičninami in zemljišči ter finančna in investicijska podjetja ali podjetja za finančni leasing, ne bodo upravičeni do naložb po tej shemi. |
| --- | --- |

23.

Podjetniški skladi kapitala ne bodo vlagali v občutljive sektorje, za katere veljajo omejitve državne pomoči, ali v sektorje, za katere se Sporočilo Komisije o državni pomoči in tveganem kapitalu (5) ne uporablja. Sektorji z majhnim tveganjem, ki vključujejo podjetja za poslovanje z nepremičninami in zemljišči ter finančna in investicijska podjetja ali podjetja za finančni leasing, ne bodo upravičeni do naložb po tej shemi.

| 24. | Podjetniški skladi kapitala prav tako ne bodo smeli vlagati v druge podjetniške sklade kapitala. |
| --- | --- |

24.

Podjetniški skladi kapitala prav tako ne bodo smeli vlagati v druge podjetniške sklade kapitala.

| 25. | Podjetniški skladi kapitala bodo investirali v upravičena mala in srednje velika podjetja v razponu od 250 000 GBP (357 000 EUR) do dva milijona GBP (2,9 milijona EUR) v enem investicijskem krogu. |
| --- | --- |

25.

Podjetniški skladi kapitala bodo investirali v upravičena mala in srednje velika podjetja v razponu od 250 000 GBP (357 000 EUR) do dva milijona GBP (2,9 milijona EUR) v enem investicijskem krogu.

| 26. | Dodatne naložbe v upravičena mala in srednje velika podjetja, ki bodo presegale omejitev dva milijona GBP (2,9 milijona EUR), ne bodo dovoljene, ko bo podjetniški sklad kapitala investiral pod manj ugodnimi pogoji kot drugi komercialni investitorji. |
| --- | --- |

26.

Dodatne naložbe v upravičena mala in srednje velika podjetja, ki bodo presegale omejitev dva milijona GBP (2,9 milijona EUR), ne bodo dovoljene, ko bo podjetniški sklad kapitala investiral pod manj ugodnimi pogoji kot drugi komercialni investitorji.

| 27. | Dodatne naložbe bodo dovoljene, dokler skupno lastniško financiranje, ki ga pridobi upravičeno malo in srednje veliko podjetje iz podjetniškega sklada kapitala in od drugih vlagateljev lastniškega kapitala, ne preseže omejitve dveh milijonov GBP (2,9 milijona EUR). |
| --- | --- |

27.

Dodatne naložbe bodo dovoljene, dokler skupno lastniško financiranje, ki ga pridobi upravičeno malo in srednje veliko podjetje iz podjetniškega sklada kapitala in od drugih vlagateljev lastniškega kapitala, ne preseže omejitve dveh milijonov GBP (2,9 milijona EUR).

| 28. | Izjemoma bodo po potrebi po preteku vsaj šest mesecev od prve naložbe podjetniškega sklada kapitala dovoljene tudi dodatne naložbe v upravičeno malo in srednje veliko podjetje, ki bodo presegle omejitev dveh milijonov GBP (2,9 milijona EUR), da se prepreči razvodenitev. Pri tem se bo uporabljala 10-odstotna zgornja meja angažiranega kapitala posameznega podjetniškega sklada kapitala, ki se lahko investira v katero koli posamezno upravičeno malo in srednje veliko podjetje. |
| --- | --- |

28.

Izjemoma bodo po potrebi po preteku vsaj šest mesecev od prve naložbe podjetniškega sklada kapitala dovoljene tudi dodatne naložbe v upravičeno malo in srednje veliko podjetje, ki bodo presegle omejitev dveh milijonov GBP (2,9 milijona EUR), da se prepreči razvodenitev. Pri tem se bo uporabljala 10-odstotna zgornja meja angažiranega kapitala posameznega podjetniškega sklada kapitala, ki se lahko investira v katero koli posamezno upravičeno malo in srednje veliko podjetje.

II.3.   Mehanizmi ukrepa

| 29. | Podjetniški skladi kapitala, vzpostavljeni na podlagi tega ukrepa, bodo združevali zasebna in javna sredstva za nadaljnje vlaganje v mala in srednje velika podjetja. |
| --- | --- |

29.

Podjetniški skladi kapitala, vzpostavljeni na podlagi tega ukrepa, bodo združevali zasebna in javna sredstva za nadaljnje vlaganje v mala in srednje velika podjetja.

| 30. | Po zaključenem postopku za pridobitev statusa podjetniškega sklada kapitala bodo podjetniški skladi kapitala upravičeni do prejema javnega finančnega vzvoda po obrestni meri, ki bo znašala toliko ali približno toliko kot obrestna mera za desetletno vladno obveznico. |
| --- | --- |

30.

Po zaključenem postopku za pridobitev statusa podjetniškega sklada kapitala bodo podjetniški skladi kapitala upravičeni do prejema javnega finančnega vzvoda po obrestni meri, ki bo znašala toliko ali približno toliko kot obrestna mera za desetletno vladno obveznico.

| 31. | Javni finančni vzvod za licenčne podjetniške sklade kapitala bo omejen na največ dvakratni znesek zasebnega kapitala, ki ga pridobi sklad. |
| --- | --- |

31.

Javni finančni vzvod za licenčne podjetniške sklade kapitala bo omejen na največ dvakratni znesek zasebnega kapitala, ki ga pridobi sklad.

| 32. | Finančni vzvod, obresti od vzvoda in udeležbo v dobičku morajo za državni prispevek povrniti podjetniški skladi kapitala. To bo zagotovilo, da se bo program srednjeročno financiral sam. |
| --- | --- |

32.

Finančni vzvod, obresti od vzvoda in udeležbo v dobičku morajo za državni prispevek povrniti podjetniški skladi kapitala. To bo zagotovilo, da se bo program srednjeročno financiral sam.

| 33. | Točni zneski javnega finančnega vzvoda, udeležbe v dobičku in prednosti pri povračilu se določijo po postopku zbiranja konkurenčnih ponudb, da se zagotovi čim manjša javna podpora. |
| --- | --- |

33.

Točni zneski javnega finančnega vzvoda, udeležbe v dobičku in prednosti pri povračilu se določijo po postopku zbiranja konkurenčnih ponudb, da se zagotovi čim manjša javna podpora.

| 34. | Javni razpisi za oddajo vlog z objavo sheme v Uradnem listu Evropske unije in ustreznih gospodarskih časopisih bodo zagotovili, da bo javna podpora omejena na minimum, potreben, da se doseže zastavljeni cilj. |
| --- | --- |

34.

Javni razpisi za oddajo vlog z objavo sheme v Uradnem listu Evropske unije in ustreznih gospodarskih časopisih bodo zagotovili, da bo javna podpora omejena na minimum, potreben, da se doseže zastavljeni cilj.

| 35. | Pri oddaji vloge za pridobitev statusa podjetniškega sklada kapitala bodo morali potencialni skladi navesti zahtevani znesek javnega finančnega vzvoda (do zgornje meje dvakratnega zasebnega kapitala), udeležbo v dobičku javnih in zasebnih vlagateljev in prednostni seznam povračil za:






  (a) | obresti finančnega vzvoda; |
| --- | --- | --- |

35.

Pri oddaji vloge za pridobitev statusa podjetniškega sklada kapitala bodo morali potencialni skladi navesti zahtevani znesek javnega finančnega vzvoda (do zgornje meje dvakratnega zasebnega kapitala), udeležbo v dobičku javnih in zasebnih vlagateljev in prednostni seznam povračil za:

(a)

obresti finančnega vzvoda;

| (b) | finančni vzvod; |
| --- | --- |

(b)

finančni vzvod;

| (c) | zasebni kapital; |
| --- | --- |

(c)

zasebni kapital;

| (d) | razdelitev dobička. |
| --- | --- |

(d)

razdelitev dobička.

| 36. | Potencialni upravljavci podjetniškega sklada kapitala bodo predložili zanesljiv poslovni načrt, ki bo vključeval:






  (a) | predlagano poslovodno ekipo, njihove ustrezne izkušnje in dokazila, da so ustrezno usposobljeni za uspešno vodenje podjetniškega sklada kapitala; |
| --- | --- | --- |

36.

Potencialni upravljavci podjetniškega sklada kapitala bodo predložili zanesljiv poslovni načrt, ki bo vključeval:

(a)

predlagano poslovodno ekipo, njihove ustrezne izkušnje in dokazila, da so ustrezno usposobljeni za uspešno vodenje podjetniškega sklada kapitala;

| (b) | znesek zasebnega kapitala, ki ga nameravajo pridobiti, in predvidene vire kapitala; |
| --- | --- |

(b)

znesek zasebnega kapitala, ki ga nameravajo pridobiti, in predvidene vire kapitala;

| (c) | dokazilo o zanimanju vlagateljev za predlagani poslovni načrt podjetniškega sklada kapitala; |
| --- | --- |

(c)

dokazilo o zanimanju vlagateljev za predlagani poslovni načrt podjetniškega sklada kapitala;

| (d) | predlagano investicijsko strategijo podjetniškega sklada kapitala, vključno z deležem sklada, predvidenim za naložbe v podjetja v zgodnji fazi razvoja in v na novo ustanovljena podjetja; |
| --- | --- |

(d)

predlagano investicijsko strategijo podjetniškega sklada kapitala, vključno z deležem sklada, predvidenim za naložbe v podjetja v zgodnji fazi razvoja in v na novo ustanovljena podjetja;

| (e) | dogovore glede povračil, vključno z določitvijo zaporedja povračil finančnega vzvoda, obresti od finančnega vzvoda, razdelitvijo dobička in udeležbo javnosti v dobičku. |
| --- | --- |

(e)

dogovore glede povračil, vključno z določitvijo zaporedja povračil finančnega vzvoda, obresti od finančnega vzvoda, razdelitvijo dobička in udeležbo javnosti v dobičku.

| 37. | Podjetniški skladi kapitala bodo morali upoštevati smernice Britanskega združenja tveganega kapitala o računovodskih standardih. |
| --- | --- |

37.

Podjetniški skladi kapitala bodo morali upoštevati smernice Britanskega združenja tveganega kapitala o računovodskih standardih.

| 38. | Ponudbe, v katerih bo državni finančni vzvod izpostavljen večjemu tveganju kot zasebni kapital, ne bodo sprejete. |
| --- | --- |

38.

Ponudbe, v katerih bo državni finančni vzvod izpostavljen večjemu tveganju kot zasebni kapital, ne bodo sprejete.

| 39. | Zasebni vlagatelji v podjetniške sklade kapitala so lahko izpostavljeni večjemu tveganju izgube kot javni, s čimer se prepreči možna moralna nevarnost vplivanja na odločitve upravljavcev podjetniškega sklada kapitala in zagotovi najboljša poslovna praksa pri poslovanju in sprejemanju odločitev podjetniškega sklada kapitala. |
| --- | --- |

39.

Zasebni vlagatelji v podjetniške sklade kapitala so lahko izpostavljeni večjemu tveganju izgube kot javni, s čimer se prepreči možna moralna nevarnost vplivanja na odločitve upravljavcev podjetniškega sklada kapitala in zagotovi najboljša poslovna praksa pri poslovanju in sprejemanju odločitev podjetniškega sklada kapitala.

| 40. | Potem ko bo podjetniški sklad kapitala izpolnil obveznosti glede dogovorjene stopnje zasebnega kapitala, bo upravičen do dviga državnega finančnega vzvoda. |
| --- | --- |

40.

Potem ko bo podjetniški sklad kapitala izpolnil obveznosti glede dogovorjene stopnje zasebnega kapitala, bo upravičen do dviga državnega finančnega vzvoda.

| 41. | Vsak podjetniški sklad kapitala lahko dvigne toliko finančnega vzvoda, kot želi, ob upoštevanju splošne omejitve, ki jo nalaga največje dovoljeno razmerje finančnega vzvoda, določeno ob izdaji dovoljenja podjetniškemu skladu kapitala. |
| --- | --- |

41.

Vsak podjetniški sklad kapitala lahko dvigne toliko finančnega vzvoda, kot želi, ob upoštevanju splošne omejitve, ki jo nalaga največje dovoljeno razmerje finančnega vzvoda, določeno ob izdaji dovoljenja podjetniškemu skladu kapitala.

| 42. | Kadarkoli se bo upravičenost do največjega dovoljenega zneska finančnega vzvoda določila z uporabo tega razmerja za znesek zasebnega kapitala, ki ga je sklad že pridobil. |
| --- | --- |

42.

Kadarkoli se bo upravičenost do največjega dovoljenega zneska finančnega vzvoda določila z uporabo tega razmerja za znesek zasebnega kapitala, ki ga je sklad že pridobil.

| 43. | Najvišje razmerje finančnega vzvoda 2:1 (državni finančni vzvod bo omejen na dvakratni znesek zasebnega kapitala) se bo uporabilo za vsak podjetniški sklad kapitala. |
| --- | --- |

43.

Najvišje razmerje finančnega vzvoda 2:1 (državni finančni vzvod bo omejen na dvakratni znesek zasebnega kapitala) se bo uporabilo za vsak podjetniški sklad kapitala.

III.   RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

| 44. | Sporočilo Komisije o državni pomoči in tveganem kapitalu (6) (v nadaljevanju „sporočilo“) priznava pomen ukrepov tveganega kapitala, omejenih na odpravljanje prepoznavnih tržnih nepopolnosti, za javno financiranje. |
| --- | --- |

44.

Sporočilo Komisije o državni pomoči in tveganem kapitalu (6) (v nadaljevanju „sporočilo“) priznava pomen ukrepov tveganega kapitala, omejenih na odpravljanje prepoznavnih tržnih nepopolnosti, za javno financiranje.

| 45. | Sporočilo navaja, da določeni dejavniki, ki škodljivo vplivajo na dostop malih in srednje velikih podjetij do kapitala, kot so nepopolne ali nesorazmerne informacije ali visoki transakcijski stroški, lahko povzročijo tržno nepopolnost, ki upravičuje državno pomoč. |
| --- | --- |

45.

Sporočilo navaja, da določeni dejavniki, ki škodljivo vplivajo na dostop malih in srednje velikih podjetij do kapitala, kot so nepopolne ali nesorazmerne informacije ali visoki transakcijski stroški, lahko povzročijo tržno nepopolnost, ki upravičuje državno pomoč.

| 46. | V sporočilu je še navedeno, da v Skupnosti na trgu tveganega kapitala ni splošne nepopolnosti, gre bolj za tržne vrzeli pri nekaterih vrstah naložb v določenih fazah razvoja podjetij in določene težave v regijah, ki izpolnjujejo pogoje za pridobitev pomoči v skladu s členom 87(3)(a) in (c) Pogodbe ES („območja, ki prejemajo pomoč“). |
| --- | --- |

46.

V sporočilu je še navedeno, da v Skupnosti na trgu tveganega kapitala ni splošne nepopolnosti, gre bolj za tržne vrzeli pri nekaterih vrstah naložb v določenih fazah razvoja podjetij in določene težave v regijah, ki izpolnjujejo pogoje za pridobitev pomoči v skladu s členom 87(3)(a) in (c) Pogodbe ES („območja, ki prejemajo pomoč“).

| 47. | Sporočilo še pojasnjuje, da bo Komisija načeloma zahtevala predložitev dokazila o tržni nepopolnosti, preden bo pripravljena odobriti ukrepe tveganega kapitala. |
| --- | --- |

47.

Sporočilo še pojasnjuje, da bo Komisija načeloma zahtevala predložitev dokazila o tržni nepopolnosti, preden bo pripravljena odobriti ukrepe tveganega kapitala.

| 48. | Komisija bo lahko pripravljena potrditi obstoj tržne nepopolnosti brez predložitve dokazila v primerih, ko bodo posamezne tranše finančnih sredstev za podjetje iz ukrepov tveganega kapitala, ki se v celoti ali delno financirajo z državno pomočjo, vsebovale največ 500 000 EUR na območjih, ki ne prejemajo pomoči, 750 000 EUR na območjih iz člena 87(3)(c) ali 1 milijon EUR na območjih iz člena 87(3)(a). |
| --- | --- |

48.

Komisija bo lahko pripravljena potrditi obstoj tržne nepopolnosti brez predložitve dokazila v primerih, ko bodo posamezne tranše finančnih sredstev za podjetje iz ukrepov tveganega kapitala, ki se v celoti ali delno financirajo z državno pomočjo, vsebovale največ 500 000 EUR na območjih, ki ne prejemajo pomoči, 750 000 EUR na območjih iz člena 87(3)(c) ali 1 milijon EUR na območjih iz člena 87(3)(a).

| 49. | Komisija bo zato v primerih, ko bodo prej navedene tranše prekoračene, zahtevala dokazilo o tržni nepopolnosti, ki bo upravičilo predlagani ukrep tveganega kapitala, preden bo presodila združljivost ukrepa v skladu s pozitivnimi in negativnimi merili iz točke VIII.3 sporočila. |
| --- | --- |

49.

Komisija bo zato v primerih, ko bodo prej navedene tranše prekoračene, zahtevala dokazilo o tržni nepopolnosti, ki bo upravičilo predlagani ukrep tveganega kapitala, preden bo presodila združljivost ukrepa v skladu s pozitivnimi in negativnimi merili iz točke VIII.3 sporočila.

| 50. | Shema Podjetniških skladov kapitala, ki jo predlaga Združeno kraljestvo, predvideva naložbe tveganega kapitala v mala in srednje velika podjetja v Združenem kraljestvu v razponu od 250 000 GBP (357 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR) na investicijsko tranšo. |
| --- | --- |

50.

Shema Podjetniških skladov kapitala, ki jo predlaga Združeno kraljestvo, predvideva naložbe tveganega kapitala v mala in srednje velika podjetja v Združenem kraljestvu v razponu od 250 000 GBP (357 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR) na investicijsko tranšo.

| 51. | V skladu s „Karto regionalnih pomoči 2000–2006“ za Združeno kraljestvo sestavljajo Združeno kraljestvo regije, ki so trenutno razvrščene kot območja, ki prejemajo pomoč v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES, kot območja, ki prejemajo pomoč v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe, in kot območja, ki ne prejemajo pomoči (7). |
| --- | --- |

51.

V skladu s „Karto regionalnih pomoči 2000–2006“ za Združeno kraljestvo sestavljajo Združeno kraljestvo regije, ki so trenutno razvrščene kot območja, ki prejemajo pomoč v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES, kot območja, ki prejemajo pomoč v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe, in kot območja, ki ne prejemajo pomoči (7).

| 52. | V skladu s točko VI.5 sporočila bi bila Komisija tako pripravljena potrditi obstoj tržne nepopolnosti brez predložitve dokazila, če bi bilo financiranje tveganega kapitala za mala in srednje velika podjetja v Združenem kraljestvu, ki se v celoti ali delno financira z državno pomočjo, omejeno na najvišji znesek 1 milijon EUR za območja, ki prejemajo pomoč v skladu s členom 87(3)(a) ES, 750 000 EUR za območja, ki prejemajo pomoč v skladu s členom 87(3)(c) ES, in 500 000 EUR za območja, ki ne prejemajo pomoči. |
| --- | --- |

52.

V skladu s točko VI.5 sporočila bi bila Komisija tako pripravljena potrditi obstoj tržne nepopolnosti brez predložitve dokazila, če bi bilo financiranje tveganega kapitala za mala in srednje velika podjetja v Združenem kraljestvu, ki se v celoti ali delno financira z državno pomočjo, omejeno na najvišji znesek 1 milijon EUR za območja, ki prejemajo pomoč v skladu s členom 87(3)(a) ES, 750 000 EUR za območja, ki prejemajo pomoč v skladu s členom 87(3)(c) ES, in 500 000 EUR za območja, ki ne prejemajo pomoči.

| 53. | V skladu s sporočilom bi moralo Združeno kraljestvo za naložbe tveganega kapitala, predlagane na podlagi sheme podjetniških skladov kapitala, ki presegajo prej navedene mejne vrednosti, predložiti dokazilo o tržni nepopolnosti. |
| --- | --- |

53.

V skladu s sporočilom bi moralo Združeno kraljestvo za naložbe tveganega kapitala, predlagane na podlagi sheme podjetniških skladov kapitala, ki presegajo prej navedene mejne vrednosti, predložiti dokazilo o tržni nepopolnosti.

| 54. | Združeno kraljestvo je, da dokaže obstoj tržne nepopolnosti, predložilo dve študiji (8), katerih sklep je bil, da ima Združeno kraljestvo primanjkljaj pri zagotavljanju tveganega kapitala za mala in srednje velika podjetja pri naložbah, ki po velikosti segajo od 250 000 GBP (357 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), zaradi naslednjih razlogov:






  (a) | nezmožnosti zagotavljanja finančnih sredstev za rast v obliki lastniškega kapitala, ki se v Združenem kraljestvu vztrajno pojavlja že vsaj od leta 1999, kar je razvidno iz zadnje raziskave, opravljene v Združenem kraljestvu leta 2003:






  i. | čeprav se je dostop do finančnih sredstev, zlasti dolžniških finančnih sredstev, za večino podjetij v Združenem kraljestvu izboljšal, imajo mala podjetja z velikim potencialom rasti še vedno težave pri pritegnitvi lastniškega kapitala. Lahko se znajdejo med posameznimi poslovnimi meceni, ki jim zagotovijo zadostno finančno pomoč, in željo formalnih tveganih kapitalistov, da prevzamejo sorazmerno višje stroške vlaganja v mala in srednje velika podjetja; |
| --- | --- | --- | --- |

54.

Združeno kraljestvo je, da dokaže obstoj tržne nepopolnosti, predložilo dve študiji (8), katerih sklep je bil, da ima Združeno kraljestvo primanjkljaj pri zagotavljanju tveganega kapitala za mala in srednje velika podjetja pri naložbah, ki po velikosti segajo od 250 000 GBP (357 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), zaradi naslednjih razlogov:

(a)

nezmožnosti zagotavljanja finančnih sredstev za rast v obliki lastniškega kapitala, ki se v Združenem kraljestvu vztrajno pojavlja že vsaj od leta 1999, kar je razvidno iz zadnje raziskave, opravljene v Združenem kraljestvu leta 2003:

i.

čeprav se je dostop do finančnih sredstev, zlasti dolžniških finančnih sredstev, za večino podjetij v Združenem kraljestvu izboljšal, imajo mala podjetja z velikim potencialom rasti še vedno težave pri pritegnitvi lastniškega kapitala. Lahko se znajdejo med posameznimi poslovnimi meceni, ki jim zagotovijo zadostno finančno pomoč, in željo formalnih tveganih kapitalistov, da prevzamejo sorazmerno višje stroške vlaganja v mala in srednje velika podjetja;

| ii. | višjo raven povpraševanja po finančnih sredstvih v obliki lastniškega kapitala trenutno izpolnjujejo izključno profesionalni vlagatelji. Če bi se ponudba lastniškega financiranja povečala, zlasti na področju s primanjkljajem lastniškega kapitala, bi se zavest o lastniškem kapitalu lahko na splošno okrepila, podjetja pa bi bila bolj pripravljena uporabiti zunanje vire kot mehanizem financiranja rasti; |
| --- | --- |

ii.

višjo raven povpraševanja po finančnih sredstvih v obliki lastniškega kapitala trenutno izpolnjujejo izključno profesionalni vlagatelji. Če bi se ponudba lastniškega financiranja povečala, zlasti na področju s primanjkljajem lastniškega kapitala, bi se zavest o lastniškem kapitalu lahko na splošno okrepila, podjetja pa bi bila bolj pripravljena uporabiti zunanje vire kot mehanizem financiranja rasti;

| (b) | kvalitativnega dokaza, da primanjkuje sredstev za financiranje malih in hitro rastočih podjetij. Ta primanjkljaj lastniškega kapitala najbolj vpliva na podjetja, ki želijo pritegniti začetne naložbe v razponu približno od 250 000 do 2 milijona GBP (od 357 000 do 2,9 milijona EUR):






  i. | v gospodarstvu Združenega kraljestva obstaja racioniranje kapitala, ki zlasti vpliva na mala in srednje velika podjetja, ki iščejo manjše vsote zunanjih finančnih sredstev za poslovanje v zgodnji fazi ter za rast in razvoj podjetja. Še zlasti težko je pridobiti zunanja finančna sredstva, predvsem pa vire lastniškega kapitala pri profesionalnih vlagateljih, za naložbe v razponu, manjšem od 1,5 do 2 milijona GBP (2,17 do 2,9 milijona EUR); |
| --- | --- | --- |

(b)

kvalitativnega dokaza, da primanjkuje sredstev za financiranje malih in hitro rastočih podjetij. Ta primanjkljaj lastniškega kapitala najbolj vpliva na podjetja, ki želijo pritegniti začetne naložbe v razponu približno od 250 000 do 2 milijona GBP (od 357 000 do 2,9 milijona EUR):

i.

v gospodarstvu Združenega kraljestva obstaja racioniranje kapitala, ki zlasti vpliva na mala in srednje velika podjetja, ki iščejo manjše vsote zunanjih finančnih sredstev za poslovanje v zgodnji fazi ter za rast in razvoj podjetja. Še zlasti težko je pridobiti zunanja finančna sredstva, predvsem pa vire lastniškega kapitala pri profesionalnih vlagateljih, za naložbe v razponu, manjšem od 1,5 do 2 milijona GBP (2,17 do 2,9 milijona EUR);

| ii. | večino profesionalnih ponudnikov lastniškega kapitala v Združenem kraljestvu naložbe, manjše od 3 milijonov GBP (4,35 milijona EUR), ne zanimajo. Medtem ko manjše tranše denarja, ki jih zagotovijo neformalni vlagatelji/poslovni meceni in vladni/zasebni programi, kot so regionalni skladi tveganega kapitala, pomagajo pri zagotavljanju virov financiranja pod 500 000 GBP (725 000 EUR), Združeno kraljestvo še vedno nima vzpostavljenega sistema, ki bi omogočil zagotavljanje „stopenjskega“ ali „eskalacijskega“ financiranja za zanimiva, a kapitalsko omejena podjetja; |
| --- | --- |

ii.

večino profesionalnih ponudnikov lastniškega kapitala v Združenem kraljestvu naložbe, manjše od 3 milijonov GBP (4,35 milijona EUR), ne zanimajo. Medtem ko manjše tranše denarja, ki jih zagotovijo neformalni vlagatelji/poslovni meceni in vladni/zasebni programi, kot so regionalni skladi tveganega kapitala, pomagajo pri zagotavljanju virov financiranja pod 500 000 GBP (725 000 EUR), Združeno kraljestvo še vedno nima vzpostavljenega sistema, ki bi omogočil zagotavljanje „stopenjskega“ ali „eskalacijskega“ financiranja za zanimiva, a kapitalsko omejena podjetja;

| iii. | dokazila kažejo tudi na primanjkljaj, ki se sčasoma še povečuje, delno zaradi uspeha industrije zasebnega lastniškega kapitala, ki je vse bolj usmerjen k večjim naložbam. Po napovedih naj bi se ta primanjkljaj verjetno povečal, ker bo vprašanje fiksnih stroškov spodbudilo profesionalna podjetja tveganega kapitala k povečanju obsega tako svojih sredstev kot najmanjših sprejemljivih velikosti naložb. |
| --- | --- |

iii.

dokazila kažejo tudi na primanjkljaj, ki se sčasoma še povečuje, delno zaradi uspeha industrije zasebnega lastniškega kapitala, ki je vse bolj usmerjen k večjim naložbam. Po napovedih naj bi se ta primanjkljaj verjetno povečal, ker bo vprašanje fiksnih stroškov spodbudilo profesionalna podjetja tveganega kapitala k povečanju obsega tako svojih sredstev kot najmanjših sprejemljivih velikosti naložb.

| 55. | Z dopisom z dne 7. maja 2004 je Komisija obvestila Združeno kraljestvo o svoji odločitvi, da sproži postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi s shemo podjetniških skladov kapitala. |
| --- | --- |

55.

Z dopisom z dne 7. maja 2004 je Komisija obvestila Združeno kraljestvo o svoji odločitvi, da sproži postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi s shemo podjetniških skladov kapitala.

| 56. | V svojem dopisu je Komisija navedla, da ima pomisleke, ali utemeljitve, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, da bi dokazalo obstoj tržne nepopolnosti, lahko zadovoljivo upravičijo dodelitev naložbenih tranš tveganega kapitala, ki znatno presegajo najvišje zneske iz sporočila. |
| --- | --- |

56.

V svojem dopisu je Komisija navedla, da ima pomisleke, ali utemeljitve, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, da bi dokazalo obstoj tržne nepopolnosti, lahko zadovoljivo upravičijo dodelitev naložbenih tranš tveganega kapitala, ki znatno presegajo najvišje zneske iz sporočila.

| 57. | Komisija je še pojasnila, da je po njenem mnenju treba opraviti temeljitejšo analizo tega vprašanja. V takšno analizo bi bilo treba vključiti vse pripombe, ki so jih predložile zainteresirane stranke. Šele po preučitvi pripomb tretjih strani se bo Komisija lahko odločila, ali ukrep, ki ga predlaga Združeno kraljestvo, vpliva na pogoje poslovanja v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi. |
| --- | --- |

57.

Komisija je še pojasnila, da je po njenem mnenju treba opraviti temeljitejšo analizo tega vprašanja. V takšno analizo bi bilo treba vključiti vse pripombe, ki so jih predložile zainteresirane stranke. Šele po preučitvi pripomb tretjih strani se bo Komisija lahko odločila, ali ukrep, ki ga predlaga Združeno kraljestvo, vpliva na pogoje poslovanja v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi.

IV.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| 58. | Komisiji so po objavi odločitve o sprožitvi uradnega postopka v Uradnem listu Evropske unije poslale pripombe spodaj navedene zainteresirane stranke:






  — | Nelfunding; |
| --- | --- | --- |

58.

Komisiji so po objavi odločitve o sprožitvi uradnega postopka v Uradnem listu Evropske unije poslale pripombe spodaj navedene zainteresirane stranke:

—

Nelfunding;

| — | Angleška agencija za regionalni razvoj; |
| --- | --- |

—

Angleška agencija za regionalni razvoj;

| — | Združenje britanske industrije; |
| --- | --- |

—

Združenje britanske industrije;

| — | Nederlandse Vereniging van Participatiemaatschappijen; |
| --- | --- |

—

Nederlandse Vereniging van Participatiemaatschappijen;

| — | VNO-NCW; |
| --- | --- |

—

VNO-NCW;

| — | Cavendish Asset Management; |
| --- | --- |

—

Cavendish Asset Management;

| — | Univerza v Warwicku; |
| --- | --- |

—

Univerza v Warwicku;

| — | Stonesfield Capital Ltd.; |
| --- | --- |

—

Stonesfield Capital Ltd.;

| — | YFM Group; |
| --- | --- |

—

YFM Group;

| — | Close Venture Management Ltd.; |
| --- | --- |

—

Close Venture Management Ltd.;

| — | Bundesministerium der Finanzen Deutschland; |
| --- | --- |

—

Bundesministerium der Finanzen Deutschland;

| — | Enterprise Corporate Finance Ltd.; |
| --- | --- |

—

Enterprise Corporate Finance Ltd.;

| — | Združenje revizorjev iz Anglije in Walesa; |
| --- | --- |

—

Združenje revizorjev iz Anglije in Walesa;

| — | Pénzügyminisztérium; |
| --- | --- |

—

Pénzügyminisztérium;

| — | Interregnum; |
| --- | --- |

—

Interregnum;

| — | Permanente Vertegenwoordiging van het Koninkrijk der Nederlanden; |
| --- | --- |

—

Permanente Vertegenwoordiging van het Koninkrijk der Nederlanden;

| — | 3i Group plc; |
| --- | --- |

—

3i Group plc;

| — | Agencija za razvoj Severozahoda; |
| --- | --- |

—

Agencija za razvoj Severozahoda;

| — | One NorthEast; |
| --- | --- |

—

One NorthEast;

| — | Lietuvos Respublikos Ukio Ministerija. |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos Ukio Ministerija.

| 59. | Vse prejete pripombe so bile pozitivne in so poudarile pomen ukrepa in ustreznost predlaganih najvišjih zneskov naložb. |
| --- | --- |

59.

Vse prejete pripombe so bile pozitivne in so poudarile pomen ukrepa in ustreznost predlaganih najvišjih zneskov naložb.

| 60. | Argumenti, ki so jih predložile prej navedene zainteresirane stranke, se lahko razvrstijo in povzamejo, kot sledi. |
| --- | --- |

60.

Argumenti, ki so jih predložile prej navedene zainteresirane stranke, se lahko razvrstijo in povzamejo, kot sledi.

| 61. | Nemčija je v svojih pripombah k začetku uradnega postopka preiskave opozorila na naslednja dejstva:






  a. | Glede na strokovne raziskave, opravljene v Nemčiji, prihaja do primanjkljaja pri zagotavljanju tveganega kapitala in financiranju zasebnega lastniškega kapitala v malih in srednje velikih podjetjih pri naložbah do 5 milijonov EUR. |
| --- | --- | --- |

61.

Nemčija je v svojih pripombah k začetku uradnega postopka preiskave opozorila na naslednja dejstva:

a.

Glede na strokovne raziskave, opravljene v Nemčiji, prihaja do primanjkljaja pri zagotavljanju tveganega kapitala in financiranju zasebnega lastniškega kapitala v malih in srednje velikih podjetjih pri naložbah do 5 milijonov EUR.

| b. | Na splošno je težko dokazati tržno nepopolnost, kot to predvideva sporočilo, zato mora Komisija pripraviti jasna merila, ki bodo državam članicam pomagala pri oceni tržnih vrzeli na določenih področjih. |
| --- | --- |

b.

Na splošno je težko dokazati tržno nepopolnost, kot to predvideva sporočilo, zato mora Komisija pripraviti jasna merila, ki bodo državam članicam pomagala pri oceni tržnih vrzeli na določenih področjih.

| 62. | Nizozemska je v svojih pripombah k začetku uradnega postopka preiskave poudarila naslednje utemeljitve:






  a. | Do težav na trgu tveganega kapitala prihaja zlasti na spodnjem delu trga kapitala. Na Nizozemskem je bila zabeležena vrzel med ponudbo in povpraševanjem za naložbe v visoko tehnološka, na novo ustanovljena podjetja v razponu od 100 000 do 2,5 milijona EUR na krog financiranja. |
| --- | --- | --- |

62.

Nizozemska je v svojih pripombah k začetku uradnega postopka preiskave poudarila naslednje utemeljitve:

a.

Do težav na trgu tveganega kapitala prihaja zlasti na spodnjem delu trga kapitala. Na Nizozemskem je bila zabeležena vrzel med ponudbo in povpraševanjem za naložbe v visoko tehnološka, na novo ustanovljena podjetja v razponu od 100 000 do 2,5 milijona EUR na krog financiranja.

| b. | Mejne vrednosti iz sporočila so bile utemeljene na poznavanju trga pred letom 2001, ko se je zdelo, da je sredi buma ICT zasebnega lastniškega kapitala v izobilju celo za naložbe v razvoj in raziskave pred ustanovitvijo podjetij in v zgodnji fazi njihovega delovanja. Potem se je trg tveganega kapitala hitro razvijal, primanjkljaj lastniškega kapitala pa se je povečal precej prek mejnih vrednosti iz sporočila. Skladi tveganega kapitala se usmerjajo proti vedno večjim naložbam in dobro utečenim podjetjem. |
| --- | --- |

b.

Mejne vrednosti iz sporočila so bile utemeljene na poznavanju trga pred letom 2001, ko se je zdelo, da je sredi buma ICT zasebnega lastniškega kapitala v izobilju celo za naložbe v razvoj in raziskave pred ustanovitvijo podjetij in v zgodnji fazi njihovega delovanja. Potem se je trg tveganega kapitala hitro razvijal, primanjkljaj lastniškega kapitala pa se je povečal precej prek mejnih vrednosti iz sporočila. Skladi tveganega kapitala se usmerjajo proti vedno večjim naložbam in dobro utečenim podjetjem.

| 63. | Madžarska je v svojih pripombah k začetku uradnega postopka preiskave opozorila na naslednja dejstva:






  a. | Model podjetniških skladov kapitala, ki ga je predlagalo Združeno kraljestvo, je model, katerega uporabo bi bilo treba proučiti tudi na Madžarskem. |
| --- | --- | --- |

63.

Madžarska je v svojih pripombah k začetku uradnega postopka preiskave opozorila na naslednja dejstva:

a.

Model podjetniških skladov kapitala, ki ga je predlagalo Združeno kraljestvo, je model, katerega uporabo bi bilo treba proučiti tudi na Madžarskem.

| b. | Leta 2003 je bil na Madžarskem opazen občuten premik k večjim naložbam. Medtem ko so naložbe pod 2,5 milijona EUR pomenile 14 odstotkov skupnih zasebnih naložb na Madžarskem, so naložbe nad 5 milijonov EUR pomenile preostalih 86 odstotkov zasebnih naložb. V razponu od 2,5 do 5 milijonov EUR dejansko sploh ni bilo naložb. |
| --- | --- |

b.

Leta 2003 je bil na Madžarskem opazen občuten premik k večjim naložbam. Medtem ko so naložbe pod 2,5 milijona EUR pomenile 14 odstotkov skupnih zasebnih naložb na Madžarskem, so naložbe nad 5 milijonov EUR pomenile preostalih 86 odstotkov zasebnih naložb. V razponu od 2,5 do 5 milijonov EUR dejansko sploh ni bilo naložb.

| c. | Neupravičeno stroga razlaga že tako omejevalnih mejnih vrednosti iz sporočila bi lahko preprečila ukrepanje države pri zagotavljanju pomoči za zapolnitev prej navedenega pomembnega primanjkljaja lastniškega kapitala in tako zavrla možno rast malih in srednje velikih podjetij. |
| --- | --- |

c.

Neupravičeno stroga razlaga že tako omejevalnih mejnih vrednosti iz sporočila bi lahko preprečila ukrepanje države pri zagotavljanju pomoči za zapolnitev prej navedenega pomembnega primanjkljaja lastniškega kapitala in tako zavrla možno rast malih in srednje velikih podjetij.

| d. | Komisija bi morala namesto določitve najvišjih mejnih vrednosti razviti nadzorni sistem, ki bi ji omogočil analiziranje razvoja trgov v odvisnosti od relativne stopnje razvoja držav članic in njihovih trgov kapitala. |
| --- | --- |

d.

Komisija bi morala namesto določitve najvišjih mejnih vrednosti razviti nadzorni sistem, ki bi ji omogočil analiziranje razvoja trgov v odvisnosti od relativne stopnje razvoja držav članic in njihovih trgov kapitala.

| 64. | Litva je v svojih pripombah k začetku uradnega postopka preiskave poudarila naslednje izkušnje:






  a. | Naložbe zasebnega lastniškega kapitala so osredotočene bolj k velikim skladom in naložbam v sorazmerno dobro utečena podjetja, medtem ko je raven naložb v manjša, mlada podjetja sorazmerno nizka. |
| --- | --- | --- |

64.

Litva je v svojih pripombah k začetku uradnega postopka preiskave poudarila naslednje izkušnje:

a.

Naložbe zasebnega lastniškega kapitala so osredotočene bolj k velikim skladom in naložbam v sorazmerno dobro utečena podjetja, medtem ko je raven naložb v manjša, mlada podjetja sorazmerno nizka.

| b. | Shema podjetniških skladov kapitala bi bil lahko pomemben sestavni del strategije odpravljanja ovir za uspešno podjetništvo in tako v skladu s cilji Skupnosti glede podjetništva in inovativnosti. |
| --- | --- |

b.

Shema podjetniških skladov kapitala bi bil lahko pomemben sestavni del strategije odpravljanja ovir za uspešno podjetništvo in tako v skladu s cilji Skupnosti glede podjetništva in inovativnosti.

| 65. | Združenje Britanske industrije v celoti podpira predlog Združenega kraljestva za ustanovitev podjetniških skladov kapitala. Združenje je ugotovilo, da obstaja tržna vrzel v razponu od 250 000 GBP (357 000 EUR) do 3 milijone GBP (4,3 milijona EUR), in zato meni, da podjetniški skladi kapitala zapolnjujejo jasno ugotovljeno tržno vrzel pri financiranju podjetij v rasti. |
| --- | --- |

65.

Združenje Britanske industrije v celoti podpira predlog Združenega kraljestva za ustanovitev podjetniških skladov kapitala. Združenje je ugotovilo, da obstaja tržna vrzel v razponu od 250 000 GBP (357 000 EUR) do 3 milijone GBP (4,3 milijona EUR), in zato meni, da podjetniški skladi kapitala zapolnjujejo jasno ugotovljeno tržno vrzel pri financiranju podjetij v rasti.

| 66. | Nederlandse Vereniging van Participatiemaatschappijen (NVP) navaja, da je očiten primanjkljaj lastniškega kapitala na spodnjem delu trga v razponu do 2,5 milijona EUR. Medtem ko se ta primanjkljaj lahko med državami članicami razlikuje, pa razlike niso velike. |
| --- | --- |

66.

Nederlandse Vereniging van Participatiemaatschappijen (NVP) navaja, da je očiten primanjkljaj lastniškega kapitala na spodnjem delu trga v razponu do 2,5 milijona EUR. Medtem ko se ta primanjkljaj lahko med državami članicami razlikuje, pa razlike niso velike.

| 67. | Združenje nizozemske industrije in delodajalcev VNO-NCW podpira ugotovitve Združenja britanske industrije in NVP, zlasti glede velikosti primanjkljaja lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

67.

Združenje nizozemske industrije in delodajalcev VNO-NCW podpira ugotovitve Združenja britanske industrije in NVP, zlasti glede velikosti primanjkljaja lastniškega kapitala.

| 68. | Po mnenju Združenja revizorjev iz Anglije in Walesa obstaja primanjkljaj lastniškega kapitala v razponu do 5 milijonov GBP (7 milijonov EUR), iz naslednjih razlogov:






  (a) | Večino profesionalnih ponudnikov zasebnega lastniškega kapitala izvajanje poslov, manjših od 3 milijonov GBP (4,3 milijona EUR), ne zanima. |
| --- | --- | --- |

68.

Po mnenju Združenja revizorjev iz Anglije in Walesa obstaja primanjkljaj lastniškega kapitala v razponu do 5 milijonov GBP (7 milijonov EUR), iz naslednjih razlogov:

(a)

Večino profesionalnih ponudnikov zasebnega lastniškega kapitala izvajanje poslov, manjših od 3 milijonov GBP (4,3 milijona EUR), ne zanima.

| (b) | Izkušnje kažejo, da v Združenem kraljestvu malo ponudnikov tveganega kapitala dejavno vlaga v podjetja v zneskih do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR). Zato je število malih podjetij, ki prejmejo iz teh virov naložbe v znesku do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), zelo omejeno v vseh dvanajstmesečnih obdobjih. Druge morda zanima ta razpon velikosti, vendar bolj kot sestavni del veliko večjega kroga nad 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), ali kot sodelovanje pri financiranju managerskega odkupa podjetja ali pri spremembi lastništva podjetja, kot pa njegov organski razvoj. |
| --- | --- |

(b)

Izkušnje kažejo, da v Združenem kraljestvu malo ponudnikov tveganega kapitala dejavno vlaga v podjetja v zneskih do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR). Zato je število malih podjetij, ki prejmejo iz teh virov naložbe v znesku do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), zelo omejeno v vseh dvanajstmesečnih obdobjih. Druge morda zanima ta razpon velikosti, vendar bolj kot sestavni del veliko večjega kroga nad 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), ali kot sodelovanje pri financiranju managerskega odkupa podjetja ali pri spremembi lastništva podjetja, kot pa njegov organski razvoj.

| (c) | Profesionalna skupnost tveganega kapitala v Združenem kraljestvu je vzpostavila dejavni način in industrijo zasebnega lastniškega kapitala velikega obsega, ki jo zanima predvsem pridobitev velikih deležev v zelo donosnih in velikih podjetjih ali nadzor nad njimi. Zdi se, da se je v zadnjih petih ali šestih letih število ponudnikov tveganega kapitala s sredstvi, namenjenimi naložbam v zmerno število manjših podjetij v razponu do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), zmanjšalo. |
| --- | --- |

(c)

Profesionalna skupnost tveganega kapitala v Združenem kraljestvu je vzpostavila dejavni način in industrijo zasebnega lastniškega kapitala velikega obsega, ki jo zanima predvsem pridobitev velikih deležev v zelo donosnih in velikih podjetjih ali nadzor nad njimi. Zdi se, da se je v zadnjih petih ali šestih letih število ponudnikov tveganega kapitala s sredstvi, namenjenimi naložbam v zmerno število manjših podjetij v razponu do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), zmanjšalo.

Združenje meni, da bo predlagana shema podjetniškim skladom kapitala zagotovila dragocen vir finančnih sredstev za podjetja, ki skušajo pridobiti sorazmerno skromen znesek lastniškega kapitala, in spodbudila druge investitorje k sodelovanju pri majhnih investicijskih zneskih, kjer bodo lahko spremljali sklad, namenjen temu sektorju, v nasprotju z občasnim oportunističnim vlaganjem.

| 69. | Angleške agencije za regionalni razvoj navajajo, da je zadnja raziskava, ki jo je opravilo podjetje Advantage West Midlands RDA, pokazala, da so ovire pri dostopu do finančnih sredstev za rast največje za tista podjetja, ki skušajo pridobiti zneske od 250 000 GBP (357 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), kar dokazujejo naslednja dejstva:






  (a) | Raziskava je pokazala, da se je primanjkljaj lastniškega kapitala od leta 1999/2000 povečal, ker se je formalni tvegani kapital preusmeril k večjim poslom v znesku od 2 do 3 milijone GBP (2,9 do 4,2 milijona EUR). |
| --- | --- | --- |

69.

Angleške agencije za regionalni razvoj navajajo, da je zadnja raziskava, ki jo je opravilo podjetje Advantage West Midlands RDA, pokazala, da so ovire pri dostopu do finančnih sredstev za rast največje za tista podjetja, ki skušajo pridobiti zneske od 250 000 GBP (357 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), kar dokazujejo naslednja dejstva:

(a)

Raziskava je pokazala, da se je primanjkljaj lastniškega kapitala od leta 1999/2000 povečal, ker se je formalni tvegani kapital preusmeril k večjim poslom v znesku od 2 do 3 milijone GBP (2,9 do 4,2 milijona EUR).

| (b) | Na spodnjem delu trga tveganega kapitala ima Združeno kraljestvo številne obstoječe intervencije, ki uspešno zagotavljajo manjše zneske kapitala za rast malnim in srednje velikim podjetjem. Vendar najnovejša poročila kažejo, da je znatno število podjetij, ki skušajo pridobiti zneske, ki precej presegajo omejitev 250 000 GBP (357 000 EUR). |
| --- | --- |

(b)

Na spodnjem delu trga tveganega kapitala ima Združeno kraljestvo številne obstoječe intervencije, ki uspešno zagotavljajo manjše zneske kapitala za rast malnim in srednje velikim podjetjem. Vendar najnovejša poročila kažejo, da je znatno število podjetij, ki skušajo pridobiti zneske, ki precej presegajo omejitev 250 000 GBP (357 000 EUR).

| 70. | Agencija za razvoj severozahodne regije je predložila naslednje pripombe:






  (a) | Potrebe po financiranju podjetij, ki so skušala pridobiti nadaljnje financiranje med 750 000 in 2,9 milijona EUR, so bile manjše od zanimanja osrednjega tveganega kapitala. |
| --- | --- | --- |

70.

Agencija za razvoj severozahodne regije je predložila naslednje pripombe:

(a)

Potrebe po financiranju podjetij, ki so skušala pridobiti nadaljnje financiranje med 750 000 in 2,9 milijona EUR, so bile manjše od zanimanja osrednjega tveganega kapitala.

| (b) | Industrija tveganega kapitala v Združenem kraljestvu premika svoje najmanjše mejne vrednosti na naložbo proti 5 milijonom GBP (7 milijonom EUR). |
| --- | --- |

(b)

Industrija tveganega kapitala v Združenem kraljestvu premika svoje najmanjše mejne vrednosti na naložbo proti 5 milijonom GBP (7 milijonom EUR).

| (c) | Dejanski primanjkljaj lastniškega kapitala v Združenem kraljestvu je verjetno v razponu od 3 milijone GBP (5,2 milijona EUR) do 5 milijonov GBP(7 milijonov EUR). |
| --- | --- |

(c)

Dejanski primanjkljaj lastniškega kapitala v Združenem kraljestvu je verjetno v razponu od 3 milijone GBP (5,2 milijona EUR) do 5 milijonov GBP(7 milijonov EUR).

| (d) | Če Komisija prizna tržno nepopolnost pod 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), bo to v Združenem kraljestvu zelo in bistveno spremenilo spodbude za podjetja z velikim potencialom rasti. |
| --- | --- |

(d)

Če Komisija prizna tržno nepopolnost pod 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), bo to v Združenem kraljestvu zelo in bistveno spremenilo spodbude za podjetja z velikim potencialom rasti.

| 71. | Univerza v Warwicku je po zaključenih razpravah v živo s strokovnjaki za prenos tehnologije iz več kot 50 univerz iz Združenega kraljestva predložila pripombe glede trga tveganega kapitala za začetno fazo in zlasti glede vprašanj, ki se nanašajo na oddeljena podjetja iz univerzitetnega sektorja, ter opozorila na naslednje vidike:






  (a) | Medtem ko se zdi, da je za oddeljena podjetja univerz sorazmerno preprosto pridobiti majhne vsote subvencij in lastniškega kapitala v znesku do 500 000 GBP (700 000 EUR), se pri zneskih nad 500 000 GBP (700 000 EUR) viri razredčijo. Glavni in pogosto edini vir tveganega lastniškega kapitala na tej stopnji je posebni tvegani kapital za tehnologijo. |
| --- | --- | --- |

71.

Univerza v Warwicku je po zaključenih razpravah v živo s strokovnjaki za prenos tehnologije iz več kot 50 univerz iz Združenega kraljestva predložila pripombe glede trga tveganega kapitala za začetno fazo in zlasti glede vprašanj, ki se nanašajo na oddeljena podjetja iz univerzitetnega sektorja, ter opozorila na naslednje vidike:

(a)

Medtem ko se zdi, da je za oddeljena podjetja univerz sorazmerno preprosto pridobiti majhne vsote subvencij in lastniškega kapitala v znesku do 500 000 GBP (700 000 EUR), se pri zneskih nad 500 000 GBP (700 000 EUR) viri razredčijo. Glavni in pogosto edini vir tveganega lastniškega kapitala na tej stopnji je posebni tvegani kapital za tehnologijo.

| (b) | Sorazmerno malo je podjetij tveganega kapitala, specializiranih za to področje, vsa pa imajo omejene vire. Pomanjkanje lastniškega kapitala na tej ravni je omejevalo in zaviralo rast posameznih oddeljenih podjetij. |
| --- | --- |

(b)

Sorazmerno malo je podjetij tveganega kapitala, specializiranih za to področje, vsa pa imajo omejene vire. Pomanjkanje lastniškega kapitala na tej ravni je omejevalo in zaviralo rast posameznih oddeljenih podjetij.

| (c) | Iz referenčne skupine je manj kot eno oddeljeno podjetje od 15 pridobilo lastniški kapital v razponu od 500 000 GBP (700 000 EUR) do 1 milijona GBP (1,4 milijona EUR). |
| --- | --- |

(c)

Iz referenčne skupine je manj kot eno oddeljeno podjetje od 15 pridobilo lastniški kapital v razponu od 500 000 GBP (700 000 EUR) do 1 milijona GBP (1,4 milijona EUR).

| (d) | Težave, s katerimi se srečujejo oddeljena podjetja univerz, ki skušajo pridobiti lastniški kapital v razponu od 1 milijona GBP (1,4 milijona EUR) do 2 milijonov GBP (2,9 milijona EUR), so si v glavnem podobne. Ker so na isti stopnji razvoja, se podjetja, ki iščejo manj kot 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), srečujejo z enakimi izzivi zaradi pomanjkanja sredstev. |
| --- | --- |

(d)

Težave, s katerimi se srečujejo oddeljena podjetja univerz, ki skušajo pridobiti lastniški kapital v razponu od 1 milijona GBP (1,4 milijona EUR) do 2 milijonov GBP (2,9 milijona EUR), so si v glavnem podobne. Ker so na isti stopnji razvoja, se podjetja, ki iščejo manj kot 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), srečujejo z enakimi izzivi zaradi pomanjkanja sredstev.

| (e) | Od navedenih univerz nobena ni imela investicijskega kapitala za oddeljena podjetja v razponu od 1 milijona GBP (1,4 milijona EUR) do 2 milijonov GBP (2,9 milijona EUR). Za oddeljena podjetja univerz je na voljo več virov lastniškega kapitala, če skušajo pridobiti več kot 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR). |
| --- | --- |

(e)

Od navedenih univerz nobena ni imela investicijskega kapitala za oddeljena podjetja v razponu od 1 milijona GBP (1,4 milijona EUR) do 2 milijonov GBP (2,9 milijona EUR). Za oddeljena podjetja univerz je na voljo več virov lastniškega kapitala, če skušajo pridobiti več kot 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR).

| 72. | Po mnenju Northern Enterprise Limited (Nelfunding) je v Združenem kraljestvu tržna nepopolnost na področju naložb tveganega kapitala pod 2 milijonoma GBP (2,9 milijona EUR), kar neugodno vpliva na razvoj malih in srednje velikih podjetij. |
| --- | --- |

72.

Po mnenju Northern Enterprise Limited (Nelfunding) je v Združenem kraljestvu tržna nepopolnost na področju naložb tveganega kapitala pod 2 milijonoma GBP (2,9 milijona EUR), kar neugodno vpliva na razvoj malih in srednje velikih podjetij.

| 73. | Podjetje Stonesfield Capital Limited dejavno investira v primanjkljaj lastniškega kapitala v razponu od 500 000 GBP (700 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), kamor so usmerjeni podjetniški skladi kapitala, in je predložilo naslednje pripombe:






  (a) | Ponudba kapitala, ki je na voljo v vsem Združenem kraljestvu za naložbe v razponu velikosti od 500 000 GBP (700 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), je izredno omejena. Obstaja velik primanjkljaj lastniškega kapitala za mala podjetja, ki skušajo pridobiti te vsote denarja, primanjkljaj pa se prej veča kot manjša. |
| --- | --- | --- |

73.

Podjetje Stonesfield Capital Limited dejavno investira v primanjkljaj lastniškega kapitala v razponu od 500 000 GBP (700 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), kamor so usmerjeni podjetniški skladi kapitala, in je predložilo naslednje pripombe:

(a)

Ponudba kapitala, ki je na voljo v vsem Združenem kraljestvu za naložbe v razponu velikosti od 500 000 GBP (700 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), je izredno omejena. Obstaja velik primanjkljaj lastniškega kapitala za mala podjetja, ki skušajo pridobiti te vsote denarja, primanjkljaj pa se prej veča kot manjša.

| (b) | Po najnovejšem „Poročilu o investicijski dejavnosti za leto 2003“, ki ga je objavilo Britansko združenje tveganega kapitala, se je znesek naložb v podjetja v zgodnji fazi delovanja med letoma 2001 in 2003 zmanjšal za 32 odstotkov. |
| --- | --- |

(b)

Po najnovejšem „Poročilu o investicijski dejavnosti za leto 2003“, ki ga je objavilo Britansko združenje tveganega kapitala, se je znesek naložb v podjetja v zgodnji fazi delovanja med letoma 2001 in 2003 zmanjšal za 32 odstotkov.

| (c) | V istem obdobju se je občutno zmanjšala tudi donosnost sredstev, vloženih v podjetja v zgodnji fazi razvoja. Skupni dolgoročni letni donos sredstev, investiranih v podjetja v začetni fazi razvoja, je za vlagatelje leta 2001 znašal 14,1 odstotka in se je leta 2003 zmanjšal na 4,7 odstotka. |
| --- | --- |

(c)

V istem obdobju se je občutno zmanjšala tudi donosnost sredstev, vloženih v podjetja v zgodnji fazi razvoja. Skupni dolgoročni letni donos sredstev, investiranih v podjetja v začetni fazi razvoja, je za vlagatelje leta 2001 znašal 14,1 odstotka in se je leta 2003 zmanjšal na 4,7 odstotka.

| (d) | Zmanjšanje naložb in donosnosti v tem obdobju je povzročilo, da so se mnogi vlagatelji tveganega kapitala v podjetja v zgodnji fazi razvoja umaknili s trga. |
| --- | --- |

(d)

Zmanjšanje naložb in donosnosti v tem obdobju je povzročilo, da so se mnogi vlagatelji tveganega kapitala v podjetja v zgodnji fazi razvoja umaknili s trga.

| (e) | To tržno dinamiko je izražala tudi povprečna velikost naložbe v podjetja v zgodnji fazi razvoja. Leta 2001 je povprečna velikost naložb znašala približno l milijon GBP (1,4 milijona EUR). Do leta 2003 se je povečala na1,6 milijona GBP (2,3 milijona EUR). |
| --- | --- |

(e)

To tržno dinamiko je izražala tudi povprečna velikost naložbe v podjetja v zgodnji fazi razvoja. Leta 2001 je povprečna velikost naložb znašala približno l milijon GBP (1,4 milijona EUR). Do leta 2003 se je povečala na1,6 milijona GBP (2,3 milijona EUR).

| (f) | To kaže, da vlagatelji v tvegani trg ponavadi vlagajo večje vsote denarja, ker skušajo zmanjšati tveganje, s čimer prispevajo k povečanju primanjkljaja lastniškega kapitala pri poslih pod dvema milijonoma GBP (2,9 milijona EUR). |
| --- | --- |

(f)

To kaže, da vlagatelji v tvegani trg ponavadi vlagajo večje vsote denarja, ker skušajo zmanjšati tveganje, s čimer prispevajo k povečanju primanjkljaja lastniškega kapitala pri poslih pod dvema milijonoma GBP (2,9 milijona EUR).

| (g) | Podjetja, ki skušajo pridobiti sredstva v razponu od 1 milijona GBP (1,4 milijona EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), se morajo najbolj potruditi, da pridobijo potrebna sredstva. To pa zato, ker znesek 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR) pade „pod radarski zaslon“ večine tveganih kapitalistov. |
| --- | --- |

(g)

Podjetja, ki skušajo pridobiti sredstva v razponu od 1 milijona GBP (1,4 milijona EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), se morajo najbolj potruditi, da pridobijo potrebna sredstva. To pa zato, ker znesek 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR) pade „pod radarski zaslon“ večine tveganih kapitalistov.

| (h) | Znesek sredstev, pridobljenih za naložbe tveganega kapitala v podjetja v zgodnji fazi razvoja, se je od leta 2001 do leta 2003 zmanjšal za 73 odstotkov. Leta 2001 je bilo pridobljenih 1,4 milijarde GBP (2 milijardi EUR) za naložbe tveganega kapitala v podjetja v zgodnji fazi razvoja v primerjavi s 369 milijoni GBP (517 milijoni EUR) leta 2003. Samo 1 odstotek od 369 milijonov GBP (517 milijonov EUR), pridobljenih leta 2003, je bil usmerjen v naložbe, manjše od 10 milijonov GBP (14 milijonov EUR). |
| --- | --- |

(h)

Znesek sredstev, pridobljenih za naložbe tveganega kapitala v podjetja v zgodnji fazi razvoja, se je od leta 2001 do leta 2003 zmanjšal za 73 odstotkov. Leta 2001 je bilo pridobljenih 1,4 milijarde GBP (2 milijardi EUR) za naložbe tveganega kapitala v podjetja v zgodnji fazi razvoja v primerjavi s 369 milijoni GBP (517 milijoni EUR) leta 2003. Samo 1 odstotek od 369 milijonov GBP (517 milijonov EUR), pridobljenih leta 2003, je bil usmerjen v naložbe, manjše od 10 milijonov GBP (14 milijonov EUR).

| (i) | Mala in srednje velika podjetja ne morejo upravičiti zahtev po kapitalu, večjih od 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), ker njihova velikost in stopnja razvoja pomenita, da niso dovolj zrela in bi bila razvodenitev za podjetnika prevelika. To povzroča veliko luknjo v financiranju, ki jo je treba zapolniti, če naj bi ta mala in srednje velika podjetja zrasla v uspešna večja podjetja. Zagotovitev financiranja v razponu od 500 000 GBP (700 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR) je bistvena za preživetje in uspešnost mnogih malih podjetij. |
| --- | --- |

(i)

Mala in srednje velika podjetja ne morejo upravičiti zahtev po kapitalu, večjih od 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), ker njihova velikost in stopnja razvoja pomenita, da niso dovolj zrela in bi bila razvodenitev za podjetnika prevelika. To povzroča veliko luknjo v financiranju, ki jo je treba zapolniti, če naj bi ta mala in srednje velika podjetja zrasla v uspešna večja podjetja. Zagotovitev financiranja v razponu od 500 000 GBP (700 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR) je bistvena za preživetje in uspešnost mnogih malih podjetij.

| 74. | YFM Group je predložil naslednje pripombe:






  (a) | Najnovejši statistični podatki Britanskega združenja tveganega kapitala kažejo, da so leta 2003 njegovi člani vložili 724 milijonov GBP (1 milijardo EUR) v zneskih, manjših od 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), v 1 015 podjetij s sedežem v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- | --- |

74.

YFM Group je predložil naslednje pripombe:

(a)

Najnovejši statistični podatki Britanskega združenja tveganega kapitala kažejo, da so leta 2003 njegovi člani vložili 724 milijonov GBP (1 milijardo EUR) v zneskih, manjših od 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), v 1 015 podjetij s sedežem v Združenem kraljestvu.

| (b) | Če odmislimo naložbe, manjše od 500 000 GBP (700 000 EUR), se slika bistveno spremeni. Leta 2000 je bilo investiranih 482 milijonov GBP (675 milijonov EUR) v zneskih od 500 000 GBP (700 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), ki jih je koristilo 348 podjetij. Do leta 2003 se je znesek naložb zmanjšal na 286 milijonov GBP (400 milijonov EUR), kar pomeni 41-odstotno zmanjšanje v primerjavi z letom 2000, izkoristilo pa ga je 277 podjetij. |
| --- | --- |

(b)

Če odmislimo naložbe, manjše od 500 000 GBP (700 000 EUR), se slika bistveno spremeni. Leta 2000 je bilo investiranih 482 milijonov GBP (675 milijonov EUR) v zneskih od 500 000 GBP (700 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), ki jih je koristilo 348 podjetij. Do leta 2003 se je znesek naložb zmanjšal na 286 milijonov GBP (400 milijonov EUR), kar pomeni 41-odstotno zmanjšanje v primerjavi z letom 2000, izkoristilo pa ga je 277 podjetij.

| (c) | Te številke vključujejo managerske odkupe (MBO – management buy out in MBI – management buy-in), širitve v poznejši fazi, sekundarne nakupe in naložbe, s katerimi se je refinanciral bančni dolg. Če bi te transakcije odmislili in se osredotočili na naložbe ob ustanovitvi podjetij in v začetni fazi njihovega razvoja, bi se znesek vloženega denarja in število podjetij, ki so ga izkoristila, še bolj zmanjšala. |
| --- | --- |

(c)

Te številke vključujejo managerske odkupe (MBO – management buy out in MBI – management buy-in), širitve v poznejši fazi, sekundarne nakupe in naložbe, s katerimi se je refinanciral bančni dolg. Če bi te transakcije odmislili in se osredotočili na naložbe ob ustanovitvi podjetij in v začetni fazi njihovega razvoja, bi se znesek vloženega denarja in število podjetij, ki so ga izkoristila, še bolj zmanjšala.

| (d) | Financiranje poslov ob ustanovitvi podjetij in v njihovi zgodnji fazi razvoja se je ne glede na velikost opravljenih naložb leta 2003 zmanjšalo s skupno 703 milijonov GBP (984 milijonov EUR), kolikor je znašalo leta 2000, na 263 milijonov GBP (368 milijonov EUR) 2003, kar pomeni 63-odstotno zmanjšanje. |
| --- | --- |

(d)

Financiranje poslov ob ustanovitvi podjetij in v njihovi zgodnji fazi razvoja se je ne glede na velikost opravljenih naložb leta 2003 zmanjšalo s skupno 703 milijonov GBP (984 milijonov EUR), kolikor je znašalo leta 2000, na 263 milijonov GBP (368 milijonov EUR) 2003, kar pomeni 63-odstotno zmanjšanje.

| (e) | Na podlagi spodbud, ki jih pomenijo prizadevanja Evropske komisije in vlade Združenega kraljestva, se večata število in vrednost transakcij na trgu naložb, manjših od 500 000 GBP (700 000 EUR). |
| --- | --- |

(e)

Na podlagi spodbud, ki jih pomenijo prizadevanja Evropske komisije in vlade Združenega kraljestva, se večata število in vrednost transakcij na trgu naložb, manjših od 500 000 GBP (700 000 EUR).

| (f) | Vendar pri naslednjem povečanju preusmeritev finančnih hiš v Združenem kraljestvu k vse večjim transakcijam povzroča primanjkljaj v financiranju. Omejitve na strani ponudbe postajajo pomembno vprašanje. Podjetja, ki so prejela naložbe v zneskih pod 500 000 GBP (700 000 EUR) in bodo verjetno potrebovala znatne zneske dodatnih finančnih sredstev, ne morejo pridobiti potrebnega denarja zaradi primanjkljaja v financiranju v razponu velikosti naložb od 500 000 GBP (700 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR). |
| --- | --- |

(f)

Vendar pri naslednjem povečanju preusmeritev finančnih hiš v Združenem kraljestvu k vse večjim transakcijam povzroča primanjkljaj v financiranju. Omejitve na strani ponudbe postajajo pomembno vprašanje. Podjetja, ki so prejela naložbe v zneskih pod 500 000 GBP (700 000 EUR) in bodo verjetno potrebovala znatne zneske dodatnih finančnih sredstev, ne morejo pridobiti potrebnega denarja zaradi primanjkljaja v financiranju v razponu velikosti naložb od 500 000 GBP (700 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR).

| 75. | Close Venture Management Limited je opozoril na naslednja dejstva:






  (a) | Trdni dokazi kažejo, da primanjkljaj lastniškega kapitala, ki se je sčasoma pojavil, zdaj zajema naložbe v razponu od 500 000 GBP (700 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR). Sčasoma in z vse večjimi zneski skladov v upravljanju so vlagatelji tveganega kapitala pozabili na segment naložb, manjših od 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR). |
| --- | --- | --- |

75.

Close Venture Management Limited je opozoril na naslednja dejstva:

(a)

Trdni dokazi kažejo, da primanjkljaj lastniškega kapitala, ki se je sčasoma pojavil, zdaj zajema naložbe v razponu od 500 000 GBP (700 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR). Sčasoma in z vse večjimi zneski skladov v upravljanju so vlagatelji tveganega kapitala pozabili na segment naložb, manjših od 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR).

| (b) | To je značilnost splošnega in neizogibnega trenda. Ker so upravljavci naložb pri svojem delu uspešni, pridobijo več sredstev, ki jim omogočajo izvajanje večjih naložb. Ker je z industrijo tveganega/zasebnega kapitala neločljivo povezana ekonomija velikega obsega, upravljavci naložb ponavadi pozabijo na manjše posle, kakor hitro to lahko storijo. |
| --- | --- |

(b)

To je značilnost splošnega in neizogibnega trenda. Ker so upravljavci naložb pri svojem delu uspešni, pridobijo več sredstev, ki jim omogočajo izvajanje večjih naložb. Ker je z industrijo tveganega/zasebnega kapitala neločljivo povezana ekonomija velikega obsega, upravljavci naložb ponavadi pozabijo na manjše posle, kakor hitro to lahko storijo.

| (c) | To pomeni, da je v Združenem kraljestvu izredno malo profesionalnih ali institucionalnih vlagateljev v segmentu pod 2 milijonoma GBP (2,9 milijona EUR). Trenutno se ne more zadovoljiti povpraševanja za približno 60 % vseh naložb v razponu od 500 000 GBP (700 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), ker ni na voljo ponudnikov tveganega kapitala, ki bi bili pripravljeni vlagati. |
| --- | --- |

(c)

To pomeni, da je v Združenem kraljestvu izredno malo profesionalnih ali institucionalnih vlagateljev v segmentu pod 2 milijonoma GBP (2,9 milijona EUR). Trenutno se ne more zadovoljiti povpraševanja za približno 60 % vseh naložb v razponu od 500 000 GBP (700 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), ker ni na voljo ponudnikov tveganega kapitala, ki bi bili pripravljeni vlagati.

| 76. | V Enterprise Corporate Finance Limited so bili vse bolj nejevoljni, ko so skušali za svoje poslovne stranke pridobiti kapital v razponu od 500 000 GBP (700 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR):






  (a) | Glavni vzrok ni premajhna kakovost samih naložbenih priložnosti, temveč vse večja nenaklonjenost tveganega financiranja do manjših vlaganj v takšne posle. |
| --- | --- | --- |

76.

V Enterprise Corporate Finance Limited so bili vse bolj nejevoljni, ko so skušali za svoje poslovne stranke pridobiti kapital v razponu od 500 000 GBP (700 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR):

(a)

Glavni vzrok ni premajhna kakovost samih naložbenih priložnosti, temveč vse večja nenaklonjenost tveganega financiranja do manjših vlaganj v takšne posle.

| (b) | V zadnjih nekaj letih se je trg tako zelo poslabšal, da je za transakcije, ki zahtevajo manj kot 5 milijonov GBP (7 milijonov EUR), zelo malo možnosti, da bodo pridobile sredstva, ne glede na odlike podjetja, v katerega se investira. |
| --- | --- |

(b)

V zadnjih nekaj letih se je trg tako zelo poslabšal, da je za transakcije, ki zahtevajo manj kot 5 milijonov GBP (7 milijonov EUR), zelo malo možnosti, da bodo pridobile sredstva, ne glede na odlike podjetja, v katerega se investira.

| (c) | Težava je bistveno večja za tista podjetja, ki skušajo pridobiti sredstva v razponu od 250 000 GBP (357 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), predvsem zaradi previsokih stroškov in pomanjkljivega ustreznega komercialnega znanja. Največji delež tveganega financiranja je usmerjen k večjim in zrelejšim podjetjem, ki imajo premoženje in ustvarjajo dobiček. |
| --- | --- |

(c)

Težava je bistveno večja za tista podjetja, ki skušajo pridobiti sredstva v razponu od 250 000 GBP (357 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), predvsem zaradi previsokih stroškov in pomanjkljivega ustreznega komercialnega znanja. Največji delež tveganega financiranja je usmerjen k večjim in zrelejšim podjetjem, ki imajo premoženje in ustvarjajo dobiček.

| 77. | V svojih pripombah je 3i poudaril naslednje:






  (a) | V zadnjih dveh ali treh letih se je trg tveganega kapitala močno preoblikoval, saj se je zmanjšala donosnost naložb v podjetja v zgodnji fazi razvoja in v manjša podjetja v rasti. |
| --- | --- | --- |

77.

V svojih pripombah je 3i poudaril naslednje:

(a)

V zadnjih dveh ali treh letih se je trg tveganega kapitala močno preoblikoval, saj se je zmanjšala donosnost naložb v podjetja v zgodnji fazi razvoja in v manjša podjetja v rasti.

| (b) | To je skupaj s trendom po večjih naložbah in preudarnejših strategijah vlaganja, značilnim za branžo, povzročilo manjšo ponudbo naložb, usmerjenih v manjši del trga. |
| --- | --- |

(b)

To je skupaj s trendom po večjih naložbah in preudarnejših strategijah vlaganja, značilnim za branžo, povzročilo manjšo ponudbo naložb, usmerjenih v manjši del trga.

Po trenutnih ocenah 3i se je primanjkljaj lastniškega kapitala povečal z razpona od 500 000 GBP (700 000 EUR) do 1 milijona GBP (1,4 milijona EUR) na 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR).

3i je bistveno zmanjšal svoje naložbe v ta tržni segment. Medtem ko je leta 2001 namenil približno 1,1 milijarde EUR za naložbe tveganega kapitala v zgodnji fazi razvoja po vsej Evropi, so se leta 2004 naložbe v podobna podjetja bistveno zmanjšale, saj je 3i v ta tržni segment vložil približno 150 milijonov EUR.

| 78. | Cavendish Asset Management Limited podpira ugotovitve Združenja revizorjev iz Anglije in Walesa iz točke 68 zgoraj. |
| --- | --- |

78.

Cavendish Asset Management Limited podpira ugotovitve Združenja revizorjev iz Anglije in Walesa iz točke 68 zgoraj.

V.   PRIPOMBE ZDRUŽENEGA KRALJESTVA

| 79. | Pripombe Združenega kraljestva k sklepu Komisije, da začne uradni postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES, in k ugotovitvam tretjih strani bomo povzeli v točkah od (80) do (96). |
| --- | --- |

79.

Pripombe Združenega kraljestva k sklepu Komisije, da začne uradni postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES, in k ugotovitvam tretjih strani bomo povzeli v točkah od (80) do (96).

| 80. | Čeprav se je od sredine devetdesetih let prejšnjega stoletja dostop do dolžniških finančnih sredstev izboljšal za večino podjetij v Združenem kraljestvu, ima pomembna manjšina malih in srednje velikih podjetij z velikim potencialom rasti še vedno težave pri pritegnitvi lastniškega financiranja. |
| --- | --- |

80.

Čeprav se je od sredine devetdesetih let prejšnjega stoletja dostop do dolžniških finančnih sredstev izboljšal za večino podjetij v Združenem kraljestvu, ima pomembna manjšina malih in srednje velikih podjetij z velikim potencialom rasti še vedno težave pri pritegnitvi lastniškega financiranja.

| 81. | Lastniško financiranje je ustrezno za podjetja v zgodnji fazi razvoja, ki še niso ustvarila zadostnega toka prihodkov, ki bi zagotavljali odplačevanje dolžniških obresti. Ustrezno je tudi za podjetja, ki razvijajo nove tehnologije, izdelke ali trge, ki ponujajo možnosti za doseganje velikih stopenj rasti, vendar pa pomenijo tudi veliko tveganje za neuspeh. |
| --- | --- |

81.

Lastniško financiranje je ustrezno za podjetja v zgodnji fazi razvoja, ki še niso ustvarila zadostnega toka prihodkov, ki bi zagotavljali odplačevanje dolžniških obresti. Ustrezno je tudi za podjetja, ki razvijajo nove tehnologije, izdelke ali trge, ki ponujajo možnosti za doseganje velikih stopenj rasti, vendar pa pomenijo tudi veliko tveganje za neuspeh.

| 82. | Javno posvetovanje o dostopu malih podjetij do kapitala za rast, zbrani podatki Britanskega združenja tveganega kapitala in akademske raziskave kažejo na primanjkljaj lastniškega kapitala v Združenem kraljestvu, ki vpliva na podjetja, ki skušajo pridobiti lastniško financiranje v znesku od 250 000 GBP (357 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR). |
| --- | --- |

82.

Javno posvetovanje o dostopu malih podjetij do kapitala za rast, zbrani podatki Britanskega združenja tveganega kapitala in akademske raziskave kažejo na primanjkljaj lastniškega kapitala v Združenem kraljestvu, ki vpliva na podjetja, ki skušajo pridobiti lastniško financiranje v znesku od 250 000 GBP (357 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR).

| 83. | Primanjkljaj lastniškega kapitala se je v zadnjih letih še povečal, zlasti po letu 1999, delno je vzrok temu uspeh industrije zasebnega lastniškega kapitala, ki se vse bolj usmerja k večjim naložbam. Povprečna velikost naložb se je zelo povečala, saj podjetja tveganega kapitala skušajo izkoristiti povečano ekonomijo obsega. |
| --- | --- |

83.

Primanjkljaj lastniškega kapitala se je v zadnjih letih še povečal, zlasti po letu 1999, delno je vzrok temu uspeh industrije zasebnega lastniškega kapitala, ki se vse bolj usmerja k večjim naložbam. Povprečna velikost naložb se je zelo povečala, saj podjetja tveganega kapitala skušajo izkoristiti povečano ekonomijo obsega.

| 84. | V zadnjih letih se je poudarjal primanjkljaj lastniškega kapitala za mala in srednje velika podjetja v zgodnji fazi razvoja zaradi občutnega premika v vrstah naložb, ki jih zagotavljajo tvegani kapitalisti. Dokazi kažejo, da so se naložbe tveganega kapitala počasi premikale proti naložbam v poznejši fazi in managerskim odkupom (MBO in MBI). |
| --- | --- |

84.

V zadnjih letih se je poudarjal primanjkljaj lastniškega kapitala za mala in srednje velika podjetja v zgodnji fazi razvoja zaradi občutnega premika v vrstah naložb, ki jih zagotavljajo tvegani kapitalisti. Dokazi kažejo, da so se naložbe tveganega kapitala počasi premikale proti naložbam v poznejši fazi in managerskim odkupom (MBO in MBI).

| 85. | Najnovejši razpoložljivi podatki Britanskega združenja tveganega kapitala za leto 2003 kažejo, da je stalni poudarek na naložbah v poznejši fazi, zlasti na velikih odkupih. Naložbe v zgodnji fazi razvoja so znašale leta 2003 samo 6,5 odstotka naložb tveganega kapitala v Združenem kraljestvu ali manj kot 0,02 odstotka BDP. V nasprotju s tem je bilo v letih 1998–2001 v zgodnjo fazo vloženo povprečno 0,05 odstotka BDP. |
| --- | --- |

85.

Najnovejši razpoložljivi podatki Britanskega združenja tveganega kapitala za leto 2003 kažejo, da je stalni poudarek na naložbah v poznejši fazi, zlasti na velikih odkupih. Naložbe v zgodnji fazi razvoja so znašale leta 2003 samo 6,5 odstotka naložb tveganega kapitala v Združenem kraljestvu ali manj kot 0,02 odstotka BDP. V nasprotju s tem je bilo v letih 1998–2001 v zgodnjo fazo vloženo povprečno 0,05 odstotka BDP.

| 86. | Predvidena uporaba na novo pridobljenih sredstev tveganega kapitala je vse bolj usmerjena k večjim naložbam v dobro utečena podjetja. Najnovejši podatki Britanskega združenja tveganega kapitala kažejo, da se bodo za naložbe v zgodnji fazi predvidoma dodelili samo 4 % pridobljenih sredstev, 3 % za naložbe za širitev podjetij in 1 % za MBO, manjše od 10 milijonov GBP. Po pričakovanjih naj bi se za naložbe v zgodnji fazi in v tehnologijo za širitev dodelili samo 3 % pridobljenih sredstev v primerjavi s 5 % leta 2002. |
| --- | --- |

86.

Predvidena uporaba na novo pridobljenih sredstev tveganega kapitala je vse bolj usmerjena k večjim naložbam v dobro utečena podjetja. Najnovejši podatki Britanskega združenja tveganega kapitala kažejo, da se bodo za naložbe v zgodnji fazi predvidoma dodelili samo 4 % pridobljenih sredstev, 3 % za naložbe za širitev podjetij in 1 % za MBO, manjše od 10 milijonov GBP. Po pričakovanjih naj bi se za naložbe v zgodnji fazi in v tehnologijo za širitev dodelili samo 3 % pridobljenih sredstev v primerjavi s 5 % leta 2002.

| 87. | Podatki tudi kažejo, da je od naložb, ki potekajo v razponu primanjkljaja lastniškega kapitala od 250 000 GBP (357 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), samo ena od štirih naložb začetna, neskupna naložba. V letih 2000–2002 je bilo od približno 1 000 naložb, manjših od 2 milijonov GBP (2,9 milijona EUR), več kot 70 % nadaljnjih naložb. |
| --- | --- |

87.

Podatki tudi kažejo, da je od naložb, ki potekajo v razponu primanjkljaja lastniškega kapitala od 250 000 GBP (357 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), samo ena od štirih naložb začetna, neskupna naložba. V letih 2000–2002 je bilo od približno 1 000 naložb, manjših od 2 milijonov GBP (2,9 milijona EUR), več kot 70 % nadaljnjih naložb.

| 88. | Ker se tvegani kapitalisti vse bolj usmerjajo k večjim naložbam, malo kaže na to, da bi se k spodnjemu delu trga usmerjale nove investicijske skupine tveganega kapitala. Pomen ugleda v sektorju tveganega kapitala ustvarja velike ovire pri vstopu potencialnih novih ekip za upravljanje skladov, ki se želijo pomeriti na trgu tveganega kapitala. Ta trend bo poslabšal razmere glede pomanjkanja sposobnosti in izkušenj v tržnem segmentu s primanjkljajem lastniškega kapitala, kar bo sčasoma vse težje nadomestiti s kakovostnimi upravljavci skladov, ki bodo pridobivali večje vsote sredstev in tako izvajali večje naložbe. Osnovni pogoj za dinamičen trg za podjetja v zgodnji fazi razvoja je strokovno znanje, potrebno za uspešno izvajanje naložb v manjšem obsegu in v zgodnji fazi razvoja podjetij, ki bo zagotavljalo dober pretok kakovostnih novih tekmecev. |
| --- | --- |

88.

Ker se tvegani kapitalisti vse bolj usmerjajo k večjim naložbam, malo kaže na to, da bi se k spodnjemu delu trga usmerjale nove investicijske skupine tveganega kapitala. Pomen ugleda v sektorju tveganega kapitala ustvarja velike ovire pri vstopu potencialnih novih ekip za upravljanje skladov, ki se želijo pomeriti na trgu tveganega kapitala. Ta trend bo poslabšal razmere glede pomanjkanja sposobnosti in izkušenj v tržnem segmentu s primanjkljajem lastniškega kapitala, kar bo sčasoma vse težje nadomestiti s kakovostnimi upravljavci skladov, ki bodo pridobivali večje vsote sredstev in tako izvajali večje naložbe. Osnovni pogoj za dinamičen trg za podjetja v zgodnji fazi razvoja je strokovno znanje, potrebno za uspešno izvajanje naložb v manjšem obsegu in v zgodnji fazi razvoja podjetij, ki bo zagotavljalo dober pretok kakovostnih novih tekmecev.

| 89. | Sklep Združenega kraljestva je bil, da se zdi, da so si vsi, ki so predložili pripombe, popolnoma enotni, da obstaja nepopolnost na trgu tveganega kapitala, ki malim in srednje velikim podjetjem z velikim potencialom rasti otežuje pridobitev finančnih sredstev. Vse pripombe tretjih strani so podprle stališče Združenega kraljestva, da se je trg spremenil in da je zdaj primanjkljaj lastniškega kapitala pod ravnjo iz sporočila. |
| --- | --- |

89.

Sklep Združenega kraljestva je bil, da se zdi, da so si vsi, ki so predložili pripombe, popolnoma enotni, da obstaja nepopolnost na trgu tveganega kapitala, ki malim in srednje velikim podjetjem z velikim potencialom rasti otežuje pridobitev finančnih sredstev. Vse pripombe tretjih strani so podprle stališče Združenega kraljestva, da se je trg spremenil in da je zdaj primanjkljaj lastniškega kapitala pod ravnjo iz sporočila.

| 90. | Združeno kraljestvo je skušalo dokazati, da prihaja do primanjkljaja financiranja pri naložbah v velikosti do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR). Veliko tistih, ki so predložili pripombe, meni, da je ta ocena prenizka in da primanjkljaj zdaj sega do višine 5 milijonov GBP (7 milijonov EUR). Po mnenju Združenega kraljestva dokazi kažejo bolj na to, da je ustrezen znesek 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR). |
| --- | --- |

90.

Združeno kraljestvo je skušalo dokazati, da prihaja do primanjkljaja financiranja pri naložbah v velikosti do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR). Veliko tistih, ki so predložili pripombe, meni, da je ta ocena prenizka in da primanjkljaj zdaj sega do višine 5 milijonov GBP (7 milijonov EUR). Po mnenju Združenega kraljestva dokazi kažejo bolj na to, da je ustrezen znesek 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR).

| 91. | Združeno kraljestvo opozarja, da so odgovori tistih podjetij, ki v Združenem kraljestvu poslujejo v okviru sektorja tveganega kapitala, v skladu z odgovori, ki jih je dobilo samo po podrobnem posvetovanju. Predlagatelji pripomb so na splošno potrdili obstoj primanjkljaja tveganega kapitala v višini naložb 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR) ali več. Ti predlagatelji pripomb imajo praktične izkušnje na tem trgu in so zadevo raziskali s poslovnega stališča. Njihove izkušnje podpirajo raziskavo Združenega kraljestva, ki pravi, da skladi, ki delujejo na tem področju, ne morejo pritegniti zasebnih vlagateljev zaradi svojega dojemanja tveganja in ekonomije manjših vlaganj. Združeno kraljestvo je zato zadovoljno, da shema podjetniških skladov kapitala ne bo izpodrinila obstoječe zasebne ponudbe na tem trgu. |
| --- | --- |

91.

Združeno kraljestvo opozarja, da so odgovori tistih podjetij, ki v Združenem kraljestvu poslujejo v okviru sektorja tveganega kapitala, v skladu z odgovori, ki jih je dobilo samo po podrobnem posvetovanju. Predlagatelji pripomb so na splošno potrdili obstoj primanjkljaja tveganega kapitala v višini naložb 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR) ali več. Ti predlagatelji pripomb imajo praktične izkušnje na tem trgu in so zadevo raziskali s poslovnega stališča. Njihove izkušnje podpirajo raziskavo Združenega kraljestva, ki pravi, da skladi, ki delujejo na tem področju, ne morejo pritegniti zasebnih vlagateljev zaradi svojega dojemanja tveganja in ekonomije manjših vlaganj. Združeno kraljestvo je zato zadovoljno, da shema podjetniških skladov kapitala ne bo izpodrinila obstoječe zasebne ponudbe na tem trgu.

| 92. | Združeno kraljestvo tudi pozdravlja raven podpore praktični zasnovi modela podjetniških skladov kapitala. Pozdravlja razumevanje predlagateljev pripomb, da predlagana struktura skladov pomeni, da ne bo prihajalo do izkrivljanja konkurence in da se bo spodbujalo sprejemanje tehtnih komercialnih investicijskih odločitev. Ključno jamstvo za to je, da predlagani podjetniški skladi kapitala ne varujejo zasebnih vlagateljev pred izgubo. To jih še bolj spodbuja k temu, da izberejo dobre upravljavce, ki bodo njihova sredstva vložili tako, da bo dosežen najboljši učinek. Če podjetniški sklad kapitala ne bo ustvaril pozitivnega donosa, bosta zasebni vlagatelj ali vlagateljica izgubila svoj denar. Po mnenju Združenega kraljestva je to močnejša komercialna spodbuda kot drugi model, pri katerem gre za manjši delež javnega vlaganja, vendar so javni skladi izpostavljeni večjemu tveganju kot zasebne naložbe, zasebni vlagatelji pa lahko dobijo svoj denar nazaj iz skladov za pokritje izgub. |
| --- | --- |

92.

Združeno kraljestvo tudi pozdravlja raven podpore praktični zasnovi modela podjetniških skladov kapitala. Pozdravlja razumevanje predlagateljev pripomb, da predlagana struktura skladov pomeni, da ne bo prihajalo do izkrivljanja konkurence in da se bo spodbujalo sprejemanje tehtnih komercialnih investicijskih odločitev. Ključno jamstvo za to je, da predlagani podjetniški skladi kapitala ne varujejo zasebnih vlagateljev pred izgubo. To jih še bolj spodbuja k temu, da izberejo dobre upravljavce, ki bodo njihova sredstva vložili tako, da bo dosežen najboljši učinek. Če podjetniški sklad kapitala ne bo ustvaril pozitivnega donosa, bosta zasebni vlagatelj ali vlagateljica izgubila svoj denar. Po mnenju Združenega kraljestva je to močnejša komercialna spodbuda kot drugi model, pri katerem gre za manjši delež javnega vlaganja, vendar so javni skladi izpostavljeni večjemu tveganju kot zasebne naložbe, zasebni vlagatelji pa lahko dobijo svoj denar nazaj iz skladov za pokritje izgub.

| 93. | Z vključitvijo ključnih vidikov strukture posameznih skladov v okviru postopka zbiranja konkurenčnih ponudb bo Združeno kraljestvo plačalo potrebni minimum za stroške upravljanja in podreditve sklada. V postopku zbiranja ponudb se bodo določile nekatere minimalne zahteve, kot so enakovreden položaj pri izgubi in prednostni donos za javne vlagatelje, vendar bo vključeval prožnost za kandidate, ki bodo lahko navedli nadomestne pogoje, če bodo ugodnejši za javne vlagatelje. Zato bodo zasebni vlagatelji lahko izpostavljeni večjemu tveganju izgube kot javni ali pa se bo zahtevalo manj od predvidenega finančnega vzvoda, če bo ponudnik lahko dokazal, da bo to vabljivo za vlagatelje v njegov sklad. |
| --- | --- |

93.

Z vključitvijo ključnih vidikov strukture posameznih skladov v okviru postopka zbiranja konkurenčnih ponudb bo Združeno kraljestvo plačalo potrebni minimum za stroške upravljanja in podreditve sklada. V postopku zbiranja ponudb se bodo določile nekatere minimalne zahteve, kot so enakovreden položaj pri izgubi in prednostni donos za javne vlagatelje, vendar bo vključeval prožnost za kandidate, ki bodo lahko navedli nadomestne pogoje, če bodo ugodnejši za javne vlagatelje. Zato bodo zasebni vlagatelji lahko izpostavljeni večjemu tveganju izgube kot javni ali pa se bo zahtevalo manj od predvidenega finančnega vzvoda, če bo ponudnik lahko dokazal, da bo to vabljivo za vlagatelje v njegov sklad.

| 94. | Kot še navaja Združeno kraljestvo, odzivi drugih držav članic poudarjajo željo, da se trenutno sporočilo posodobi. Trg tveganega kapitala v Evropski uniji se je po objavi sporočila leta 2001 občutno spremenil. Glede na to se Združeno kraljestvo strinja, da bo treba pri reviziji leta 2006 v sporočilo vnesti nekatere temeljne popravke. Revizija bo skoraj gotovo morala zajemati več kot samo pregled velikosti tranš in se bo morala posvetiti tudi drugim vprašanjem, kot so usklajenost tveganja v zasebnem sektorju kot nadomestilo za večje javno financiranje in večjo uporabo instrumentov, kot so skupinske izjeme. |
| --- | --- |

94.

Kot še navaja Združeno kraljestvo, odzivi drugih držav članic poudarjajo željo, da se trenutno sporočilo posodobi. Trg tveganega kapitala v Evropski uniji se je po objavi sporočila leta 2001 občutno spremenil. Glede na to se Združeno kraljestvo strinja, da bo treba pri reviziji leta 2006 v sporočilo vnesti nekatere temeljne popravke. Revizija bo skoraj gotovo morala zajemati več kot samo pregled velikosti tranš in se bo morala posvetiti tudi drugim vprašanjem, kot so usklajenost tveganja v zasebnem sektorju kot nadomestilo za večje javno financiranje in večjo uporabo instrumentov, kot so skupinske izjeme.

| 95. | Po mnenju Združenega kraljestva bo shema podjetniških skladov kapitala pomembno prispevala k odpravljanju pomembne ovire za inovacije in podjetništvo, ki je še ostala, in k izpolnjevanju ciljev iz Lizbone in podjetniškega akcijskega načrta. Shema podjetniških skladov kapitala bo tudi pripomogla k uresničevanju priporočil iz Kokovega poročila, ki poudarja, da trenutno financiranje malih in srednje velikih podjetij preveč temelji na posojilih in poziva k večji uporabi tveganega kapitala. |
| --- | --- |

95.

Po mnenju Združenega kraljestva bo shema podjetniških skladov kapitala pomembno prispevala k odpravljanju pomembne ovire za inovacije in podjetništvo, ki je še ostala, in k izpolnjevanju ciljev iz Lizbone in podjetniškega akcijskega načrta. Shema podjetniških skladov kapitala bo tudi pripomogla k uresničevanju priporočil iz Kokovega poročila, ki poudarja, da trenutno financiranje malih in srednje velikih podjetij preveč temelji na posojilih in poziva k večji uporabi tveganega kapitala.

| 96. | Združeno kraljestvo je sprejelo sklep, da podpora, ki so jo pokazali javni in zasebni sektor ter druge države članice in subjekti, ki delujejo na trgu tveganega kapitala, pozitivno izraža potrebo po nosilcu investicij, kot je podjetniški sklad kapitala. |
| --- | --- |

96.

Združeno kraljestvo je sprejelo sklep, da podpora, ki so jo pokazali javni in zasebni sektor ter druge države članice in subjekti, ki delujejo na trgu tveganega kapitala, pozitivno izraža potrebo po nosilcu investicij, kot je podjetniški sklad kapitala.

VI.   OCENA UKREPA

| 97. | Komisija je preučila shemo v smislu člena 87 Pogodbe ES in zlasti na podlagi Sporočila Komisije o državni pomoči in tveganem kapitalu (9). Rezultati te ocene so povzeti v nadaljevanju. |
| --- | --- |

97.

Komisija je preučila shemo v smislu člena 87 Pogodbe ES in zlasti na podlagi Sporočila Komisije o državni pomoči in tveganem kapitalu (9). Rezultati te ocene so povzeti v nadaljevanju.

VI.1.   Zakonitost

| 98. | S priglasitvijo sheme so organi Združenega kraljestva izpolnili svoje obveznosti iz člena 88(3) ES. |
| --- | --- |

98.

S priglasitvijo sheme so organi Združenega kraljestva izpolnili svoje obveznosti iz člena 88(3) ES.

VI.2.   Obstoj državne pomoči

| 99. | V skladu z določbami iz sporočila je treba pri presoji obstoja državne pomoči upoštevati možnost, da ukrep lahko dodeli pomoč vsaj na treh različnih ravneh:






  (a) | pomoč vlagateljem; |
| --- | --- | --- |

99.

V skladu z določbami iz sporočila je treba pri presoji obstoja državne pomoči upoštevati možnost, da ukrep lahko dodeli pomoč vsaj na treh različnih ravneh:

(a)

pomoč vlagateljem;

| (b) | pomoč kateremu koli skladu ali drugemu nosilcu, prek katerega se izvaja ukrep; |
| --- | --- |

(b)

pomoč kateremu koli skladu ali drugemu nosilcu, prek katerega se izvaja ukrep;

| (c) | pomoč podjetjem, v katera se vlaga. |
| --- | --- |

(c)

pomoč podjetjem, v katera se vlaga.

| 100. | Po mnenju Komisije gre na ravni vlagateljev za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Vključitev državnih virov dokazuje dejstvo, da bodo organi v Združenem kraljestvu podjetniškim skladom kapitala zagotovili javni finančni vzvod. Zasebni vlagatelji v podjetniške sklade kapitala, ki so lahko podjetja v smislu Pogodbe ES, so lahko upravičeni do višjih donosov kot javni in so tako lahko v ugodnejšem položaju. Čeprav nobena oseba ali organizacija ni izključena iz vlaganja v sklade, omejena velikost skladov ne bo jamčila, da bodo sprejete vse morebitne naložbe, zato gre po mnenju Komisije za selektiven ukrep. In končno, shema vpliva na trgovanje med državami članicami, saj so naložbe v kapital dejavnost, ki je predmet znatnega trgovanja med državami članicami. |
| --- | --- |

100.

Po mnenju Komisije gre na ravni vlagateljev za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Vključitev državnih virov dokazuje dejstvo, da bodo organi v Združenem kraljestvu podjetniškim skladom kapitala zagotovili javni finančni vzvod. Zasebni vlagatelji v podjetniške sklade kapitala, ki so lahko podjetja v smislu Pogodbe ES, so lahko upravičeni do višjih donosov kot javni in so tako lahko v ugodnejšem položaju. Čeprav nobena oseba ali organizacija ni izključena iz vlaganja v sklade, omejena velikost skladov ne bo jamčila, da bodo sprejete vse morebitne naložbe, zato gre po mnenju Komisije za selektiven ukrep. In končno, shema vpliva na trgovanje med državami članicami, saj so naložbe v kapital dejavnost, ki je predmet znatnega trgovanja med državami članicami.

| 101. | Na ravni skladov se Komisija nagiba k stališču, da je sklad bolj sredstvo za prenos pomoči do vlagateljev in/ali podjetij, v katera se vlaga, kot pa upravičenec do pomoči. V določenih primerih, predvsem pri ukrepih, ki vključujejo prenose v korist obstoječih skladov s številnimi in raznolikimi vlagatelji, ima sklad lahko značilnosti samostojnega podjetja. Po trenutni shemi se bodo podjetniški skladi kapitala na novo ustanovili in ne bodo smeli vlagati v druge dejavnosti, razen v predvidene v shemi. Po mnenju Komisije zato podjetniški skladi kapitala niso ločeni upravičenci do pomoči. To načelo je v skladu s sklepi Komisije o „Viridian Growth Fund“ (10), „Coalfields Enterprise Fund“ (11) in „Tveganem skladu Skupnosti za razvoj“ (12). |
| --- | --- |

101.

Na ravni skladov se Komisija nagiba k stališču, da je sklad bolj sredstvo za prenos pomoči do vlagateljev in/ali podjetij, v katera se vlaga, kot pa upravičenec do pomoči. V določenih primerih, predvsem pri ukrepih, ki vključujejo prenose v korist obstoječih skladov s številnimi in raznolikimi vlagatelji, ima sklad lahko značilnosti samostojnega podjetja. Po trenutni shemi se bodo podjetniški skladi kapitala na novo ustanovili in ne bodo smeli vlagati v druge dejavnosti, razen v predvidene v shemi. Po mnenju Komisije zato podjetniški skladi kapitala niso ločeni upravičenci do pomoči. To načelo je v skladu s sklepi Komisije o „Viridian Growth Fund“ (10), „Coalfields Enterprise Fund“ (11) in „Tveganem skladu Skupnosti za razvoj“ (12).

| 102. | Po mnenju Komisije gre na ravni podjetij, v katera se vlaga, za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Vključeni so državni viri, ker bodo naložbe sklada v upravičena mala in srednje velika podjetja vključevale javno financiranje. Ukrep izkrivlja konkurenco z dodelitvijo prednosti upravičenim malim in srednje velikim podjetjem, saj ta drugače ne bi mogla pridobiti financiranja s tveganim kapitalom po enakih pogojih in/ali v enakem obsegu. Ukrep je selektiven, saj je usmerjen k določenim malim in srednje velikim podjetjem v Združenem kraljestvu. Ukrep lahko vpliva na trgovanje med državami članicami, saj je možno, da ciljna mala in srednje velika podjetja opravljajo dejavnosti ali bodo opravljala dejavnosti, ki vključujejo trgovanje znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

102.

Po mnenju Komisije gre na ravni podjetij, v katera se vlaga, za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Vključeni so državni viri, ker bodo naložbe sklada v upravičena mala in srednje velika podjetja vključevale javno financiranje. Ukrep izkrivlja konkurenco z dodelitvijo prednosti upravičenim malim in srednje velikim podjetjem, saj ta drugače ne bi mogla pridobiti financiranja s tveganim kapitalom po enakih pogojih in/ali v enakem obsegu. Ukrep je selektiven, saj je usmerjen k določenim malim in srednje velikim podjetjem v Združenem kraljestvu. Ukrep lahko vpliva na trgovanje med državami članicami, saj je možno, da ciljna mala in srednje velika podjetja opravljajo dejavnosti ali bodo opravljala dejavnosti, ki vključujejo trgovanje znotraj Skupnosti.

| 103. | Zato je Komisija sprejela sklep, da gre na ravni vlagateljev in na ravni upravičenih malih in srednje velikih podjetij za državno pomoč v smislu člena 87(1) ES. |
| --- | --- |

103.

Zato je Komisija sprejela sklep, da gre na ravni vlagateljev in na ravni upravičenih malih in srednje velikih podjetij za državno pomoč v smislu člena 87(1) ES.

VI.3.   Dokazilo o tržni nepopolnosti

| 104. | V skladu z določbami iz sporočila bo Komisija lahko pripravljena potrditi obstoj tržne nepopolnosti brez predložitve dokazila v primerih, v katerih bodo posamezne tranše finančnih sredstev za podjetje iz ukrepov tveganega kapitala, ki se v celoti ali delno financirajo z državno pomočjo, vsebovale največ 500 000 EUR na območjih, ki ne prejemajo pomoči, 750 000 EUR na območjih iz člena 87(3)(c) ali 1 milijon EUR na območjih iz člena 87(3)(a). |
| --- | --- |

104.

V skladu z določbami iz sporočila bo Komisija lahko pripravljena potrditi obstoj tržne nepopolnosti brez predložitve dokazila v primerih, v katerih bodo posamezne tranše finančnih sredstev za podjetje iz ukrepov tveganega kapitala, ki se v celoti ali delno financirajo z državno pomočjo, vsebovale največ 500 000 EUR na območjih, ki ne prejemajo pomoči, 750 000 EUR na območjih iz člena 87(3)(c) ali 1 milijon EUR na območjih iz člena 87(3)(a).

| 105. | Ukrep, ki ga predlaga Združeno kraljestvo, predvideva naložbe tveganega kapitala za mala in srednje velika podjetja v Združenem kraljestvu v razponu od 250 000 GBP (357 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR) na investicijsko tranšo. |
| --- | --- |

105.

Ukrep, ki ga predlaga Združeno kraljestvo, predvideva naložbe tveganega kapitala za mala in srednje velika podjetja v Združenem kraljestvu v razponu od 250 000 GBP (357 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR) na investicijsko tranšo.

| 106. | V skladu s „Karto regionalnih pomoči 2000–2006“ za Združeno kraljestvo sestavljajo Združeno kraljestvo regije, ki so trenutno razvrščene kot območja, ki prejemajo pomoč v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES, kot območja, ki prejemajo pomoč v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe in kot območja, ki ne prejemajo pomoči (13). |
| --- | --- |

106.

V skladu s „Karto regionalnih pomoči 2000–2006“ za Združeno kraljestvo sestavljajo Združeno kraljestvo regije, ki so trenutno razvrščene kot območja, ki prejemajo pomoč v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES, kot območja, ki prejemajo pomoč v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe in kot območja, ki ne prejemajo pomoči (13).

| 107. | Komisija je v skladu z določbami iz sporočila Združeno kraljestvo obvestila, da bo moralo glede na dejstvo, da naložbe tveganega kapitala, predlagane po trenutnem shemi, presegajo prej navedene mejne vrednosti iz sporočila, predložiti dokazilo o tržni nepopolnosti. |
| --- | --- |

107.

Komisija je v skladu z določbami iz sporočila Združeno kraljestvo obvestila, da bo moralo glede na dejstvo, da naložbe tveganega kapitala, predlagane po trenutnem shemi, presegajo prej navedene mejne vrednosti iz sporočila, predložiti dokazilo o tržni nepopolnosti.

| 108. | Argumenti, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, in pripombe tretjih strani, ki dokazujejo primanjkljaj na trgu v razponu naložb od 250 000 GBP (357 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), so povzeti v nadaljevanju. |
| --- | --- |

108.

Argumenti, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, in pripombe tretjih strani, ki dokazujejo primanjkljaj na trgu v razponu naložb od 250 000 GBP (357 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR), so povzeti v nadaljevanju.

| 109. | Najpomembnejši enotni vir zunanjih finančnih sredstev za mala in srednje velika podjetja je bančni dolg, ki ima v glavnem obliko prekoračitev stanja na računu in posojil za določen čas in skupaj pomeni približno polovico vseh zunanjih finančnih sredstev. (14) Bančni dolg je najbolj ustrezen takrat, ko podjetja ustvarjajo zadosten denarni tok, ki zagotavlja plačevanje obresti. V zadnjem desetletju se je razpoložljivost dolžniških finančnih sredstev bistveno izboljšala. Nič dejansko ne kaže na to, da bi imela podjetja težave pri pridobivanju bančnih finančnih sredstev. Vendar se posojilodajalci še vedno srečujejo s precejšnjo negotovostjo pri presoji možnosti posameznih podjetij za uspešno poslovanje. Pogosto se zanašajo na poroštvo, ki podpre odobritev posojila malemu in srednje velikemu podjetju, zlasti če posojilojemalec nima dobrih poslovnih referenc. Vsi lastniki podjetij ne morejo zagotoviti ustreznega jamstva. |
| --- | --- |

109.

Najpomembnejši enotni vir zunanjih finančnih sredstev za mala in srednje velika podjetja je bančni dolg, ki ima v glavnem obliko prekoračitev stanja na računu in posojil za določen čas in skupaj pomeni približno polovico vseh zunanjih finančnih sredstev. (14) Bančni dolg je najbolj ustrezen takrat, ko podjetja ustvarjajo zadosten denarni tok, ki zagotavlja plačevanje obresti. V zadnjem desetletju se je razpoložljivost dolžniških finančnih sredstev bistveno izboljšala. Nič dejansko ne kaže na to, da bi imela podjetja težave pri pridobivanju bančnih finančnih sredstev. Vendar se posojilodajalci še vedno srečujejo s precejšnjo negotovostjo pri presoji možnosti posameznih podjetij za uspešno poslovanje. Pogosto se zanašajo na poroštvo, ki podpre odobritev posojila malemu in srednje velikemu podjetju, zlasti če posojilojemalec nima dobrih poslovnih referenc. Vsi lastniki podjetij ne morejo zagotoviti ustreznega jamstva.

| 110. | Tržne nepopolnosti na dolžniškem trgu izhajajo iz nesorazmerne obveščenosti, ko je posojilodajalec le delno obveščen o možnostih podjetja za uspešno poslovanje. Nesorazmerna obveščenost pomeni, da posojilodajalci ne morejo količinsko opredeliti ravni tveganja v zvezi z določenim malim in srednje velikima podjetjem. Zato je težko oceniti kakovost naložbenih možnosti in še teže zaračunati obrestno mero, ki točno izraža raven vključenega tveganja. Banke ponavadi sprejmejo odločitve o odobritvi posojil na podlagi meril, kot so kreditna zgodovina, upravljanje bančnega računa v preteklosti, poslovne reference prosilca in pripravljenost vložiti svoj denar v podjetje, ter dokazila o sposobnosti odplačevanja na podlagi poslovnega načrta. Vendar pa posameznik ne sme imeti predhodnih dosežkov in ne sme imeti osebnega kapitala, ki bi ga vložil v podjetje. Zato posojilodajalci zelo poudarjajo tudi podjetnikovo pripravljenost, da zagotovi poroštvo za posojilo. Medtem ko si zaradi zanašanja posojilodajalcev na poroštvo mnoga podjetja lahko zagotovijo dolžniška finančna sredstva, takšen pristop pri odobritvi posojila malemu in srednje velikemu podjetju lahko povzroči težave podjetnikom brez ustreznega premoženja, ki bi ga ponudili kot jamstvo. |
| --- | --- |

110.

Tržne nepopolnosti na dolžniškem trgu izhajajo iz nesorazmerne obveščenosti, ko je posojilodajalec le delno obveščen o možnostih podjetja za uspešno poslovanje. Nesorazmerna obveščenost pomeni, da posojilodajalci ne morejo količinsko opredeliti ravni tveganja v zvezi z določenim malim in srednje velikima podjetjem. Zato je težko oceniti kakovost naložbenih možnosti in še teže zaračunati obrestno mero, ki točno izraža raven vključenega tveganja. Banke ponavadi sprejmejo odločitve o odobritvi posojil na podlagi meril, kot so kreditna zgodovina, upravljanje bančnega računa v preteklosti, poslovne reference prosilca in pripravljenost vložiti svoj denar v podjetje, ter dokazila o sposobnosti odplačevanja na podlagi poslovnega načrta. Vendar pa posameznik ne sme imeti predhodnih dosežkov in ne sme imeti osebnega kapitala, ki bi ga vložil v podjetje. Zato posojilodajalci zelo poudarjajo tudi podjetnikovo pripravljenost, da zagotovi poroštvo za posojilo. Medtem ko si zaradi zanašanja posojilodajalcev na poroštvo mnoga podjetja lahko zagotovijo dolžniška finančna sredstva, takšen pristop pri odobritvi posojila malemu in srednje velikemu podjetju lahko povzroči težave podjetnikom brez ustreznega premoženja, ki bi ga ponudili kot jamstvo.

| 111. | Medtem ko dolžniška finančna sredstva in finančna sredstva, zavarovana s premoženjem, zadostujejo za izpolnjevanje potreb večine podjetij, pa pomembna manjšina potrebuje lastniška finančna sredstva. Vlagatelji lastniškega kapitala zagotovijo dotok novega kapitala v zameno za deleže v podjetju, kar jim omogoča udeležbo v njegovem bodočem dobičku. Ta oblika financiranja je najbolj ustrezna za podjetja v zgodnji fazi razvoja, ki še ne ustvarjajo zadostnega toka prihodkov za odplačevanje dolžniških obresti, in/ali za podjetja, ki razvijajo nove tehnologije, izdelke ali trge, ki lahko dosežejo velike stopnje rasti, vendar pa je z njimi povezano tudi veliko tveganje za neuspeh. |
| --- | --- |

111.

Medtem ko dolžniška finančna sredstva in finančna sredstva, zavarovana s premoženjem, zadostujejo za izpolnjevanje potreb večine podjetij, pa pomembna manjšina potrebuje lastniška finančna sredstva. Vlagatelji lastniškega kapitala zagotovijo dotok novega kapitala v zameno za deleže v podjetju, kar jim omogoča udeležbo v njegovem bodočem dobičku. Ta oblika financiranja je najbolj ustrezna za podjetja v zgodnji fazi razvoja, ki še ne ustvarjajo zadostnega toka prihodkov za odplačevanje dolžniških obresti, in/ali za podjetja, ki razvijajo nove tehnologije, izdelke ali trge, ki lahko dosežejo velike stopnje rasti, vendar pa je z njimi povezano tudi veliko tveganje za neuspeh.

| 112. | Lastniška finančna sredstva pomenijo 8 % vseh zunanjih finančnih sredstev za mala in srednje velika podjetja, vendar ta statistični podatek podcenjuje njihov pomen v sodobnem, podjetnem gospodarstvu. Podjetja, ki najverjetneje potrebujejo lastniška finančna sredstva, so pogosto močno inovativna in lahko pomembno povečajo rast produktivnosti. Poleg tega finančna sredstva, zagotovljena s tveganim kapitalom, včasih spremlja upravljalska podpora, svetovanje in drugo znanje. |
| --- | --- |

112.

Lastniška finančna sredstva pomenijo 8 % vseh zunanjih finančnih sredstev za mala in srednje velika podjetja, vendar ta statistični podatek podcenjuje njihov pomen v sodobnem, podjetnem gospodarstvu. Podjetja, ki najverjetneje potrebujejo lastniška finančna sredstva, so pogosto močno inovativna in lahko pomembno povečajo rast produktivnosti. Poleg tega finančna sredstva, zagotovljena s tveganim kapitalom, včasih spremlja upravljalska podpora, svetovanje in drugo znanje.

| 113. | Medtem ko so lastniška finančna sredstva pomemben nosilec rasti posameznih podjetij in na splošno v gospodarstvu, močni dokazi kažejo, da strukturne značilnosti trga zasebnega lastniškega kapitala povzročajo pomemben in vse večji „primanjkljaj lastniškega kapitala“, s katerim se srečujejo podjetja, ki skušajo pridobiti skromnejše zneske kapitala za rast. Ti strukturni vzroki se nanašajo tako na ponudbo kot na povpraševanje na trgu. |
| --- | --- |

113.

Medtem ko so lastniška finančna sredstva pomemben nosilec rasti posameznih podjetij in na splošno v gospodarstvu, močni dokazi kažejo, da strukturne značilnosti trga zasebnega lastniškega kapitala povzročajo pomemben in vse večji „primanjkljaj lastniškega kapitala“, s katerim se srečujejo podjetja, ki skušajo pridobiti skromnejše zneske kapitala za rast. Ti strukturni vzroki se nanašajo tako na ponudbo kot na povpraševanje na trgu.

| 114. | Težave v zvezi z obveščenostjo, poudarjene pri trgu dolžniških finančnih sredstev, veljajo tudi za trg lastniških finančnih sredstev. Na strani ponudbe gre na splošno za tri vprašanja, in sicer za nesorazmerno obveščenost, transakcijske stroške ter dojemanje tveganja in nagrajevanja. |
| --- | --- |

114.

Težave v zvezi z obveščenostjo, poudarjene pri trgu dolžniških finančnih sredstev, veljajo tudi za trg lastniških finančnih sredstev. Na strani ponudbe gre na splošno za tri vprašanja, in sicer za nesorazmerno obveščenost, transakcijske stroške ter dojemanje tveganja in nagrajevanja.

| 115. | „Nesorazmerna obveščenost“ pomeni, da se vlagatelji lastniškega kapitala lahko srečajo s precejšnjimi stroški pri iskanju ustreznih naložbenih priložnosti. Te težave z obveščenostjo so ponavadi večje pri manjših, mlajših podjetjih in zlasti pri inovativnih podjetjih, ki skušajo razviti nepreizkušene tehnologije, izdelke in trge. Težave z obveščenostjo so velika ovira za manjše naložbe lastniškega kapitala, ker se stroški naložbe ne spreminjajo sorazmerno z velikostjo naložbe. V primerjavi z velikimi podjetji, ki kotirajo na borzah, je pretok informacij o malih podjetjih, ki ne kotirajo na borzah in skušajo pridobiti vlagatelje, veliko bolj omejen. Vlagatelji si zato lahko pri iskanju ustreznih naložbenih priložnosti nakopljejo velike stroške z iskanjem informacij. Poleg tega je pogosto težko presoditi možnosti podjetja za uspešno poslovanje, zlasti če gre za nepreizkušeno poslovodno ekipo, izdelek ali tehnologijo. Preden se vlagatelji lastniškega kapitala lahko odločijo na podlagi prejetih informacij, morajo izpeljati postopek skrbnega pregleda poslovanja. Ti stroški za zbiranje informacij se ne spreminjajo sorazmerno z velikostjo naložbe in so za manjše naložbe lahko previsoki glede na možne finančne nagrade od izvedene naložbe. In končno, vlagatelji lastniškega kapitala, ki so investirali v podjetje, morajo spremljati tekočo donosnost svoje naložbe. To ponavadi naredijo tako, da postanejo člani upravnega odbora, pri čemer veliko časa in napora namenijo zagotavljanju upravljalske podpore, zlasti če je poslovodna ekipa podjetja sorazmerno neizkušena. To lahko veliko prispeva k uspešnosti podjetja, v katerega se je investiralo, vendar pa se ti stroški tudi tukaj ne spreminjajo sorazmerno z velikostjo naložbe. |
| --- | --- |

115.

„Nesorazmerna obveščenost“ pomeni, da se vlagatelji lastniškega kapitala lahko srečajo s precejšnjimi stroški pri iskanju ustreznih naložbenih priložnosti. Te težave z obveščenostjo so ponavadi večje pri manjših, mlajših podjetjih in zlasti pri inovativnih podjetjih, ki skušajo razviti nepreizkušene tehnologije, izdelke in trge. Težave z obveščenostjo so velika ovira za manjše naložbe lastniškega kapitala, ker se stroški naložbe ne spreminjajo sorazmerno z velikostjo naložbe. V primerjavi z velikimi podjetji, ki kotirajo na borzah, je pretok informacij o malih podjetjih, ki ne kotirajo na borzah in skušajo pridobiti vlagatelje, veliko bolj omejen. Vlagatelji si zato lahko pri iskanju ustreznih naložbenih priložnosti nakopljejo velike stroške z iskanjem informacij. Poleg tega je pogosto težko presoditi možnosti podjetja za uspešno poslovanje, zlasti če gre za nepreizkušeno poslovodno ekipo, izdelek ali tehnologijo. Preden se vlagatelji lastniškega kapitala lahko odločijo na podlagi prejetih informacij, morajo izpeljati postopek skrbnega pregleda poslovanja. Ti stroški za zbiranje informacij se ne spreminjajo sorazmerno z velikostjo naložbe in so za manjše naložbe lahko previsoki glede na možne finančne nagrade od izvedene naložbe. In končno, vlagatelji lastniškega kapitala, ki so investirali v podjetje, morajo spremljati tekočo donosnost svoje naložbe. To ponavadi naredijo tako, da postanejo člani upravnega odbora, pri čemer veliko časa in napora namenijo zagotavljanju upravljalske podpore, zlasti če je poslovodna ekipa podjetja sorazmerno neizkušena. To lahko veliko prispeva k uspešnosti podjetja, v katerega se je investiralo, vendar pa se ti stroški tudi tukaj ne spreminjajo sorazmerno z velikostjo naložbe.

| 116. | Pri naložbah lastniškega kapitala nastanejo veliki stalni stroški, na primer pri pogajanjih o pogojih naložbe in sprejetju potrebnih pravnih dogovorov („transakcijski stroški“). Tako kot drugi stalni stroški so tudi transakcijski stroški nagnjeni k temu, da preprečujejo vlaganje v manjših zneskih. |
| --- | --- |

116.

Pri naložbah lastniškega kapitala nastanejo veliki stalni stroški, na primer pri pogajanjih o pogojih naložbe in sprejetju potrebnih pravnih dogovorov („transakcijski stroški“). Tako kot drugi stalni stroški so tudi transakcijski stroški nagnjeni k temu, da preprečujejo vlaganje v manjših zneskih.

| 117. | Naložbene odločitve bodo temeljile na dojemanju tveganja in možnih finančnih donosov. Če bodo imeli vlagatelji neupravičena pričakovanja, bo to imelo za posledico dodelitev kapitala, ki bo manjša od optimalne. |
| --- | --- |

117.

Naložbene odločitve bodo temeljile na dojemanju tveganja in možnih finančnih donosov. Če bodo imeli vlagatelji neupravičena pričakovanja, bo to imelo za posledico dodelitev kapitala, ki bo manjša od optimalne.

| 118. | Omejitve na strani povpraševanja so enako pomembne pri omejevanju pretoka lastniških finančnih sredstev od vlagateljev do malih in srednje velikih podjetij. Raziskava je opozorila na mnoga vprašanja, ki odvračajo mala podjetja od pridobivanja lastniškega kapitala. Mala in srednje velika podjetja najpogosteje navajajo, da jih skrbi izguba nadzora in omejena upravljalska svoboda, pogoste ovire pa so tudi stroški zavarovanja lastniških finančnih sredstev in pomanjkljivo poznavanje zunanjih virov finančnih sredstev. Mnoga podjetja, ki skušajo dejavno pridobiti naložbe lastniškega kapitala, so omejena tudi s premajhno „pripravljenostjo vlagati“. Mala in srednje velika podjetja lahko ovira tudi premajhno poznavanje in razumevanje različnih oblik razpoložljivih tveganih finančnih sredstev in načinov, kako priti do njih, ter nezadovoljivo izdelani ali slabo predstavljeni poslovni načrti. Neustrezna poslovna priprava in načrtovanje bosta odvrnila morebitne vlagatelje in niti ne najmanj zaradi večjih stroškov pridobivanja informacij in skrbnega pregleda poslovanja. |
| --- | --- |

118.

Omejitve na strani povpraševanja so enako pomembne pri omejevanju pretoka lastniških finančnih sredstev od vlagateljev do malih in srednje velikih podjetij. Raziskava je opozorila na mnoga vprašanja, ki odvračajo mala podjetja od pridobivanja lastniškega kapitala. Mala in srednje velika podjetja najpogosteje navajajo, da jih skrbi izguba nadzora in omejena upravljalska svoboda, pogoste ovire pa so tudi stroški zavarovanja lastniških finančnih sredstev in pomanjkljivo poznavanje zunanjih virov finančnih sredstev. Mnoga podjetja, ki skušajo dejavno pridobiti naložbe lastniškega kapitala, so omejena tudi s premajhno „pripravljenostjo vlagati“. Mala in srednje velika podjetja lahko ovira tudi premajhno poznavanje in razumevanje različnih oblik razpoložljivih tveganih finančnih sredstev in načinov, kako priti do njih, ter nezadovoljivo izdelani ali slabo predstavljeni poslovni načrti. Neustrezna poslovna priprava in načrtovanje bosta odvrnila morebitne vlagatelje in niti ne najmanj zaradi večjih stroškov pridobivanja informacij in skrbnega pregleda poslovanja.

| 119. | Do primanjkljaja lastniškega kapitala prihaja, če za življenje sposobna podjetja ne morejo pritegniti naložb neformalnih vlagateljev ali tveganih kapitalistov, ki so glavni vir lastniških finančnih sredstev za mala in srednje velika podjetja. Neformalni vlagatelji (poslovni meceni in drugi neformalni vlagatelji) imajo dostop do omejenih finančnih virov in zato ponavadi vlagajo sorazmerne majhne zneske lastniškega kapitala. V nasprotju s tem pa formalni vlagatelji tveganega kapitala ponavadi prevzamejo veliko večje stroške pri presoji potencialnih naložb. Iz prej navedenih strukturnih razlogov so ti stroški pogosto previsoki, če podjetje skuša pridobiti samo manjši znesek lastniških finančnih sredstev. |
| --- | --- |

119.

Do primanjkljaja lastniškega kapitala prihaja, če za življenje sposobna podjetja ne morejo pritegniti naložb neformalnih vlagateljev ali tveganih kapitalistov, ki so glavni vir lastniških finančnih sredstev za mala in srednje velika podjetja. Neformalni vlagatelji (poslovni meceni in drugi neformalni vlagatelji) imajo dostop do omejenih finančnih virov in zato ponavadi vlagajo sorazmerne majhne zneske lastniškega kapitala. V nasprotju s tem pa formalni vlagatelji tveganega kapitala ponavadi prevzamejo veliko večje stroške pri presoji potencialnih naložb. Iz prej navedenih strukturnih razlogov so ti stroški pogosto previsoki, če podjetje skuša pridobiti samo manjši znesek lastniških finančnih sredstev.

| 120. | Zato primanjkljaj lastniškega kapitala vpliva na podjetja, ki skušajo pridobiti vsoto denarja, ki presega finančna sredstva večine neformalnih vlagateljev, vendar je pod ravnjo, na kateri so naložbe tveganih kapitalistov še upravičene. |
| --- | --- |

120.

Zato primanjkljaj lastniškega kapitala vpliva na podjetja, ki skušajo pridobiti vsoto denarja, ki presega finančna sredstva večine neformalnih vlagateljev, vendar je pod ravnjo, na kateri so naložbe tveganih kapitalistov še upravičene.

| 121. | Po najnovejših podatkih Britanskega združenja tveganega kapitala (15) so leta 2003 in dolgoročno veliki skladi za MBO imeli dobre donose, medtem ko so se povprečni donosi od naložb v zgodnjo fazo razvoja podjetij in v tehnologijo leta 2003 stalno zmanjševali. |
| --- | --- |

121.

Po najnovejših podatkih Britanskega združenja tveganega kapitala (15) so leta 2003 in dolgoročno veliki skladi za MBO imeli dobre donose, medtem ko so se povprečni donosi od naložb v zgodnjo fazo razvoja podjetij in v tehnologijo leta 2003 stalno zmanjševali.

| 122. | Glede na splošen donos po fazah vlaganja so skladi, usmerjeni v naložbe v zgodnji fazi razvoja podjetja, leta 2003 ustvarili povprečno -18,1-odstoten donos v primerjavi s povprečnim triletnim donosom, ki je znašal -25,1 %, in povprečnim petletnim donosom, ki je znašal -12,5 %. |
| --- | --- |

122.

Glede na splošen donos po fazah vlaganja so skladi, usmerjeni v naložbe v zgodnji fazi razvoja podjetja, leta 2003 ustvarili povprečno -18,1-odstoten donos v primerjavi s povprečnim triletnim donosom, ki je znašal -25,1 %, in povprečnim petletnim donosom, ki je znašal -12,5 %.

| 123. | Skladi, specializirani za naložbe v razvojni fazi, so leta 2003 beležili povprečno -3,4-odstotni donos v primerjavi s povprečnim triletnim donosom, ki je znašal -8,2 %, in povprečnim petletnim donosom, ki je znašal 2,7 %. |
| --- | --- |

123.

Skladi, specializirani za naložbe v razvojni fazi, so leta 2003 beležili povprečno -3,4-odstotni donos v primerjavi s povprečnim triletnim donosom, ki je znašal -8,2 %, in povprečnim petletnim donosom, ki je znašal 2,7 %.

| 124. | Obenem so bili skladi, usmerjeni k MBO (managementskim odkupom), veliko donosnejši. Za srednje velike MBO je povprečni donos leta 2003 znašal 12,2 % v primerjavi s triletnim povprečnim donosom, ki je znašal 2,9 %, in povprečnim petletnim donosom, ki je znašal 6,7 %. Razlika postane še očitnejša, če vzamemo velike MBO, ki so imeli leta 2003 povprečno 15,3-odstotni donos, povprečni triletni donos pa je znašal 9,1 %, ustrezni podatek za petletni donos pa je 13,6 %. |
| --- | --- |

124.

Obenem so bili skladi, usmerjeni k MBO (managementskim odkupom), veliko donosnejši. Za srednje velike MBO je povprečni donos leta 2003 znašal 12,2 % v primerjavi s triletnim povprečnim donosom, ki je znašal 2,9 %, in povprečnim petletnim donosom, ki je znašal 6,7 %. Razlika postane še očitnejša, če vzamemo velike MBO, ki so imeli leta 2003 povprečno 15,3-odstotni donos, povprečni triletni donos pa je znašal 9,1 %, ustrezni podatek za petletni donos pa je 13,6 %.

| 125. | Zgoraj navedeni podatki opozarjajo na trenutno strukturo trga tveganega kapitala v Združenem kraljestvu. Ponudniki tveganega kapitala se vse bolj usmerjajo k večjim naložbam, saj so skupni donosi višji, s čimer se veča vrzel pri zagotavljanju lastniškega kapitala za manjše naložbe v podjetja v zgodnji fazi razvoja in za širitve podjetij ter večje naložbe v dobro utečena podjetja. |
| --- | --- |

125.

Zgoraj navedeni podatki opozarjajo na trenutno strukturo trga tveganega kapitala v Združenem kraljestvu. Ponudniki tveganega kapitala se vse bolj usmerjajo k večjim naložbam, saj so skupni donosi višji, s čimer se veča vrzel pri zagotavljanju lastniškega kapitala za manjše naložbe v podjetja v zgodnji fazi razvoja in za širitve podjetij ter večje naložbe v dobro utečena podjetja.

| 126. | Na to usmeritev k vedno večjim naložbam opozarjajo tudi najnovejši podatki o naložbeni dejavnosti v Združenem kraljestvu (16). Povprečno financiranje v vseh fazah vlaganja se je leta 2003 povečalo na 4,3 milijona GBP (6 milijonov EUR) s 3,8 milijona GBP (5,3 milijona EUR), kolikor je znašalo leta 2002. To razlaga dejstvo, da so se manjše naložbe v fazi širitve leta 2003 zmanjšale za 57 odstotkov na 477 milijonov GBP (670 milijonov EUR) z 1,2 milijarde GBP (1,7 milijarde EUR), kolikor so znašale leta 2002. Povprečni znesek, ki ga je prejelo podjetje v širitvi, se je zmanjšal z 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR) leta 2002 na 800 000 GBP (1,1 milijona EUR) leta 2003. |
| --- | --- |

126.

Na to usmeritev k vedno večjim naložbam opozarjajo tudi najnovejši podatki o naložbeni dejavnosti v Združenem kraljestvu (16). Povprečno financiranje v vseh fazah vlaganja se je leta 2003 povečalo na 4,3 milijona GBP (6 milijonov EUR) s 3,8 milijona GBP (5,3 milijona EUR), kolikor je znašalo leta 2002. To razlaga dejstvo, da so se manjše naložbe v fazi širitve leta 2003 zmanjšale za 57 odstotkov na 477 milijonov GBP (670 milijonov EUR) z 1,2 milijarde GBP (1,7 milijarde EUR), kolikor so znašale leta 2002. Povprečni znesek, ki ga je prejelo podjetje v širitvi, se je zmanjšal z 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR) leta 2002 na 800 000 GBP (1,1 milijona EUR) leta 2003.

| 127. | Od vseh sredstev, zbranih leta 2003, je bila velika večina, to je 92 % (8,2 milijarde GBP ali 11,5 milijarde EUR), vložena v nakupe MBO in MBI, kar je več kot leta 2002, ko je bilo temu dodeljeno 87 % vseh zbranih sredstev. Poročilo predvideva, da bodo samo 3 % (290 milijonov GBP ali 406 milijonov EUR) vloženi v podjetja v fazi širitve, v primerjavi z letom 2002, ko je bil ta podatek 6 %. Za naložbe v podjetja v zgodnji fazi razvoja je bilo namenjeno 4 % vseh sredstev, zbranih leta 2003 (368 milijonov GBP ali 515 milijonov EUR), v primerjavi z letom 2002, ko je ta podatek znašal 3 %. |
| --- | --- |

127.

Od vseh sredstev, zbranih leta 2003, je bila velika večina, to je 92 % (8,2 milijarde GBP ali 11,5 milijarde EUR), vložena v nakupe MBO in MBI, kar je več kot leta 2002, ko je bilo temu dodeljeno 87 % vseh zbranih sredstev. Poročilo predvideva, da bodo samo 3 % (290 milijonov GBP ali 406 milijonov EUR) vloženi v podjetja v fazi širitve, v primerjavi z letom 2002, ko je bil ta podatek 6 %. Za naložbe v podjetja v zgodnji fazi razvoja je bilo namenjeno 4 % vseh sredstev, zbranih leta 2003 (368 milijonov GBP ali 515 milijonov EUR), v primerjavi z letom 2002, ko je ta podatek znašal 3 %.

| 128. | Po predvidevanjih se bo v skupini nakupov MBO/MBI največjim MBO/MBI (ko skupna vrednost naložbe presega 100 milijonov GBD ali 140 milijonov EUR) dodelilo 58 % v primerjavi z letom 2002, ko se jim je dodelilo 45 %. MBO/MBI v vrednosti od 50 milijonov GBP (70 milijonov EUR) do 100 milijonov GBP (140 milijonov EUR) se bo dodelilo 20 % , kar pomeni povečanje v primerjavi s 17 % leta 2002, 13 % pa se bo dodelilo MBO/MBI v vrednosti od 10 milijonov GBP (14 milijonov EUR) do 50 milijonov GBP (70 milijonov EUR), v primerjavi s 24 % leta2002. Podobno kot leta 2002 se bo samo 1 % dodelil MBO/MBI v vrednosti do10 milijonov GBP (14 milijonov EUR). |
| --- | --- |

128.

Po predvidevanjih se bo v skupini nakupov MBO/MBI največjim MBO/MBI (ko skupna vrednost naložbe presega 100 milijonov GBD ali 140 milijonov EUR) dodelilo 58 % v primerjavi z letom 2002, ko se jim je dodelilo 45 %. MBO/MBI v vrednosti od 50 milijonov GBP (70 milijonov EUR) do 100 milijonov GBP (140 milijonov EUR) se bo dodelilo 20 % , kar pomeni povečanje v primerjavi s 17 % leta 2002, 13 % pa se bo dodelilo MBO/MBI v vrednosti od 10 milijonov GBP (14 milijonov EUR) do 50 milijonov GBP (70 milijonov EUR), v primerjavi s 24 % leta2002. Podobno kot leta 2002 se bo samo 1 % dodelil MBO/MBI v vrednosti do10 milijonov GBP (14 milijonov EUR).

| 129. | Zaradi zgoraj opisanega zmanjšanja naložb in donosnosti so se vlagatelji tveganega kapitala v podjetja v zgodnji fazi razvoja umaknili s trga. Na to opozarja tudi dejstvo, da se povprečno financiranje (v vseh fazah vlaganja) stalno veča in je leta 2003 doseglo 4,3 milijona GBP (6 milijonov EUR). Ponavadi vlagatelji na trgu tveganega kapitala v Združenem kraljestvu vlagajo večje zneske denarja, ker skušajo zmanjšati tveganje, s tem pa povečujejo primanjkljaj lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

129.

Zaradi zgoraj opisanega zmanjšanja naložb in donosnosti so se vlagatelji tveganega kapitala v podjetja v zgodnji fazi razvoja umaknili s trga. Na to opozarja tudi dejstvo, da se povprečno financiranje (v vseh fazah vlaganja) stalno veča in je leta 2003 doseglo 4,3 milijona GBP (6 milijonov EUR). Ponavadi vlagatelji na trgu tveganega kapitala v Združenem kraljestvu vlagajo večje zneske denarja, ker skušajo zmanjšati tveganje, s tem pa povečujejo primanjkljaj lastniškega kapitala.

| 130. | Znesek sredstev, pridobljenih za tvegane naložbe v podjetja v zgodnji fazi razvoja, se je od leta 2001 do leta 2003 zmanjšal za 73 odstotkov. Leta 2001 je bilo za naložbe tveganega kapitala v podjetja v zgodnji fazi razvoja pridobljenih 1,4 milijarde GBP (2 milijardi EUR), v primerjavi s 369 milijoni GBP (517 milijoni EUR) leta 2003. Samo 1 odstotek od teh 369 milijonov GBP (517 milijonov EUR), pridobljenih leta 2003, je bil usmerjen v naložbe, manjše od 10 milijonov GBP (14 milijonov EUR). |
| --- | --- |

130.

Znesek sredstev, pridobljenih za tvegane naložbe v podjetja v zgodnji fazi razvoja, se je od leta 2001 do leta 2003 zmanjšal za 73 odstotkov. Leta 2001 je bilo za naložbe tveganega kapitala v podjetja v zgodnji fazi razvoja pridobljenih 1,4 milijarde GBP (2 milijardi EUR), v primerjavi s 369 milijoni GBP (517 milijoni EUR) leta 2003. Samo 1 odstotek od teh 369 milijonov GBP (517 milijonov EUR), pridobljenih leta 2003, je bil usmerjen v naložbe, manjše od 10 milijonov GBP (14 milijonov EUR).

| 131. | Komisija je v svojem sklepu o uvedbi postopka iz člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi s predlagano shemo pomoči navedla, da je glede na največje zneske naložb, predlagane v shemi, ki znatno presegajo največje zneske naložb, predvidene v sporočilu, potrebovala morebitne pripombe zainteresiranih strank pri sprejemu odločitve, ali ukrepi toliko vplivajo na pogoje poslovanja, da je to v nasprotju s skupnim interesom. |
| --- | --- |

131.

Komisija je v svojem sklepu o uvedbi postopka iz člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi s predlagano shemo pomoči navedla, da je glede na največje zneske naložb, predlagane v shemi, ki znatno presegajo največje zneske naložb, predvidene v sporočilu, potrebovala morebitne pripombe zainteresiranih strank pri sprejemu odločitve, ali ukrepi toliko vplivajo na pogoje poslovanja, da je to v nasprotju s skupnim interesom.

| 132. | Vse pripombe, ki so jih predložile zainteresirane tretje strani, so bile pozitivne in so poudarile pomen ukrepa na splošno in ustreznost predlaganih najvišjih zneskov naložb. |
| --- | --- |

132.

Vse pripombe, ki so jih predložile zainteresirane tretje strani, so bile pozitivne in so poudarile pomen ukrepa na splošno in ustreznost predlaganih najvišjih zneskov naložb.

| 133. | Komisija je ob upoštevanju informacij iz uvodnega obvestila, pripomb, ki so jih predložile zainteresirane tretje strani, in dodatnih informacij, ki jih je dostavilo Združeno kraljestvo po sklepu Komisije, da začne postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES, sprejela sklep, da je Združeno kraljestvo predložilo dovolj dokaznega gradiva glede obstoja primanjkljaja lastniškega kapitala za naložbe v razponu od 250 000 GBP (357 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR) na trgu tveganega kapitala v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

133.

Komisija je ob upoštevanju informacij iz uvodnega obvestila, pripomb, ki so jih predložile zainteresirane tretje strani, in dodatnih informacij, ki jih je dostavilo Združeno kraljestvo po sklepu Komisije, da začne postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES, sprejela sklep, da je Združeno kraljestvo predložilo dovolj dokaznega gradiva glede obstoja primanjkljaja lastniškega kapitala za naložbe v razponu od 250 000 GBP (357 000 EUR) do 2 milijona GBP (2,9 milijona EUR) na trgu tveganega kapitala v Združenem kraljestvu.

VI.4.   Združljivost ukrepa – Skladnost s pozitivnimi elementi sporočila

| 134. | Podjetniški skladi kapitala bodo omejeni na naložbe v mala in srednje velika podjetja v okviru opredelitve Komisije. To je treba razumeti pozitivno. |
| --- | --- |

134.

Podjetniški skladi kapitala bodo omejeni na naložbe v mala in srednje velika podjetja v okviru opredelitve Komisije. To je treba razumeti pozitivno.

| 135. | Podjetniški skladi kapitala bodo morali vlagati kapital v mala in srednje velika podjetja z instrumenti lastniškega ali nelastniškega kapitala. Naložbe, ki jih v celoti sestavljajo dolžniška sredstva brez značilnosti lastniškega kapitala, ne bodo dovoljene. Komisija šteje to za pozitiven element. |
| --- | --- |

135.

Podjetniški skladi kapitala bodo morali vlagati kapital v mala in srednje velika podjetja z instrumenti lastniškega ali nelastniškega kapitala. Naložbe, ki jih v celoti sestavljajo dolžniška sredstva brez značilnosti lastniškega kapitala, ne bodo dovoljene. Komisija šteje to za pozitiven element.

| 136. | Vzpostavljena je povezava med donosnostjo naložb in nagrajevanjem komercialnih upravljavcev, odgovornih za investicijske odločitve. Organi pri sprejemanju investicijskih odločitvah podjetniškega sklada kapitala ne bodo sodelovali, razen pri določitvi omejitev, da se zagotovi omejitev naložb na mala in srednje velika podjetja. Investicijske odločitve bodo sprejemali komercialni upravljavci podjetniškega sklada kapitala, katerih interes bo zagotoviti največji možni donos za sklad. Upravni organ Službe za malo gospodarstvo bo podjetniški sklad kapitala odobril samo, če bodo imeli upravljavci jasne pobude za doseganje največjih možnih donosov. Pogoji, po katerih bodo vlagali organi v podjetniški sklad kapitala, bodo za zasebne vlagatelje močne spodbude, da zagotovijo, da bodo njihovi skladi sprejemali odločitve na podlagi dobička in uspešno poslovali. Te spodbude izhajajo iz tega, da bodo morali zasebni vlagatelji plačati obresti od javnega kapitala in v celoti povrniti kapital tako javnim kot zasebnim vlagateljem, preden bodo lahko razdelili dobiček. Zato bodo zasebni vlagatelji nosili najmanj sorazmerni delež vseh izgub, ki jih bodo ustvarili podjetniški skladi kapitala. Podjetniški skladi kapitala ali njihovi upravljavci bodo morali delovati v skladu z industrijskimi standardi (smernice Britanskega združenja tveganega kapitala – Britanskega združenja tveganega kapitala). Na vse te elemente je treba gledati pozitivno. |
| --- | --- |

136.

Vzpostavljena je povezava med donosnostjo naložb in nagrajevanjem komercialnih upravljavcev, odgovornih za investicijske odločitve. Organi pri sprejemanju investicijskih odločitvah podjetniškega sklada kapitala ne bodo sodelovali, razen pri določitvi omejitev, da se zagotovi omejitev naložb na mala in srednje velika podjetja. Investicijske odločitve bodo sprejemali komercialni upravljavci podjetniškega sklada kapitala, katerih interes bo zagotoviti največji možni donos za sklad. Upravni organ Službe za malo gospodarstvo bo podjetniški sklad kapitala odobril samo, če bodo imeli upravljavci jasne pobude za doseganje največjih možnih donosov. Pogoji, po katerih bodo vlagali organi v podjetniški sklad kapitala, bodo za zasebne vlagatelje močne spodbude, da zagotovijo, da bodo njihovi skladi sprejemali odločitve na podlagi dobička in uspešno poslovali. Te spodbude izhajajo iz tega, da bodo morali zasebni vlagatelji plačati obresti od javnega kapitala in v celoti povrniti kapital tako javnim kot zasebnim vlagateljem, preden bodo lahko razdelili dobiček. Zato bodo zasebni vlagatelji nosili najmanj sorazmerni delež vseh izgub, ki jih bodo ustvarili podjetniški skladi kapitala. Podjetniški skladi kapitala ali njihovi upravljavci bodo morali delovati v skladu z industrijskimi standardi (smernice Britanskega združenja tveganega kapitala – Britanskega združenja tveganega kapitala). Na vse te elemente je treba gledati pozitivno.

| 137. | Organi Združenega kraljestva bodo zagotovili, da se shema podjetniškega sklada kapitala objavi in da se z obvestili v Uradnem listu Evropske unije in ustreznih gospodarskih časopisih pozove k oddaji vlog iz celotnega EGP. Glede lokacije ne bo omejitev niti za vlagatelje niti za upravljavce. Komisija tudi na to gleda not na pozitiven element. |
| --- | --- |

137.

Organi Združenega kraljestva bodo zagotovili, da se shema podjetniškega sklada kapitala objavi in da se z obvestili v Uradnem listu Evropske unije in ustreznih gospodarskih časopisih pozove k oddaji vlog iz celotnega EGP. Glede lokacije ne bo omejitev niti za vlagatelje niti za upravljavce. Komisija tudi na to gleda not na pozitiven element.

| 138. | Podjetniški skladi kapitala ne bodo vlagali v občutljive sektorje, za katere veljajo omejitve državne pomoči, ali v sektorje, za katera se sporočilo ne uporablja. Sektorji z majhnim tveganjem, ki vključujejo podjetja za poslovanje z nepremičninami in zemljišči ter finančna in investicijska podjetja ali podjetja za finančni leasing, ne bodo upravičeni do naložb po tej shemi. Na to je treba gledati pozitivno. |
| --- | --- |

138.

Podjetniški skladi kapitala ne bodo vlagali v občutljive sektorje, za katere veljajo omejitve državne pomoči, ali v sektorje, za katera se sporočilo ne uporablja. Sektorji z majhnim tveganjem, ki vključujejo podjetja za poslovanje z nepremičninami in zemljišči ter finančna in investicijska podjetja ali podjetja za finančni leasing, ne bodo upravičeni do naložb po tej shemi. Na to je treba gledati pozitivno.

| 139. | Vse naložbe podjetniškega sklada kapitala bodo potekale na podlagi zanesljivih poslovnih načrtov. To je dodaten pozitivni element. |
| --- | --- |

139.

Vse naložbe podjetniškega sklada kapitala bodo potekale na podlagi zanesljivih poslovnih načrtov. To je dodaten pozitivni element.

| 140. | Organi Združenega kraljestva so se obvezali, da se bo upravičenost upravičenih mala in srednje velika podjetja do drugih javno financiranih subvencij, posojil ali drugih oblik investicijske pomoči, ki ne sodijo v okvir tega obvestila, znižala za 30 odstotkov intenzivnosti pomoči, ki bi bila sicer zanje dopustna. Komisija šteje to za pozitiven element. |
| --- | --- |

140.

Organi Združenega kraljestva so se obvezali, da se bo upravičenost upravičenih mala in srednje velika podjetja do drugih javno financiranih subvencij, posojil ali drugih oblik investicijske pomoči, ki ne sodijo v okvir tega obvestila, znižala za 30 odstotkov intenzivnosti pomoči, ki bi bila sicer zanje dopustna. Komisija šteje to za pozitiven element.

VII.   SKLEP

| 141. | Komisija je zato sprejela sklep, da pomoč, odobrena po shemi podjetniških skladov kapitala, izpolnjuje pogoje iz Sporočila Komisije o državni pomoči in tveganem kapitalu. Ugotovila je, da je ukrep zato združljiv s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES – |
| --- | --- |

141.

Komisija je zato sprejela sklep, da pomoč, odobrena po shemi podjetniških skladov kapitala, izpolnjuje pogoje iz Sporočila Komisije o državni pomoči in tveganem kapitalu. Ugotovila je, da je ukrep zato združljiv s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo namerava izvajati Združeno kraljestvo, je združljiva s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES.

Izvajanje pomoči se temu ustrezno odobri.

Člen 2

Združeno kraljestvo predloži letno poročilo o izvajanju pomoči.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Združeno kraljestvo.

V Bruslju, 3. maja 2005

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 225, 9.09.2004, str. 2.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Opredelitev „malega in srednje velikega podjetja“, kot jo uporabljajo organi oblasti Združenega kraljestva za namene sheme, je popolnoma v skladu z opredelitvijo iz Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe Evropske skupnosti pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (UL L 10, 13.01.2001, str. 33).

3

(4)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

4

(5)  UL C 235, 21.08.2001, str. 3.

5

(6)  UL C 235, 21.08.2001, str. 3 ff.

6

(7)  Državna pomoč N 265/2000 – Združeno kraljestvo: „Karta regionalnih pomoči 2000–2006“. UL C 272, 23.09.2000, str. 43.

7

(8)  „Ocena razpona ‚vrzel lastniškega kapitala‘ v gospodarstvu Združenega kraljestva“, 2003; „Ocena finančne vrzeli“, 2003.

8

(9)  Glej opombo 6.

9

(10)  Odločba Komisije 2001/406/ES z dne 13. februarja 2001 o shemi pomoči „Viridian Growth Fund“, ki jo je priglasilo Združeno kraljestvo (Državna pomoč C 46/2000): UL L 144, 30.05.2001, str. 23.

10

(11)  Državna pomoč N 722/2000: UL C 133, 5.06.2002, str. 11.

11

(12)  Državna pomoč N 606/2001: UL C 133, 5.06.2002, str. 10.

12

(13)  Državna pomoč N 265/2000 – Združeno kraljestvo: „Karta regionalnih pomoči 2000–2006“: glej opombo 8.

13

(14)  Banka Anglije: „Finančna sredstva za majhna podjetja – deseto poročilo“, 2003.

14

(15)  Britansko združenje tveganega kapitala: „Raziskava za merjenje uspešnosti v letu 2003“, 2004.

15

(16)  Britansko združenje tveganega kapitala: „Poročilo o naložbeni dejavnosti v letu 2003“, 2004.

16

---

| 29.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/33

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 28. marca 2006

o spremembi Odločbe 2006/135/ES glede vzpostavitve območij A in B v nekaterih državah članicah zaradi izbruhov visoko patogene aviarne influence

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1144)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/251/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1), in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), in zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 998/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o zahtevah v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali, in o spremembi Direktive Sveta 92/65/EGS (3), in zlasti člena 18 Uredbe,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence in razveljavitvi Direktive 92/40/EGS (4), in zlasti člena 66(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Švedska je Komisijo in druge države članice obvestila o izbruhu visoko patogene aviarne influence, ki jo povzroča virus influence A seva H5, pri perutnini na določenih območjih svojega ozemlja in sprejela vse potrebne ukrepe, ki jih določa Odločba Komisije 2006/135/ES z dne 22. februarja 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco v Skupnosti (5), dokler se ne določi nevraminidazni (N) tip. |
| --- | --- |

(1)

Švedska je Komisijo in druge države članice obvestila o izbruhu visoko patogene aviarne influence, ki jo povzroča virus influence A seva H5, pri perutnini na določenih območjih svojega ozemlja in sprejela vse potrebne ukrepe, ki jih določa Odločba Komisije 2006/135/ES z dne 22. februarja 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco v Skupnosti (5), dokler se ne določi nevraminidazni (N) tip.

| (2) | Po tem izbruhu je Švedska sprejela potrebne ukrepe v skladu z Odločbo 2006/135/ES. Te ukrepe je Komisija po tem, ko je bila uradno obveščena o njih, preučila skupaj z zadevno državo članico in presodila, da so območja A in B, ki jih je vzpostavila navedena država članica, dovolj oddaljena od kraja izbruha pri perutnini in epidemiološko povezanih primerov pri prostoživečih pticah. Zato je na Švedskem treba vzpostaviti območji A in B in določiti trajanje te regionalizacije. |
| --- | --- |

(2)

Po tem izbruhu je Švedska sprejela potrebne ukrepe v skladu z Odločbo 2006/135/ES. Te ukrepe je Komisija po tem, ko je bila uradno obveščena o njih, preučila skupaj z zadevno državo članico in presodila, da so območja A in B, ki jih je vzpostavila navedena država članica, dovolj oddaljena od kraja izbruha pri perutnini in epidemiološko povezanih primerov pri prostoživečih pticah. Zato je na Švedskem treba vzpostaviti območji A in B in določiti trajanje te regionalizacije.

| (3) | Hkrati je treba prilagoditi nekatere podrobnosti v zvezi z regionalizacijo Francije. |
| --- | --- |

(3)

Hkrati je treba prilagoditi nekatere podrobnosti v zvezi z regionalizacijo Francije.

| (4) | Zato je treba ustrezno spremeniti dela A in B Priloge I k Direktivi 2006/135/ES. |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba ustrezno spremeniti dela A in B Priloge I k Direktivi 2006/135/ES.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga I k Odločbi 2006/135/ES se nadomesti s Prilogo k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 28. marca 2006

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 395, 30.12.1989, str. 13. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/41/ES (UL L 157, 30.4.2004, str. 33).

1

(2)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 315, 19.11.2002, str. 14).

2

(3)  UL L 146, 13.6.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 18/2006 (UL L 4, 7.1.2006, str. 3).

3

(4)  UL L 10, 14.1.2006, str. 16.

4

(5)  UL L 52, 23.2.2006, str. 41. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2006/175/ES (UL L 62, 3.3.2006, str. 27).

5

---

PRILOGA

Priloga I k Odločbi 2006/135/ES se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA I

DEL A

Območje A, kot je navedeno v členu 2(1):

| ISO oznaka države | Država članica | Območje A | Veljavno do |
| --- | --- | --- | --- |
| Oznaka | Naziv |
| FR | FRANCIJA | Poštna številka | Občine | 27.3.2006 |
| Ogroženo območje | 01005 | AMBERIEUX-EN-DOMBES |
| 01045 | BIRIEUX |
| 01052 | BOULIGNEUX |
| 01053 | BOURG-EN-BRESSE |
| 01069 | CERTINES |
| 01072 | CEYZERIAT |
| 01074 | CHALAMONT |
| 01083 | CHANEINS |
| 01084 | CHANOZ-CHATENAY |
| 01085 | LA CHAPELLE-DU-CHATELARD |
| 01090 | CHATENAY |
| 01092 | CHATILLON-LA-PALUD |
| 01093 | CHATILLON-SUR-CHALARONNE |
| 01096 | CHAVEYRIAT |
| 01105 | CIVRIEUX |
| 01113 | CONDEISSIAT |
| 01129 | CRANS |
| 01145 | DOMPIERRE-SUR-VEYLE |
| 01151 | DRUILLAT |
| 01156 | FARAMANS |
| 01195 | JASSERON |
| 01198 | JOYEUX |
| 01207 | LAPEYROUSE |
| 01211 | LENT |
| 01235 | MARLIEUX |
| 01244 | MEXIMIEUX |
| 01248 | MIONNAY |
| 01249 | MIRIBEL |
| 01254 | MONTAGNAT |
| 01260 | LE MONTELLIER |
| 01261 | MONTHIEUX |
| 01262 | MONTLUEL |
| 01264 | MONTRACOL |
| 01272 | NEUVILLE-LES-DAMES |
| 01289 | PERONNAS |
| 01297 | PIZAY |
| 01299 | LE PLANTAY |
| 01314 | PRIAY |
| 01318 | RANCE |
| 01319 | RELEVANT |
| 01322 | REYRIEUX |
| 01325 | RIGNIEUX-LE-FRANC |
| 01328 | ROMANS |
| 01333 | SAINT-ANDRE-DE-CORCY |
| 01335 | SAINT-ANDRE-LE-BOUCHOUX |
| 01336 | SAINT-ANDRE-SUR-VIEUX-JONC |
| 01342 | SAINTE-CROIX |
| 01349 | SAINT-ELOI |
| 01356 | SAINT-GEORGES-SUR-RENON |
| 01359 | SAINT-GERMAIN-SUR-RENON |
| 01362 | SAINT-JEAN-DE-THURIGNEUX |
| 01369 | SAINT-JUST |
| 01371 | SAINT-MARCEL |
| 01381 | SAINT-NIZIER-LE-DESERT |
| 01382 | SAINTE-OLIVE |
| 01383 | SAINT-PAUL-DE-VARAX |
| 01385 | SAINT-REMY |
| 01389 | SAINT-TRIVIER-SUR-MOIGNANS |
| 01393 | SANDRANS |
| 01398 | SAVIGNEUX |
| 01405 | SERVAS |
| 01412 | SULIGNAT |
| 01424 | TRAMOYES |
| 01425 | LA TRANCLIERE |
| 01430 | VARAMBON |
| 01434 | VERSAILLEUX |
| 01443 | VILLARS-LES-DOMBES |
| 01446 | VILLENEUVE |
| 01449 | VILLETTE-SUR-AIN |
| 01450 | VILLIEU-LOYES-MOLLON |
| 01001 | L'ABERGEMENT-CLEMENCIAT |
| 01004 | AMBERIEU-EN-BUGEY |
| 01007 | AMBRONAY |
| 01008 | AMBUTRIX |
| 01021 | ARS-SUR-FORMANS |
| 01024 | ATTIGNAT |
| 01025 | BAGE-LA-VILLE |
| 01027 | BALAN |
| 01028 | BANEINS |
| 01030 | BEAUREGARD |
| 01032 | BELIGNEUX |
| 01038 | BENY |
| 01041 | BETTANT |
| 01042 | BEY |
| 01043 | BEYNOST |
| 01046 | BIZIAT |
| 01047 | BLYES |
| 01049 | LA BOISSE |
| 01054 | BOURG-SAINT-CHRISTOPHE |
| 01062 | BRESSOLLES |
| 01065 | BUELLAS |
| 01075 | CHALEINS |
| 01088 | CHARNOZ-SUR-AIN |
| 01089 | CHATEAU-GAILLARD |
| 01095 | CHAVANNES-SUR-SURAN |
| 01099 | CHAZEY-SUR-AIN |
| 01115 | CONFRANCON |
| 01136 | CRUZILLES-LES-MEPILLAT |
| 01140 | CURTAFOND |
| 01142 | DAGNEUX |
| 01144 | DOMMARTIN |
| 01146 | DOMPIERRE-SUR-CHALARONNE |
| 01149 | DOUVRES |
| 01150 | DROM |
| 01157 | FAREINS |
| 01165 | FRANCHELEINS |
| 01166 | FRANS |
| 01167 | GARNERANS |
| 01169 | GENOUILLEUX |
| 01177 | GRAND-CORENT |
| 01183 | GUEREINS |
| 01184 | HAUTECOURT-ROMANECHE |
| 01188 | ILLIAT |
| 01194 | JASSANS-RIOTTIER |
| 01197 | JOURNANS |
| 01199 | JUJURIEUX |
| 01202 | LAGNIEU |
| 01203 | LAIZ |
| 01213 | LEYMENT |
| 01225 | LURCY |
| 01238 | MASSIEUX |
| 01241 | MEILLONNAS |
| 01243 | MESSIMY-SUR-SAONE |
| 01245 | BOHAS-MEYRIAT-RIGNAT |
| 01246 | MEZERIAT |
| 01250 | MISERIEUX |
| 01252 | MOGNENEINS |
| 01258 | MONTCEAUX |
| 01259 | MONTCET |
| 01263 | MONTMERLE-SUR-SAONE |
| 01266 | MONTREVEL-EN-BRESSE |
| 01273 | NEUVILLE-SUR-AIN |
| 01275 | NEYRON |
| 01276 | NIEVROZ |
| 01285 | PARCIEUX |
| 01290 | PEROUGES |
| 01291 | PERREX |
| 01295 | PEYZIEUX-SUR-SAONE |
| 01301 | POLLIAT |
| 01303 | PONCIN |
| 01304 | PONT-D'AIN |
| 01317 | RAMASSE |
| 01321 | REVONNAS |
| 01334 | SAINT-ANDRE-D'HUIRIAT |
| 01339 | SAINT-BERNARD |
| 01343 | SAINT-CYR-SUR-MENTHON |
| 01344 | SAINT-DENIS-LES-BOURG |
| 01345 | SAINT-DENIS-EN-BUGEY |
| 01346 | SAINT-DIDIER-D'AUSSIAT |
| 01347 | SAINT-DIDIER-DE-FORMANS |
| 01348 | SAINT-DIDIER-SUR-CHALARONNE |
| 01350 | SAINT-ETIENNE-DU-BOIS |
| 01351 | SAINT-ETIENNE-SUR-CHALARONNE |
| 01353 | SAINTE-EUPHEMIE |
| 01355 | SAINT-GENIS-SUR-MENTHON |
| 01361 | SAINT-JEAN-DE-NIOST |
| 01363 | SAINT-JEAN-LE-VIEUX |
| 01365 | SAINT-JEAN-SUR-VEYLE |
| 01366 | SAINTE-JULIE |
| 01368 | SAINT-JULIEN-SUR-VEYLE |
| 01374 | SAINT-MARTIN-DU-MONT |
| 01375 | SAINT-MARTIN-LE-CHATEL |
| 01376 | SAINT-MAURICE-DE-BEYNOST |
| 01378 | SAINT-MAURICE-DE-GOURDANS |
| 01379 | SAINT-MAURICE-DE-REMENS |
| 01387 | SAINT-SULPICE |
| 01390 | SAINT-VULBAS |
| 01408 | SIMANDRE-SUR-SURAN |
| 01418 | THIL |
| 01420 | THOISSEY |
| 01422 | TOSSIAT |
| 01423 | TOUSSIEUX |
| 01426 | TREFFORT-CUISIAT |
| 01427 | TREVOUX |
| 01428 | VALEINS |
| 01429 | VANDEINS |
| 01431 | VAUX-EN-BUGEY |
| 01447 | VILLEREVERSURE |
| 01451 | VIRIAT |
| 01457 | VONNAS |
| 38557 | VILLETTE-D'ANTHON |
| 69003 | ALBIGNY-SUR-SAONE |
| 69005 | AMBERIEUX |
| 69009 | ANSE |
| 69013 | ARNAS |
| 69019 | BELLEVILLE |
| 69033 | CAILLOUX-SUR-FONTAINES |
| 69034 | CALUIRE-ET-CUIRE |
| 69049 | CHASSELAY |
| 69052 | CHAZAY-D'AZERGUES |
| 69055 | LES CHERES |
| 69063 | COLLONGES-AU-MONT-D'OR |
| 69068 | COUZON-AU-MONT-D'OR |
| 69071 | CURIS-AU-MONT-D'OR |
| 69077 | DRACE |
| 69085 | FLEURIEU-SUR-SAONE |
| 69087 | FONTAINES-SAINT-MARTIN |
| 69088 | FONTAINES-SUR-SAONE |
| 69115 | LIMAS |
| 69117 | LISSIEU |
| 69122 | LUCENAY |
| 69125 | MARCILLY-D'AZERGUES |
| 69140 | MORANCE |
| 69143 | NEUVILLE-SUR-SAONE |
| 69153 | POLEYMIEUX-AU-MONT-D'OR |
| 69156 | POMMIERS |
| 69163 | QUINCIEUX |
| 69168 | ROCHETAILLEE-SUR-SAONE |
| 69191 | SAINT-CYR-AU-MONT-D'OR |
| 69206 | SAINT-GEORGES-DE-RENEINS |
| 69207 | SAINT-GERMAIN-AU-MONT-D'OR |
| 69211 | SAINT-JEAN-D'ARDIERES |
| 69233 | SAINT-ROMAIN-AU-MONT-D'OR |
| 69242 | TAPONAS |
| 69256 | VAULX-EN-VELIN |
| 69264 | VILLEFRANCHE-SUR-SAONE |
| 69266 | VILLEURBANNE |
| 69271 | CHASSIEU |
| 69275 | DECINES-CHARPIEU |
| 69277 | GENAS |
| 69278 | GENAY |
| 69279 | JONAGE |
| 69280 | JONS |
| 69282 | MEYZIEU |
| 69284 | MONTANAY |
| 69285 | PUSIGNAN |
| 69286 | RILLIEUX-LA-PAPE |
| 69292 | SATHONAY-CAMP |
| 69293 | SATHONAY-VILLAGE |
| SE | ŠVEDSKA | | | |
| Naslednji kraji znotraj Kalmar Län | Poštna številka | Kraj | 24.4.2006 |
| Okuženo območje | 572 75 | FIGEHOLM |
| 572 95 | FIGEHOLM |
| Ogroženo območje | 572 75 | FIGEHOLM |
| 572 76 | FÅRBO |
| 572 92 | OSKARSHAMN |
| 572 95 | FIGEHOLM |
| 572 96 | FÅRBO |
| Razširjeno ogroženo območje (20 km) | 380 75 | BYXELKROK |
| 570 91 | KRISTDALA |
| 572 37 | OSKARSHAMN |
| 572 40 | OSKARSHAMN |
| 572 41 | OSKARSHAMN |
| 572 61 | OSKARSHAMN |
| 572 63 | OSKARSHAMN |
| 572 75 | FIGEHOLM |
| 572 76 | FÅRBO |
| 572 91 | OSKARSHAMN |
| 572 92 | OSKARSHAMN |
| 572 95 | FIGEHOLM |
| 572 96 | FÅRBO |
| 590 91 | HJORTED |
| 590 93 | GUNNEBO |

ISO oznaka države

Država članica

Območje A

Veljavno do

Oznaka

Naziv

FR

FRANCIJA

Poštna številka

Občine

27.3.2006

Ogroženo območje

01005

AMBERIEUX-EN-DOMBES

01045

BIRIEUX

01052

BOULIGNEUX

01053

BOURG-EN-BRESSE

01069

CERTINES

01072

CEYZERIAT

01074

CHALAMONT

01083

CHANEINS

01084

CHANOZ-CHATENAY

01085

LA CHAPELLE-DU-CHATELARD

01090

CHATENAY

01092

CHATILLON-LA-PALUD

01093

CHATILLON-SUR-CHALARONNE

01096

CHAVEYRIAT

01105

CIVRIEUX

01113

CONDEISSIAT

01129

CRANS

01145

DOMPIERRE-SUR-VEYLE

01151

DRUILLAT

01156

FARAMANS

01195

JASSERON

01198

JOYEUX

01207

LAPEYROUSE

01211

LENT

01235

MARLIEUX

01244

MEXIMIEUX

01248

MIONNAY

01249

MIRIBEL

01254

MONTAGNAT

01260

LE MONTELLIER

01261

MONTHIEUX

01262

MONTLUEL

01264

MONTRACOL

01272

NEUVILLE-LES-DAMES

01289

PERONNAS

01297

PIZAY

01299

LE PLANTAY

01314

PRIAY

01318

RANCE

01319

RELEVANT

01322

REYRIEUX

01325

RIGNIEUX-LE-FRANC

01328

ROMANS

01333

SAINT-ANDRE-DE-CORCY

01335

SAINT-ANDRE-LE-BOUCHOUX

01336

SAINT-ANDRE-SUR-VIEUX-JONC

01342

SAINTE-CROIX

01349

SAINT-ELOI

01356

SAINT-GEORGES-SUR-RENON

01359

SAINT-GERMAIN-SUR-RENON

01362

SAINT-JEAN-DE-THURIGNEUX

01369

SAINT-JUST

01371

SAINT-MARCEL

01381

SAINT-NIZIER-LE-DESERT

01382

SAINTE-OLIVE

01383

SAINT-PAUL-DE-VARAX

01385

SAINT-REMY

01389

SAINT-TRIVIER-SUR-MOIGNANS

01393

SANDRANS

01398

SAVIGNEUX

01405

SERVAS

01412

SULIGNAT

01424

TRAMOYES

01425

LA TRANCLIERE

01430

VARAMBON

01434

VERSAILLEUX

01443

VILLARS-LES-DOMBES

01446

VILLENEUVE

01449

VILLETTE-SUR-AIN

01450

VILLIEU-LOYES-MOLLON

01001

L'ABERGEMENT-CLEMENCIAT

01004

AMBERIEU-EN-BUGEY

01007

AMBRONAY

01008

AMBUTRIX

01021

ARS-SUR-FORMANS

01024

ATTIGNAT

01025

BAGE-LA-VILLE

01027

BALAN

01028

BANEINS

01030

BEAUREGARD

01032

BELIGNEUX

01038

BENY

01041

BETTANT

01042

BEY

01043

BEYNOST

01046

BIZIAT

01047

BLYES

01049

LA BOISSE

01054

BOURG-SAINT-CHRISTOPHE

01062

BRESSOLLES

01065

BUELLAS

01075

CHALEINS

01088

CHARNOZ-SUR-AIN

01089

CHATEAU-GAILLARD

01095

CHAVANNES-SUR-SURAN

01099

CHAZEY-SUR-AIN

01115

CONFRANCON

01136

CRUZILLES-LES-MEPILLAT

01140

CURTAFOND

01142

DAGNEUX

01144

DOMMARTIN

01146

DOMPIERRE-SUR-CHALARONNE

01149

DOUVRES

01150

DROM

01157

FAREINS

01165

FRANCHELEINS

01166

FRANS

01167

GARNERANS

01169

GENOUILLEUX

01177

GRAND-CORENT

01183

GUEREINS

01184

HAUTECOURT-ROMANECHE

01188

ILLIAT

01194

JASSANS-RIOTTIER

01197

JOURNANS

01199

JUJURIEUX

01202

LAGNIEU

01203

LAIZ

01213

LEYMENT

01225

LURCY

01238

MASSIEUX

01241

MEILLONNAS

01243

MESSIMY-SUR-SAONE

01245

BOHAS-MEYRIAT-RIGNAT

01246

MEZERIAT

01250

MISERIEUX

01252

MOGNENEINS

01258

MONTCEAUX

01259

MONTCET

01263

MONTMERLE-SUR-SAONE

01266

MONTREVEL-EN-BRESSE

01273

NEUVILLE-SUR-AIN

01275

NEYRON

01276

NIEVROZ

01285

PARCIEUX

01290

PEROUGES

01291

PERREX

01295

PEYZIEUX-SUR-SAONE

01301

POLLIAT

01303

PONCIN

01304

PONT-D'AIN

01317

RAMASSE

01321

REVONNAS

01334

SAINT-ANDRE-D'HUIRIAT

01339

SAINT-BERNARD

01343

SAINT-CYR-SUR-MENTHON

01344

SAINT-DENIS-LES-BOURG

01345

SAINT-DENIS-EN-BUGEY

01346

SAINT-DIDIER-D'AUSSIAT

01347

SAINT-DIDIER-DE-FORMANS

01348

SAINT-DIDIER-SUR-CHALARONNE

01350

SAINT-ETIENNE-DU-BOIS

01351

SAINT-ETIENNE-SUR-CHALARONNE

01353

SAINTE-EUPHEMIE

01355

SAINT-GENIS-SUR-MENTHON

01361

SAINT-JEAN-DE-NIOST

01363

SAINT-JEAN-LE-VIEUX

01365

SAINT-JEAN-SUR-VEYLE

01366

SAINTE-JULIE

01368

SAINT-JULIEN-SUR-VEYLE

01374

SAINT-MARTIN-DU-MONT

01375

SAINT-MARTIN-LE-CHATEL

01376

SAINT-MAURICE-DE-BEYNOST

01378

SAINT-MAURICE-DE-GOURDANS

01379

SAINT-MAURICE-DE-REMENS

01387

SAINT-SULPICE

01390

SAINT-VULBAS

01408

SIMANDRE-SUR-SURAN

01418

THIL

01420

THOISSEY

01422

TOSSIAT

01423

TOUSSIEUX

01426

TREFFORT-CUISIAT

01427

TREVOUX

01428

VALEINS

01429

VANDEINS

01431

VAUX-EN-BUGEY

01447

VILLEREVERSURE

01451

VIRIAT

01457

VONNAS

38557

VILLETTE-D'ANTHON

69003

ALBIGNY-SUR-SAONE

69005

AMBERIEUX

69009

ANSE

69013

ARNAS

69019

BELLEVILLE

69033

CAILLOUX-SUR-FONTAINES

69034

CALUIRE-ET-CUIRE

69049

CHASSELAY

69052

CHAZAY-D'AZERGUES

69055

LES CHERES

69063

COLLONGES-AU-MONT-D'OR

69068

COUZON-AU-MONT-D'OR

69071

CURIS-AU-MONT-D'OR

69077

DRACE

69085

FLEURIEU-SUR-SAONE

69087

FONTAINES-SAINT-MARTIN

69088

FONTAINES-SUR-SAONE

69115

LIMAS

69117

LISSIEU

69122

LUCENAY

69125

MARCILLY-D'AZERGUES

69140

MORANCE

69143

NEUVILLE-SUR-SAONE

69153

POLEYMIEUX-AU-MONT-D'OR

69156

POMMIERS

69163

QUINCIEUX

69168

ROCHETAILLEE-SUR-SAONE

69191

SAINT-CYR-AU-MONT-D'OR

69206

SAINT-GEORGES-DE-RENEINS

69207

SAINT-GERMAIN-AU-MONT-D'OR

69211

SAINT-JEAN-D'ARDIERES

69233

SAINT-ROMAIN-AU-MONT-D'OR

69242

TAPONAS

69256

VAULX-EN-VELIN

69264

VILLEFRANCHE-SUR-SAONE

69266

VILLEURBANNE

69271

CHASSIEU

69275

DECINES-CHARPIEU

69277

GENAS

69278

GENAY

69279

JONAGE

69280

JONS

69282

MEYZIEU

69284

MONTANAY

69285

PUSIGNAN

69286

RILLIEUX-LA-PAPE

69292

SATHONAY-CAMP

69293

SATHONAY-VILLAGE

SE

ŠVEDSKA

Naslednji kraji znotraj Kalmar Län

Poštna številka

Kraj

24.4.2006

Okuženo območje

572 75

FIGEHOLM

572 95

FIGEHOLM

Ogroženo območje

572 75

FIGEHOLM

572 76

FÅRBO

572 92

OSKARSHAMN

572 95

FIGEHOLM

572 96

FÅRBO

Razširjeno ogroženo območje (20 km)

380 75

BYXELKROK

570 91

KRISTDALA

572 37

OSKARSHAMN

572 40

OSKARSHAMN

572 41

OSKARSHAMN

572 61

OSKARSHAMN

572 63

OSKARSHAMN

572 75

FIGEHOLM

572 76

FÅRBO

572 91

OSKARSHAMN

572 92

OSKARSHAMN

572 95

FIGEHOLM

572 96

FÅRBO

590 91

HJORTED

590 93

GUNNEBO

DEL B

Območje B, kot je navedeno v členu 2(2):

| ISO oznaka države | Država članica | Območje B | Veljavno do |
| --- | --- | --- | --- |
| Oznaka | Naziv |
| FR | FRANCIJA | Poštna številka | Občine | 27.3.2006 |
| 01002 | L'ABERGEMENT-DE-VAREY |
| 01026 | BAGE-LE-CHATEL |
| 01040 | BEREZIAT |
| 01050 | BOISSEY |
| 01051 | BOLOZON |
| 01056 | BOYEUX-SAINT-JEROME |
| 01068 | CERDON |
| 01077 | CHALLES |
| 01102 | CHEVROUX |
| 01106 | CIZE |
| 01107 | CLEYZIEU |
| 01123 | CORMORANCHE-SUR-SAONE |
| 01125 | CORVEISSIAT |
| 01127 | COURMANGOUX |
| 01130 | CRAS-SUR-REYSSOUZE |
| 01134 | CROTTET |
| 01154 | ETREZ |
| 01159 | FEILLENS |
| 01172 | GERMAGNAT |
| 01179 | GRIEGES |
| 01196 | JAYAT |
| 01214 | LEYSSARD |
| 01224 | LOYETTES |
| 01229 | MALAFRETAZ |
| 01231 | MANZIAT |
| 01232 | MARBOZ |
| 01236 | MARSONNAS |
| 01242 | MERIGNAT |
| 01277 | NIVOLLET-MONTGRIFFON |
| 01284 | OZAN |
| 01306 | PONT-DE-VEYLE |
| 01309 | POUILLAT |
| 01312 | PRESSIAT |
| 01320 | REPLONGES |
| 01331 | SAINT-ALBAN |
| 01332 | SAINT-ANDRE-DE-BAGE |
| 01384 | SAINT-RAMBERT-EN-BUGEY |
| 01386 | SAINT-SORLIN-EN-BUGEY |
| 01404 | SERRIERES-SUR-AIN |
| 01411 | SOUCLIN |
| 01421 | TORCIEU |
| 01445 | VILLEMOTIER |
| 38011 | ANTHON |
| 38026 | LA BALME-LES-GROTTES |
| 38085 | CHARVIEU-CHAVAGNEUX |
| 38097 | CHAVANOZ |
| 38190 | HIERES-SUR-AMBY |
| 38197 | JANNEYRIAS |
| 38535 | VERNAS |
| 38539 | VERTRIEU |
| 69004 | ALIX |
| 69020 | BELMONT-D'AZERGUES |
| 69023 | BLACE |
| 69029 | BRON |
| 69036 | CERCIE |
| 69040 | CHAMPAGNE-AU-MONT-D'OR |
| 69045 | CHARENTAY |
| 69047 | CHARNAY |
| 69059 | CIVRIEUX-D'AZERGUES |
| 69065 | CORCELLES-EN-BEAUJOLAIS |
| 69072 | DARDILLY |
| 69074 | DENICE |
| 69076 | DOMMARTIN |
| 69092 | GLEIZE |
| 69106 | LACHASSAGNE |
| 69108 | LANCIE |
| 69114 | LIERGUES |
| 69116 | LIMONEST |
| 69121 | LOZANNE |
| 69126 | MARCY |
| 69159 | POUILLY-LE-MONIAL |
| 69194 | SAINT-DIDIER-AU-MONT-D'OR |
| 69197 | SAINT-ETIENNE-DES-OULLIERES |
| 69212 | SAINT-JEAN-DES-VIGNES |
| 69215 | SAINT-JULIEN |
| 69218 | SAINT-LAGER |
| 69246 | THEIZE |
| 69267 | VILLIE-MORGON |
| 69287 | SAINT-BONNET-DE-MURE |
| 69290 | SAINT-PRIEST |
| 69299 | COLOMBIER-SAUGNIEU |
| 69381 | LYON 1ER ARRONDISSEMENT |
| 69383 | LYON 3E ARRONDISSEMENT |
| 69384 | LYON 4E ARRONDISSEMENT |
| 69386 | LYON 6E ARRONDISSEMENT |
| 69389 | LYON 9E ARRONDISSEMENT |
| 71090 | LA CHAPELLE-DE-GUINCHAY |
| 71150 | CRECHES-SUR-SAONE |
| 71372 | ROMANECHE-THORINS |
| 71481 | SAINT-SYMPHORIEN-D'ANCELLES |
| SE | ŠVEDSKA | | | |
| Celotno območje Kalmar Län, razen območja A, vključno z naslednjimi kraji | Poštna številka | Kraj | 24.4.2006 |
| | 360 23 | ÄLMEBODA |
| 360 50 | LESSEBO |
| 360 52 | KOSTA |
| 360 53 | SKRUV |
| 360 60 | VISSEFJÄRDA |
| 360 65 | BODA GLASBRUK |
| 360 70 | ÅSEDA |
| 360 77 | FRÖSEKE |
| 361 30 | EMMABODA |
| 361 31 | EMMABODA |
| 361 32 | EMMABODA |
| 361 33 | EMMABODA |
| 361 42 | LINDÅS |
| 361 53 | BROAKULLA |
| 361 91 | EMMABODA |
| 361 92 | EMMABODA |
| 361 93 | BROAKULLA |
| 361 94 | ERIKSMÅLA |
| 361 95 | LÅNGASJÖ |
| 370 17 | ERINGSBODA |
| 370 34 | HOLMSJÖ |
| 370 45 | FÅGELMARA |
| 371 93 | KARLSKRONA |
| 380 30 | ROCKNEBY |
| 380 31 | LÄCKEBY |
| 380 40 | ORREFORS |
| 380 41 | GULLASKRUV |
| 380 42 | MÅLERÅS |
| 380 44 | ALSTERBRO |
| 380 52 | TIMMERNABBEN |
| 380 53 | FLISERYD |
| 380 62 | MÖRBYLÅNGA |
| 380 65 | DEGERHAMN |
| 380 74 | LÖTTORP |
| 380 75 | BYXELKROK |
| 382 30 | NYBRO |
| 382 31 | NYBRO |
| 382 32 | NYBRO |
| 382 33 | NYBRO |
| 382 34 | NYBRO |
| 382 35 | NYBRO |
| 382 36 | NYBRO |
| 382 37 | NYBRO |
| 382 38 | NYBRO |
| 382 39 | NYBRO |
| 382 40 | NYBRO |
| 382 41 | NYBRO |
| 382 42 | NYBRO |
| 382 43 | NYBRO |
| 382 44 | NYBRO |
| 382 45 | NYBRO |
| 382 46 | NYBRO |
| 382 90 | ÖRSJÖ |
| 382 91 | NYBRO |
| 382 92 | NYBRO |
| 382 93 | NYBRO |
| 382 94 | NYBRO |
| 382 96 | NYBRO |
| 382 97 | ÖRSJÖ |
| 383 30 | MÖNSTERÅS |
| 383 31 | MÖNSTERÅS |
| 383 32 | MÖNSTERÅS |
| 383 33 | MÖNSTERÅS |
| 383 34 | MÖNSTERÅS |
| 383 35 | MÖNSTERÅS |
| 383 36 | MÖNSTERÅS |
| 383 37 | MÖNSTERÅS |
| 383 38 | MÖNSTERÅS |
| 383 39 | MÖNSTERÅS |
| 383 91 | MÖNSTERÅS |
| 383 92 | MÖNSTERÅS |
| 384 30 | BLOMSTERMÅLA |
| 384 31 | BLOMSTERMÅLA |
| 384 40 | ÅLEM |
| 384 91 | BLOMSTERMÅLA |
| 384 92 | ÅLEM |
| 384 93 | ÅLEM |
| 385 30 | TORSÅS |
| 385 31 | TORSÅS |
| 385 32 | TORSÅS |
| 385 33 | TORSÅS |
| 385 34 | TORSÅS |
| 385 40 | BERGKVARA |
| 385 41 | BERGKVARA |
| 385 50 | SÖDERÅKRA |
| 385 51 | SÖDERÅKRA |
| 385 90 | SÖDERÅKRA |
| 385 91 | TORSÅS |
| 385 92 | GULLABO |
| 385 93 | TORSÅS |
| 385 94 | BERGKVARA |
| 385 95 | TORSÅS |
| 385 96 | GULLABO |
| 385 97 | SÖDERÅKRA |
| 385 98 | BERGKVARA |
| 385 99 | TORSÅS |
| 386 30 | FÄRJESTADEN |
| 386 31 | FÄRJESTADEN |
| 386 32 | FÄRJESTADEN |
| 386 33 | FÄRJESTADEN |
| 386 34 | FÄRJESTADEN |
| 386 35 | FÄRJESTADEN |
| 386 90 | FÄRJESTADEN |
| 386 92 | FÄRJESTADEN |
| 386 93 | FÄRJESTADEN |
| 386 94 | FÄRJESTADEN |
| 386 95 | FÄRJESTADEN |
| 386 96 | FÄRJESTADEN |
| 387 30 | BORGHOLM |
| 387 31 | BORGHOLM |
| 387 32 | BORGHOLM |
| 387 33 | BORGHOLM |
| 387 34 | BORGHOLM |
| 387 35 | BORGHOLM |
| 387 36 | BORGHOLM |
| 387 37 | BORGHOLM |
| 387 38 | BORGHOLM |
| 387 50 | KÖPINGSVIK |
| 387 51 | KÖPINGSVIK |
| 387 52 | KÖPINGSVIK |
| 387 90 | KÖPINGSVIK |
| 387 91 | BORGHOLM |
| 387 92 | BORGHOLM |
| 387 93 | BORGHOLM |
| 387 94 | BORGHOLM |
| 387 95 | KÖPINGSVIK |
| 387 96 | KÖPINGSVIK |
| 388 30 | LJUNGBYHOLM |
| 388 31 | LJUNGBYHOLM |
| 388 32 | LJUNGBYHOLM |
| 388 40 | TREKANTEN |
| 388 41 | TREKANTEN |
| 388 50 | PÅRYD |
| 388 91 | VASSMOLÖSA |
| 388 92 | LJUNGBYHOLM |
| 388 93 | LJUNGBYHOLM |
| 388 94 | VASSMOLÖSA |
| 388 95 | HALLTORP |
| 388 96 | LJUNGBYHOLM |
| 388 97 | HALLTORP |
| 388 98 | TREKANTEN |
| 388 99 | PÅRYD |
| 392 30 | KALMAR |
| 392 31 | KALMAR |
| 392 32 | KALMAR |
| 392 33 | KALMAR |
| 392 34 | KALMAR |
| 392 35 | KALMAR |
| 392 36 | KALMAR |
| 392 37 | KALMAR |
| 392 38 | KALMAR |
| 392 41 | KALMAR |
| 392 43 | KALMAR |
| 392 44 | KALMAR |
| 392 45 | KALMAR |
| 392 46 | KALMAR |
| 392 47 | KALMAR |
| 393 50 | KALMAR |
| 393 51 | KALMAR |
| 393 52 | KALMAR |
| 393 53 | KALMAR |
| 393 54 | KALMAR |
| 393 55 | KALMAR |
| 393 57 | KALMAR |
| 393 58 | KALMAR |
| 393 59 | KALMAR |
| 393 63 | KALMAR |
| 393 64 | KALMAR |
| 393 65 | KALMAR |
| 394 70 | KALMAR |
| 394 71 | KALMAR |
| 394 77 | KALMAR |
| 395 90 | KALMAR |
| 570 16 | KVILLSFORS |
| 570 19 | PAULISTRÖM |
| 570 30 | MARIANNELUND |
| 570 31 | INGATORP |
| 570 72 | FAGERHULT |
| 570 75 | FÅGELFORS |
| 570 76 | RUDA |
| 570 80 | VIRSERUM |
| 570 81 | JÄRNFORSEN |
| 570 82 | MÅLILLA |
| 570 83 | ROSENFORS |
| 570 84 | MÖRLUNDA |
| 570 90 | PÅSKALLAVIK |
| 570 91 | KRISTDALA |
| 572 30 | OSKARSHAMN |
| 572 31 | OSKARSHAMN |
| 572 32 | OSKARSHAMN |
| 572 33 | OSKARSHAMN |
| 572 34 | OSKARSHAMN |
| 572 35 | OSKARSHAMN |
| 572 36 | OSKARSHAMN |
| 572 37 | OSKARSHAMN |
| 572 40 | OSKARSHAMN |
| 572 41 | OSKARSHAMN |
| 572 50 | OSKARSHAMN |
| 572 51 | OSKARSHAMN |
| 572 60 | OSKARSHAMN |
| 572 61 | OSKARSHAMN |
| 572 62 | OSKARSHAMN |
| 572 91 | OSKARSHAMN |
| 572 93 | OSKARSHAMN |
| 572 96 | FÅRBO |
| 574 96 | VETLANDA |
| 574 97 | VETLANDA |
| 577 30 | HULTSFRED |
| 577 31 | HULTSFRED |
| 577 32 | HULTSFRED |
| 577 33 | HULTSFRED |
| 577 34 | HULTSFRED |
| 577 35 | HULTSFRED |
| 577 36 | HULTSFRED |
| 577 37 | HULTSFRED |
| 577 38 | HULTSFRED |
| 577 39 | HULTSFRED |
| 577 50 | SILVERDALEN |
| 577 51 | SILVERDALEN |
| 577 90 | HULTSFRED |
| 577 91 | HULTSFRED |
| 577 92 | HULTSFRED |
| 577 93 | HULTSFRED |
| 577 94 | LÖNNEBERGA |
| 579 30 | HÖGSBY |
| 579 31 | HÖGSBY |
| 579 32 | HÖGSBY |
| 579 33 | HÖGSBY |
| 579 40 | BERGA |
| 579 90 | BERGA |
| 579 92 | HÖGSBY |
| 579 93 | GRÖNSKÅRA |
| 590 42 | HORN |
| 590 80 | SÖDRA VI |
| 590 81 | GULLRINGEN |
| 590 83 | STOREBRO |
| 590 90 | ANKARSRUM |
| 590 91 | HJORTED |
| 590 92 | TOTEBO |
| 590 93 | GUNNEBO |
| 590 94 | BLACKSTAD |
| 590 95 | LOFTAHAMMAR |
| 590 96 | ÖVERUM |
| 590 98 | EDSBRUK |
| 593 30 | VÄSTERVIK |
| 593 31 | VÄSTERVIK |
| 593 32 | VÄSTERVIK |
| 593 33 | VÄSTERVIK |
| 593 34 | VÄSTERVIK |
| 593 35 | VÄSTERVIK |
| 593 36 | VÄSTERVIK |
| 593 37 | VÄSTERVIK |
| 593 38 | VÄSTERVIK |
| 593 39 | VÄSTERVIK |
| 593 40 | VÄSTERVIK |
| 593 41 | VÄSTERVIK |
| 593 42 | VÄSTERVIK |
| 593 43 | VÄSTERVIK |
| 593 50 | VÄSTERVIK |
| 593 51 | VÄSTERVIK |
| 593 52 | VÄSTERVIK |
| 593 53 | VÄSTERVIK |
| 593 54 | VÄSTERVIK |
| 593 61 | VÄSTERVIK |
| 593 62 | VÄSTERVIK |
| 593 91 | VÄSTERVIK |
| 593 92 | VÄSTERVIK |
| 593 93 | VÄSTERVIK |
| 593 95 | VÄSTERVIK |
| 593 96 | VÄSTERVIK |
| 594 30 | GAMLEBY |
| 594 31 | GAMLEBY |
| 594 32 | GAMLEBY |
| 594 91 | GAMLEBY |
| 594 92 | GAMLEBY |
| 594 93 | GAMLEBY |
| 594 94 | GAMLEBY |
| 597 40 | ÅTVIDABERG |
| 597 91 | ÅTVIDABERG |
| 597 96 | ÅTVIDABERG |
| 597 97 | ÅTVIDABERG |
| 598 30 | VIMMERBY |
| 598 31 | VIMMERBY |
| 598 32 | VIMMERBY |
| 598 34 | VIMMERBY |
| 598 35 | VIMMERBY |
| 598 36 | VIMMERBY |
| 598 37 | VIMMERBY |
| 598 38 | VIMMERBY |
| 598 39 | VIMMERBY |
| 598 40 | VIMMERBY |
| 598 91 | VIMMERBY |
| 598 92 | VIMMERBY |
| 598 93 | VIMMERBY |
| 598 94 | VIMMERBY |
| 598 95 | VIMMERBY |
| 598 96 | VIMMERBY |
| 615 92 | VALDEMARSVIK |
| 615 94 | VALDEMARSVIK |
| 615 95 | VALDEMARSVIK“ |

ISO oznaka države

Država članica

Območje B

Veljavno do

Oznaka

Naziv

FR

FRANCIJA

Poštna številka

Občine

27.3.2006

01002

L'ABERGEMENT-DE-VAREY

01026

BAGE-LE-CHATEL

01040

BEREZIAT

01050

BOISSEY

01051

BOLOZON

01056

BOYEUX-SAINT-JEROME

01068

CERDON

01077

CHALLES

01102

CHEVROUX

01106

CIZE

01107

CLEYZIEU

01123

CORMORANCHE-SUR-SAONE

01125

CORVEISSIAT

01127

COURMANGOUX

01130

CRAS-SUR-REYSSOUZE

01134

CROTTET

01154

ETREZ

01159

FEILLENS

01172

GERMAGNAT

01179

GRIEGES

01196

JAYAT

01214

LEYSSARD

01224

LOYETTES

01229

MALAFRETAZ

01231

MANZIAT

01232

MARBOZ

01236

MARSONNAS

01242

MERIGNAT

01277

NIVOLLET-MONTGRIFFON

01284

OZAN

01306

PONT-DE-VEYLE

01309

POUILLAT

01312

PRESSIAT

01320

REPLONGES

01331

SAINT-ALBAN

01332

SAINT-ANDRE-DE-BAGE

01384

SAINT-RAMBERT-EN-BUGEY

01386

SAINT-SORLIN-EN-BUGEY

01404

SERRIERES-SUR-AIN

01411

SOUCLIN

01421

TORCIEU

01445

VILLEMOTIER

38011

ANTHON

38026

LA BALME-LES-GROTTES

38085

CHARVIEU-CHAVAGNEUX

38097

CHAVANOZ

38190

HIERES-SUR-AMBY

38197

JANNEYRIAS

38535

VERNAS

38539

VERTRIEU

69004

ALIX

69020

BELMONT-D'AZERGUES

69023

BLACE

69029

BRON

69036

CERCIE

69040

CHAMPAGNE-AU-MONT-D'OR

69045

CHARENTAY

69047

CHARNAY

69059

CIVRIEUX-D'AZERGUES

69065

CORCELLES-EN-BEAUJOLAIS

69072

DARDILLY

69074

DENICE

69076

DOMMARTIN

69092

GLEIZE

69106

LACHASSAGNE

69108

LANCIE

69114

LIERGUES

69116

LIMONEST

69121

LOZANNE

69126

MARCY

69159

POUILLY-LE-MONIAL

69194

SAINT-DIDIER-AU-MONT-D'OR

69197

SAINT-ETIENNE-DES-OULLIERES

69212

SAINT-JEAN-DES-VIGNES

69215

SAINT-JULIEN

69218

SAINT-LAGER

69246

THEIZE

69267

VILLIE-MORGON

69287

SAINT-BONNET-DE-MURE

69290

SAINT-PRIEST

69299

COLOMBIER-SAUGNIEU

69381

LYON 1ER ARRONDISSEMENT

69383

LYON 3E ARRONDISSEMENT

69384

LYON 4E ARRONDISSEMENT

69386

LYON 6E ARRONDISSEMENT

69389

LYON 9E ARRONDISSEMENT

71090

LA CHAPELLE-DE-GUINCHAY

71150

CRECHES-SUR-SAONE

71372

ROMANECHE-THORINS

71481

SAINT-SYMPHORIEN-D'ANCELLES

SE

ŠVEDSKA

Celotno območje Kalmar Län, razen območja A, vključno z naslednjimi kraji

Poštna številka

Kraj

24.4.2006

360 23

ÄLMEBODA

360 50

LESSEBO

360 52

KOSTA

360 53

SKRUV

360 60

VISSEFJÄRDA

360 65

BODA GLASBRUK

360 70

ÅSEDA

360 77

FRÖSEKE

361 30

EMMABODA

361 31

EMMABODA

361 32

EMMABODA

361 33

EMMABODA

361 42

LINDÅS

361 53

BROAKULLA

361 91

EMMABODA

361 92

EMMABODA

361 93

BROAKULLA

361 94

ERIKSMÅLA

361 95

LÅNGASJÖ

370 17

ERINGSBODA

370 34

HOLMSJÖ

370 45

FÅGELMARA

371 93

KARLSKRONA

380 30

ROCKNEBY

380 31

LÄCKEBY

380 40

ORREFORS

380 41

GULLASKRUV

380 42

MÅLERÅS

380 44

ALSTERBRO

380 52

TIMMERNABBEN

380 53

FLISERYD

380 62

MÖRBYLÅNGA

380 65

DEGERHAMN

380 74

LÖTTORP

380 75

BYXELKROK

382 30

NYBRO

382 31

NYBRO

382 32

NYBRO

382 33

NYBRO

382 34

NYBRO

382 35

NYBRO

382 36

NYBRO

382 37

NYBRO

382 38

NYBRO

382 39

NYBRO

382 40

NYBRO

382 41

NYBRO

382 42

NYBRO

382 43

NYBRO

382 44

NYBRO

382 45

NYBRO

382 46

NYBRO

382 90

ÖRSJÖ

382 91

NYBRO

382 92

NYBRO

382 93

NYBRO

382 94

NYBRO

382 96

NYBRO

382 97

ÖRSJÖ

383 30

MÖNSTERÅS

383 31

MÖNSTERÅS

383 32

MÖNSTERÅS

383 33

MÖNSTERÅS

383 34

MÖNSTERÅS

383 35

MÖNSTERÅS

383 36

MÖNSTERÅS

383 37

MÖNSTERÅS

383 38

MÖNSTERÅS

383 39

MÖNSTERÅS

383 91

MÖNSTERÅS

383 92

MÖNSTERÅS

384 30

BLOMSTERMÅLA

384 31

BLOMSTERMÅLA

384 40

ÅLEM

384 91

BLOMSTERMÅLA

384 92

ÅLEM

384 93

ÅLEM

385 30

TORSÅS

385 31

TORSÅS

385 32

TORSÅS

385 33

TORSÅS

385 34

TORSÅS

385 40

BERGKVARA

385 41

BERGKVARA

385 50

SÖDERÅKRA

385 51

SÖDERÅKRA

385 90

SÖDERÅKRA

385 91

TORSÅS

385 92

GULLABO

385 93

TORSÅS

385 94

BERGKVARA

385 95

TORSÅS

385 96

GULLABO

385 97

SÖDERÅKRA

385 98

BERGKVARA

385 99

TORSÅS

386 30

FÄRJESTADEN

386 31

FÄRJESTADEN

386 32

FÄRJESTADEN

386 33

FÄRJESTADEN

386 34

FÄRJESTADEN

386 35

FÄRJESTADEN

386 90

FÄRJESTADEN

386 92

FÄRJESTADEN

386 93

FÄRJESTADEN

386 94

FÄRJESTADEN

386 95

FÄRJESTADEN

386 96

FÄRJESTADEN

387 30

BORGHOLM

387 31

BORGHOLM

387 32

BORGHOLM

387 33

BORGHOLM

387 34

BORGHOLM

387 35

BORGHOLM

387 36

BORGHOLM

387 37

BORGHOLM

387 38

BORGHOLM

387 50

KÖPINGSVIK

387 51

KÖPINGSVIK

387 52

KÖPINGSVIK

387 90

KÖPINGSVIK

387 91

BORGHOLM

387 92

BORGHOLM

387 93

BORGHOLM

387 94

BORGHOLM

387 95

KÖPINGSVIK

387 96

KÖPINGSVIK

388 30

LJUNGBYHOLM

388 31

LJUNGBYHOLM

388 32

LJUNGBYHOLM

388 40

TREKANTEN

388 41

TREKANTEN

388 50

PÅRYD

388 91

VASSMOLÖSA

388 92

LJUNGBYHOLM

388 93

LJUNGBYHOLM

388 94

VASSMOLÖSA

388 95

HALLTORP

388 96

LJUNGBYHOLM

388 97

HALLTORP

388 98

TREKANTEN

388 99

PÅRYD

392 30

KALMAR

392 31

KALMAR

392 32

KALMAR

392 33

KALMAR

392 34

KALMAR

392 35

KALMAR

392 36

KALMAR

392 37

KALMAR

392 38

KALMAR

392 41

KALMAR

392 43

KALMAR

392 44

KALMAR

392 45

KALMAR

392 46

KALMAR

392 47

KALMAR

393 50

KALMAR

393 51

KALMAR

393 52

KALMAR

393 53

KALMAR

393 54

KALMAR

393 55

KALMAR

393 57

KALMAR

393 58

KALMAR

393 59

KALMAR

393 63

KALMAR

393 64

KALMAR

393 65

KALMAR

394 70

KALMAR

394 71

KALMAR

394 77

KALMAR

395 90

KALMAR

570 16

KVILLSFORS

570 19

PAULISTRÖM

570 30

MARIANNELUND

570 31

INGATORP

570 72

FAGERHULT

570 75

FÅGELFORS

570 76

RUDA

570 80

VIRSERUM

570 81

JÄRNFORSEN

570 82

MÅLILLA

570 83

ROSENFORS

570 84

MÖRLUNDA

570 90

PÅSKALLAVIK

570 91

KRISTDALA

572 30

OSKARSHAMN

572 31

OSKARSHAMN

572 32

OSKARSHAMN

572 33

OSKARSHAMN

572 34

OSKARSHAMN

572 35

OSKARSHAMN

572 36

OSKARSHAMN

572 37

OSKARSHAMN

572 40

OSKARSHAMN

572 41

OSKARSHAMN

572 50

OSKARSHAMN

572 51

OSKARSHAMN

572 60

OSKARSHAMN

572 61

OSKARSHAMN

572 62

OSKARSHAMN

572 91

OSKARSHAMN

572 93

OSKARSHAMN

572 96

FÅRBO

574 96

VETLANDA

574 97

VETLANDA

577 30

HULTSFRED

577 31

HULTSFRED

577 32

HULTSFRED

577 33

HULTSFRED

577 34

HULTSFRED

577 35

HULTSFRED

577 36

HULTSFRED

577 37

HULTSFRED

577 38

HULTSFRED

577 39

HULTSFRED

577 50

SILVERDALEN

577 51

SILVERDALEN

577 90

HULTSFRED

577 91

HULTSFRED

577 92

HULTSFRED

577 93

HULTSFRED

577 94

LÖNNEBERGA

579 30

HÖGSBY

579 31

HÖGSBY

579 32

HÖGSBY

579 33

HÖGSBY

579 40

BERGA

579 90

BERGA

579 92

HÖGSBY

579 93

GRÖNSKÅRA

590 42

HORN

590 80

SÖDRA VI

590 81

GULLRINGEN

590 83

STOREBRO

590 90

ANKARSRUM

590 91

HJORTED

590 92

TOTEBO

590 93

GUNNEBO

590 94

BLACKSTAD

590 95

LOFTAHAMMAR

590 96

ÖVERUM

590 98

EDSBRUK

593 30

VÄSTERVIK

593 31

VÄSTERVIK

593 32

VÄSTERVIK

593 33

VÄSTERVIK

593 34

VÄSTERVIK

593 35

VÄSTERVIK

593 36

VÄSTERVIK

593 37

VÄSTERVIK

593 38

VÄSTERVIK

593 39

VÄSTERVIK

593 40

VÄSTERVIK

593 41

VÄSTERVIK

593 42

VÄSTERVIK

593 43

VÄSTERVIK

593 50

VÄSTERVIK

593 51

VÄSTERVIK

593 52

VÄSTERVIK

593 53

VÄSTERVIK

593 54

VÄSTERVIK

593 61

VÄSTERVIK

593 62

VÄSTERVIK

593 91

VÄSTERVIK

593 92

VÄSTERVIK

593 93

VÄSTERVIK

593 95

VÄSTERVIK

593 96

VÄSTERVIK

594 30

GAMLEBY

594 31

GAMLEBY

594 32

GAMLEBY

594 91

GAMLEBY

594 92

GAMLEBY

594 93

GAMLEBY

594 94

GAMLEBY

597 40

ÅTVIDABERG

597 91

ÅTVIDABERG

597 96

ÅTVIDABERG

597 97

ÅTVIDABERG

598 30

VIMMERBY

598 31

VIMMERBY

598 32

VIMMERBY

598 34

VIMMERBY

598 35

VIMMERBY

598 36

VIMMERBY

598 37

VIMMERBY

598 38

VIMMERBY

598 39

VIMMERBY

598 40

VIMMERBY

598 91

VIMMERBY

598 92

VIMMERBY

598 93

VIMMERBY

598 94

VIMMERBY

598 95

VIMMERBY

598 96

VIMMERBY

615 92

VALDEMARSVIK

615 94

VALDEMARSVIK

615 95

VALDEMARSVIK“

---

| 29.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/48

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 27. marca 2006

o spremembi Odločbe Komisije 1999/217/ES o registru aromatičnih snovi, ki se uporabljajo v živilih ali na njih

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 899)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/252/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2232/96 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. oktobra 1996 o določitvi postopka Skupnosti za aromatične snovi, uporabljene ali namenjene za uporabo v ali na živilih (1), in zlasti člena 4(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 2232/96 določa postopek za vzpostavitev pravil glede aromatičnih snovi, uporabljenih ali namenjenih za uporabo v živilih. Navedena uredba določa, da se postopek za vzpostavitev, da se register aromatičnih snovi („register“) sprejme potem, ko države članice poslale sporočijo seznam aromatičnih snovi, ki se lahko uporabljajo v ali na živilih v prometu na njihovem ozemlju, in ko Komisija navedeno sporočilo podrobno pregleda. Navedeni register je bil sprejet z Odločbo Komisije 1999/217/ES (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 2232/96 določa postopek za vzpostavitev pravil glede aromatičnih snovi, uporabljenih ali namenjenih za uporabo v živilih. Navedena uredba določa, da se postopek za vzpostavitev, da se register aromatičnih snovi („register“) sprejme potem, ko države članice poslale sporočijo seznam aromatičnih snovi, ki se lahko uporabljajo v ali na živilih v prometu na njihovem ozemlju, in ko Komisija navedeno sporočilo podrobno pregleda. Navedeni register je bil sprejet z Odločbo Komisije 1999/217/ES (2).

| (2) | Poleg tega Uredba (ES) št. 2232/96 določa program ovrednotenja aromatičnih snovi, da bi lahko preverili, ali izpolnjujejo splošna merila za uporabo aromatičnih snovi iz Priloge k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Poleg tega Uredba (ES) št. 2232/96 določa program ovrednotenja aromatičnih snovi, da bi lahko preverili, ali izpolnjujejo splošna merila za uporabo aromatičnih snovi iz Priloge k navedeni uredbi.

| (3) | Skupni strokovni odbor FAO/WHO za aditive v živilih (JECFA) je na svojem 65. zasedanju od 7. do 16. junija 2005 sklenil, da je acetamid (FL 16.047) izrazito rakotvoren pri miših in podganah, čeprav mehanizem nastanka tumorja ni znan, in ni mogoče izključiti genotoksičnega mehanizma. JECFA je uporabo takšne spojine kot aromatične snovi ocenila za neustrezno. Zato acetamid ne izpolnjuje splošnih meril iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2232/96 in ga je treba črtati iz registra. |
| --- | --- |

(3)

Skupni strokovni odbor FAO/WHO za aditive v živilih (JECFA) je na svojem 65. zasedanju od 7. do 16. junija 2005 sklenil, da je acetamid (FL 16.047) izrazito rakotvoren pri miših in podganah, čeprav mehanizem nastanka tumorja ni znan, in ni mogoče izključiti genotoksičnega mehanizma. JECFA je uporabo takšne spojine kot aromatične snovi ocenila za neustrezno. Zato acetamid ne izpolnjuje splošnih meril iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2232/96 in ga je treba črtati iz registra.

| (4) | Odločbo 1999/217/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Odločbo 1999/217/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

V delu A Priloge k Odločbi 1999/217/ES se v preglednici črta vrstica za snov s številko FL 16.047 (acetamide).

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 27. marca 2006

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 299, 23.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 84, 27.3.1999, str. 1. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2005/389/ES (UL L 128, 21.5.2005, str. 73).

2

---

| 29.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/49

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 6. septembra 2005

o ustreznem varstvu osebnih podatkov, vsebovanih v Evidenci imen letalskih potnikov, posredovani agenciji Canada Border Services Agency

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 3248)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/253/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1) in zlasti člena 25(6) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Direktivo 95/46/ES morajo države članice zagotoviti, da se posredovanje osebnih podatkov tretji državi lahko izvede le, če tretja država zagotovi ustrezno raven varstva in če se pred posredovanjem upoštevajo zakoni držav članic, ki uveljavljajo druge določbe Direktive. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Direktivo 95/46/ES morajo države članice zagotoviti, da se posredovanje osebnih podatkov tretji državi lahko izvede le, če tretja država zagotovi ustrezno raven varstva in če se pred posredovanjem upoštevajo zakoni držav članic, ki uveljavljajo druge določbe Direktive.

| (2) | Komisija lahko ugotovi, da tretja država zagotavlja ustrezno raven varstva. V tem primeru se lahko osebni podatki posredujejo iz držav članic, ne da bi bila potrebna dodatna jamstva. |
| --- | --- |

(2)

Komisija lahko ugotovi, da tretja država zagotavlja ustrezno raven varstva. V tem primeru se lahko osebni podatki posredujejo iz držav članic, ne da bi bila potrebna dodatna jamstva.

| (3) | V skladu z Direktivo 95/46/ES je treba raven varstva podatkov oceniti ob upoštevanju vseh okoliščin, povezanih s postopkom posredovanja ali z nizom postopkov posredovanja podatkov, ob tem pa posebej paziti na vrsto okoliščin, ki vplivajo na posredovanje in so naštete v členu 25(2) Direktive. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Direktivo 95/46/ES je treba raven varstva podatkov oceniti ob upoštevanju vseh okoliščin, povezanih s postopkom posredovanja ali z nizom postopkov posredovanja podatkov, ob tem pa posebej paziti na vrsto okoliščin, ki vplivajo na posredovanje in so naštete v členu 25(2) Direktive.

| (4) | V letalskem prometu je „Evidenca imen letalskih potnikov“ (PNR) zbirka zahtevanih podatkov za potovanje posameznega potnika, ki vsebuje vse potrebne podatke, s katerimi lahko glavna letalska družba in udeležene letalske družbe obdelujejo in nadzorujejo rezervacije (2). Za namene te odločbe, izraza „potnik“ in „potniki“ vključujeta tudi člane posadke. „Glavna letalska družba“ je letalska družba, pri kateri je potnik prvotno rezerviral let ali pri kateri je rezerviral dodatne lete po začetku potovanja. „Udeležene letalske družbe“ so katere koli letalske družbe, pri katerih je glavna letalska družba na enem ali več letih zaprosila za mesto, ki naj se hrani za potnika. |
| --- | --- |

(4)

V letalskem prometu je „Evidenca imen letalskih potnikov“ (PNR) zbirka zahtevanih podatkov za potovanje posameznega potnika, ki vsebuje vse potrebne podatke, s katerimi lahko glavna letalska družba in udeležene letalske družbe obdelujejo in nadzorujejo rezervacije (2). Za namene te odločbe, izraza „potnik“ in „potniki“ vključujeta tudi člane posadke. „Glavna letalska družba“ je letalska družba, pri kateri je potnik prvotno rezerviral let ali pri kateri je rezerviral dodatne lete po začetku potovanja. „Udeležene letalske družbe“ so katere koli letalske družbe, pri katerih je glavna letalska družba na enem ali več letih zaprosila za mesto, ki naj se hrani za potnika.

| (5) | Kanadska mejna agencija (Canada Border Services Agency) (CBSA) zahteva od vsakega prevoznika, ki opravlja potniške lete namenjene v Kanado, da ji omogoči elektronski dostop do evidence PNR, tako da se evidenca PNR zbere in shrani v avtomatski rezervacijski sistem letalskega prevoznika in sistem za nadzor odhodov pri letalskem prevozniku. |
| --- | --- |

(5)

Kanadska mejna agencija (Canada Border Services Agency) (CBSA) zahteva od vsakega prevoznika, ki opravlja potniške lete namenjene v Kanado, da ji omogoči elektronski dostop do evidence PNR, tako da se evidenca PNR zbere in shrani v avtomatski rezervacijski sistem letalskega prevoznika in sistem za nadzor odhodov pri letalskem prevozniku.

| (6) | Zahteve, da se osebni podatki, vsebovani v evidenci imen letalskih potnikov PNR, posredujejo agenciji CBSA, temeljijo na oddelku 107.1 Carinskega zakona (Customs Act) in odstavku 148(d) Zakona o priseljevanju in zaščiti beguncev (Immigration and Refugee Protection Act) ter na izvedbenih uredbah v okviru teh zakonov (3). |
| --- | --- |

(6)

Zahteve, da se osebni podatki, vsebovani v evidenci imen letalskih potnikov PNR, posredujejo agenciji CBSA, temeljijo na oddelku 107.1 Carinskega zakona (Customs Act) in odstavku 148(d) Zakona o priseljevanju in zaščiti beguncev (Immigration and Refugee Protection Act) ter na izvedbenih uredbah v okviru teh zakonov (3).

| (7) | Zadevna zakonodaja Kanade obravnava povečanje varnosti in pogoje, pod katerimi lahko posamezniki vstopijo v državo, torej zadeve, nad katerimi ima Kanada v okviru lastne jurisdikcije suvereno pristojnost odločanja. Poleg tega podane zahteve niso v neskladju z drugimi mednarodnimi obveznostmi, ki jih je prevzela Kanada. Kanada je demokratična in pravna država z močno tradicijo civilnih svoboščin. Nikakršen dvom ne obstaja glede legitimnosti njenega zakonodajnega postopka in moči ter neodvisnosti njenega sodstva. Svoboda tiska je še dodatno trdno jamstvo proti zlorabi državljanskih svoboščin. |
| --- | --- |

(7)

Zadevna zakonodaja Kanade obravnava povečanje varnosti in pogoje, pod katerimi lahko posamezniki vstopijo v državo, torej zadeve, nad katerimi ima Kanada v okviru lastne jurisdikcije suvereno pristojnost odločanja. Poleg tega podane zahteve niso v neskladju z drugimi mednarodnimi obveznostmi, ki jih je prevzela Kanada. Kanada je demokratična in pravna država z močno tradicijo civilnih svoboščin. Nikakršen dvom ne obstaja glede legitimnosti njenega zakonodajnega postopka in moči ter neodvisnosti njenega sodstva. Svoboda tiska je še dodatno trdno jamstvo proti zlorabi državljanskih svoboščin.

| (8) | Skupnost v celoti podpira Kanado v boju proti terorizmu v skladu z omejitvami, ki jih postavlja pravo Skupnosti. Pravo Skupnosti določa vzpostavitev potrebnega ravnotežja med pomisleki glede varnosti in skrbjo za varstvo zasebnosti. Na primer: člen 13 Direktive 95/46/ES določa, da lahko države članice sprejmejo predpise za omejitev obsega nekaterih zahtev te direktive, če je to potrebno zaradi državne varnosti, obrambe, javne varnosti ter preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in preganjanja kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

(8)

Skupnost v celoti podpira Kanado v boju proti terorizmu v skladu z omejitvami, ki jih postavlja pravo Skupnosti. Pravo Skupnosti določa vzpostavitev potrebnega ravnotežja med pomisleki glede varnosti in skrbjo za varstvo zasebnosti. Na primer: člen 13 Direktive 95/46/ES določa, da lahko države članice sprejmejo predpise za omejitev obsega nekaterih zahtev te direktive, če je to potrebno zaradi državne varnosti, obrambe, javne varnosti ter preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in preganjanja kaznivih dejanj.

| (9) | Zadevna posredovanja podatkov vključujejo točno določene upravljavce, in sicer letalske družbe, ki opravljajo lete iz Skupnosti v Kanado, in zgolj enega prejemnika v Kanadi, in sicer CBSA. |
| --- | --- |

(9)

Zadevna posredovanja podatkov vključujejo točno določene upravljavce, in sicer letalske družbe, ki opravljajo lete iz Skupnosti v Kanado, in zgolj enega prejemnika v Kanadi, in sicer CBSA.

| (10) | Katero koli ureditev glede vzpostavitve pravnega okvira za posredovanje PNR Kanadi, zlasti v okviru te odločbe, je treba časovno omejiti. Sprejet je bil dogovor za tri in pol letno obdobje. Tekom tega obdobja se lahko okoliščine znatno spremenijo; Skupnost in Kanada se strinjata, da bo potrebna revizija ureditve. |
| --- | --- |

(10)

Katero koli ureditev glede vzpostavitve pravnega okvira za posredovanje PNR Kanadi, zlasti v okviru te odločbe, je treba časovno omejiti. Sprejet je bil dogovor za tri in pol letno obdobje. Tekom tega obdobja se lahko okoliščine znatno spremenijo; Skupnost in Kanada se strinjata, da bo potrebna revizija ureditve.

| (11) | CBSA obdela prejete osebne podatke, vsebovane v evidenci imen letalskih potnikov PNR, v skladu s pogoji, določenimi v Zavezah Kanadske mejne agencije v zvezi z uporabo njenega PNR programa (v nadaljevanju imenovane „Zaveze“) in v domači zakonodaji Kanade v obsegu, podanem v Zavezah. |
| --- | --- |

(11)

CBSA obdela prejete osebne podatke, vsebovane v evidenci imen letalskih potnikov PNR, v skladu s pogoji, določenimi v Zavezah Kanadske mejne agencije v zvezi z uporabo njenega PNR programa (v nadaljevanju imenovane „Zaveze“) in v domači zakonodaji Kanade v obsegu, podanem v Zavezah.

| (12) | Kar zadeva domačo zakonodajo v Kanadi, so Zakon o zasebnosti (Privacy Act), Zakon o dostopu do informacij (Access to Information Act) in oddelek 107 Carinskega zakona v tem kontekstu uporabni v toliko, da nadzirajo pogoje, pod katerimi lahko CBSA zavrne zahteve za razkritje podatkov, s čimer ostane PNR zaupen. Zakon o zasebnosti ureja razkritje PNR posamezniku, na katerega se evidenca nanaša, kar je tesno povezano s pravico dostopa do podatkov posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo. Zakon o zasebnosti velja izključno za osebe, ki se nahajajo v Kanadi. Poleg tega CBSA zagotavlja dostop do podatkov PNR, ki jih hrani o tujem državljanu, če se on ali ona ne nahaja v Kanadi. |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva domačo zakonodajo v Kanadi, so Zakon o zasebnosti (Privacy Act), Zakon o dostopu do informacij (Access to Information Act) in oddelek 107 Carinskega zakona v tem kontekstu uporabni v toliko, da nadzirajo pogoje, pod katerimi lahko CBSA zavrne zahteve za razkritje podatkov, s čimer ostane PNR zaupen. Zakon o zasebnosti ureja razkritje PNR posamezniku, na katerega se evidenca nanaša, kar je tesno povezano s pravico dostopa do podatkov posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo. Zakon o zasebnosti velja izključno za osebe, ki se nahajajo v Kanadi. Poleg tega CBSA zagotavlja dostop do podatkov PNR, ki jih hrani o tujem državljanu, če se on ali ona ne nahaja v Kanadi.

| (13) | Zaveze v skladu z oddelkom 43 Zavez, so bile izjave iz Zavez vključene v obstoječe kanadske zakone ali so vsebovane v domačih predpisih, ki so bili oblikovani specifično v ta namen in bodo s tem imele pravni učinek. Zaveze bodo v celoti objavljene v kanadskem uradnem listu (Canada Gazette). Kot take predstavljajo resno in dobro premišljeno zavezo s strani CBSA; Kanada in Skupnost pa bosta v skupnem pregledu preučili njihovo upoštevanje. Neupoštevanje bi bilo mogoče ustrezno izpodbijati po pravnih, upravnih in političnih poteh in če bi bila večkratna, bi lahko privedla do prekinitve učinkov te odločbe. |
| --- | --- |

(13)

Zaveze v skladu z oddelkom 43 Zavez, so bile izjave iz Zavez vključene v obstoječe kanadske zakone ali so vsebovane v domačih predpisih, ki so bili oblikovani specifično v ta namen in bodo s tem imele pravni učinek. Zaveze bodo v celoti objavljene v kanadskem uradnem listu (Canada Gazette). Kot take predstavljajo resno in dobro premišljeno zavezo s strani CBSA; Kanada in Skupnost pa bosta v skupnem pregledu preučili njihovo upoštevanje. Neupoštevanje bi bilo mogoče ustrezno izpodbijati po pravnih, upravnih in političnih poteh in če bi bila večkratna, bi lahko privedla do prekinitve učinkov te odločbe.

| (14) | Standardi, po katerih bo CBSA obdelovala podatke o potnikih PNR na podlagi zakonodaje Kanade in v skladu z Zavezami, zajemajo osnovna načela, potrebna za primerno raven varstva fizičnih oseb. |
| --- | --- |

(14)

Standardi, po katerih bo CBSA obdelovala podatke o potnikih PNR na podlagi zakonodaje Kanade in v skladu z Zavezami, zajemajo osnovna načela, potrebna za primerno raven varstva fizičnih oseb.

| (15) | Kar zadeva načelo o omejitvi namena, se bodo osebni podatki letalskih potnikov, vsebovani v zapisih PNR in posredovani na CBSA, obdelali v specifičen namen, nato pa se bodo uporabili ali nadalje posredovali samo v toliko, kolikor je to združljivo z namenom posredovanja. Zlasti se bodo podatki PNR uporabili izključno za namene preprečevanja in boja proti: terorizmu in z njim povezanimi kaznivimi dejanji; drugim hudim kaznivim dejanjem, vključno z organiziranim kriminalom, ki so po naravi transnacionalna. |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva načelo o omejitvi namena, se bodo osebni podatki letalskih potnikov, vsebovani v zapisih PNR in posredovani na CBSA, obdelali v specifičen namen, nato pa se bodo uporabili ali nadalje posredovali samo v toliko, kolikor je to združljivo z namenom posredovanja. Zlasti se bodo podatki PNR uporabili izključno za namene preprečevanja in boja proti: terorizmu in z njim povezanimi kaznivimi dejanji; drugim hudim kaznivim dejanjem, vključno z organiziranim kriminalom, ki so po naravi transnacionalna.

| (16) | Zaradi načela kakovosti in sorazmernosti podatkov, ki ga je treba upoštevati, v zvezi z pomembnimi razlogi javnega interesa, zaradi katerih se posredujejo podatki PNR, to načelo naknadno ne bo spreminjalo podatkov PNR, posredovanih agenciji CBSA. Posredovalo se bo največ 25 kategorij podatkov PNR in CBSA se bo posvetovala in dosegla soglasje z Evropsko komisijo v zvezi z pregledom zahtevanih 25 elementov podatkov PNR, določenih v Dodatku A, pred izvedbo kakršnega koli. Dodatne osebni podatki, iskani neposredno na podlagi podatkov PNR, bodo pridobljeni prek nedržavnih virov samo po zakonitih poteh. Kot splošno pravilo bo PNR izbrisan po največ treh letih in šestih mesecih. |
| --- | --- |

(16)

Zaradi načela kakovosti in sorazmernosti podatkov, ki ga je treba upoštevati, v zvezi z pomembnimi razlogi javnega interesa, zaradi katerih se posredujejo podatki PNR, to načelo naknadno ne bo spreminjalo podatkov PNR, posredovanih agenciji CBSA. Posredovalo se bo največ 25 kategorij podatkov PNR in CBSA se bo posvetovala in dosegla soglasje z Evropsko komisijo v zvezi z pregledom zahtevanih 25 elementov podatkov PNR, določenih v Dodatku A, pred izvedbo kakršnega koli. Dodatne osebni podatki, iskani neposredno na podlagi podatkov PNR, bodo pridobljeni prek nedržavnih virov samo po zakonitih poteh. Kot splošno pravilo bo PNR izbrisan po največ treh letih in šestih mesecih.

| (17) | Glede načela preglednosti, bo CBSA potnikom zagotovila informacije glede namena posredovanja in obdelave podatkov ter glede identitete upravljavca podatkov, kot tudi druge informacije. |
| --- | --- |

(17)

Glede načela preglednosti, bo CBSA potnikom zagotovila informacije glede namena posredovanja in obdelave podatkov ter glede identitete upravljavca podatkov, kot tudi druge informacije.

| (18) | Zaradi načela varnosti sprejme CBSA tehnične in organizacijske varnostne ukrepe, ustrezne tveganju, ki ga predstavlja obdelava podatkov. |
| --- | --- |

(18)

Zaradi načela varnosti sprejme CBSA tehnične in organizacijske varnostne ukrepe, ustrezne tveganju, ki ga predstavlja obdelava podatkov.

| (19) | Pravice do dostopa, popravkov in zapisa so priznane v Zakonu o zasebnosti posameznikom, ki se nahajajo v Kanadi. CBSA bo razširila zadevne pravice v zvezi s podatki PNR, s katerimi razpolaga, na tuje državljane, ki se ne nahajajo v Kanadi. Predvidene izjeme so v širšem smislu primerljive z omejitvami, ki jih lahko določijo države članice v skladu s členom 13 Direktive 95/46/ES. |
| --- | --- |

(19)

Pravice do dostopa, popravkov in zapisa so priznane v Zakonu o zasebnosti posameznikom, ki se nahajajo v Kanadi. CBSA bo razširila zadevne pravice v zvezi s podatki PNR, s katerimi razpolaga, na tuje državljane, ki se ne nahajajo v Kanadi. Predvidene izjeme so v širšem smislu primerljive z omejitvami, ki jih lahko določijo države članice v skladu s členom 13 Direktive 95/46/ES.

| (20) | Nadaljnja posredovanja se bodo izvršila drugim vladnim organom, vključno s tujimi vladnimi organi, in sicer odvisno od primera do primera, za namene, ki so istovetni ali skladni s tistimi, ki so določeni v izjavi o omejitvi namena v zvezi z najmanjšo količino podatkov. Posredovanja se lahko izvršijo tudi zaradi varovanja ključnega interesa posameznika, na katerega se nanašajo podatki, ali drugih oseb, zlasti glede pomembnih zdravstvenih tveganj, ali v okviru kakršnih koli sodnih postopkov, ali če to sicer zahteva zakon. Prejemne agencije morajo v skladu z jasno določenimi pogoji razkritja podatkov uporabiti podatke izključno v navedene namene in jih ne smejo posredovati dalje brez soglasja CBSA. Nobena druga tuja, zvezna, provincialna ali lokalna agencija nima neposrednega elektronskega dostopa do podatkov PNR preko zbirk podatkov CBSA. CBSA bo zanikala javno razkritje zapisov PNR na podlagi izjem od ustreznih določb Zakona o dostopu do informacij in Zakona o zasebnosti. |
| --- | --- |

(20)

Nadaljnja posredovanja se bodo izvršila drugim vladnim organom, vključno s tujimi vladnimi organi, in sicer odvisno od primera do primera, za namene, ki so istovetni ali skladni s tistimi, ki so določeni v izjavi o omejitvi namena v zvezi z najmanjšo količino podatkov. Posredovanja se lahko izvršijo tudi zaradi varovanja ključnega interesa posameznika, na katerega se nanašajo podatki, ali drugih oseb, zlasti glede pomembnih zdravstvenih tveganj, ali v okviru kakršnih koli sodnih postopkov, ali če to sicer zahteva zakon. Prejemne agencije morajo v skladu z jasno določenimi pogoji razkritja podatkov uporabiti podatke izključno v navedene namene in jih ne smejo posredovati dalje brez soglasja CBSA. Nobena druga tuja, zvezna, provincialna ali lokalna agencija nima neposrednega elektronskega dostopa do podatkov PNR preko zbirk podatkov CBSA. CBSA bo zanikala javno razkritje zapisov PNR na podlagi izjem od ustreznih določb Zakona o dostopu do informacij in Zakona o zasebnosti.

| (21) | Agencija CBSA ne uporablja občutljivih podatkov v smislu člena 8 Direktive 95/46/ES. |
| --- | --- |

(21)

Agencija CBSA ne uporablja občutljivih podatkov v smislu člena 8 Direktive 95/46/ES.

| (22) | Glede mehanizmov izvrševanja, za zagotavljanje spoštovanja teh načel s strani CBSA s temi načeli, je za usposabljanje, obveščanje osebja, kot tudi za sankcije za posamezne člane osebja CBSA poskrbljeno. Spoštovanje zasebnosti na splošno s strani CBSA bo nadzoroval neodvisni Urad kanadskega zveznega pooblaščenca za zasebnost (Office of the Canadian Privacy Commissioner), v skladu s pogoji določenimi v Kanadski listini o pravicah in svoboščinah (Canadian Charter of Rights and Freedoms) in Zakonom o zasebnosti. Pooblaščenka za zasebnost lahko obravnava pritožbe, ki ji jih predložijo organi za varstvo podatkov v državah članicah, v imenu oseb s prebivališčem v Skupnosti, če katera od teh oseb meni, da CBSA ni zadovoljivo preučila njene pritožbe. Letni skupni pregled, ki ga bosta izvedla CBSA in skupina pod vodstvom Komisije, bo preveril skladnost z Zavezami. |
| --- | --- |

(22)

Glede mehanizmov izvrševanja, za zagotavljanje spoštovanja teh načel s strani CBSA s temi načeli, je za usposabljanje, obveščanje osebja, kot tudi za sankcije za posamezne člane osebja CBSA poskrbljeno. Spoštovanje zasebnosti na splošno s strani CBSA bo nadzoroval neodvisni Urad kanadskega zveznega pooblaščenca za zasebnost (Office of the Canadian Privacy Commissioner), v skladu s pogoji določenimi v Kanadski listini o pravicah in svoboščinah (Canadian Charter of Rights and Freedoms) in Zakonom o zasebnosti. Pooblaščenka za zasebnost lahko obravnava pritožbe, ki ji jih predložijo organi za varstvo podatkov v državah članicah, v imenu oseb s prebivališčem v Skupnosti, če katera od teh oseb meni, da CBSA ni zadovoljivo preučila njene pritožbe. Letni skupni pregled, ki ga bosta izvedla CBSA in skupina pod vodstvom Komisije, bo preveril skladnost z Zavezami.

| (23) | Zaradi transparentnosti in zato da se zaščiti sposobnost pristojnih organov držav članic, da zagotovijo varstvo posameznikov v zvezi z obdelavo njihovih osebnih podatkov, je treba določiti izjemne okoliščine, v katerih bi lahko upraviči prekinitev pridobivanja in posredovanja specifičnih podatkov, ne glede na ugotovljeno ustrezno varstvo. |
| --- | --- |

(23)

Zaradi transparentnosti in zato da se zaščiti sposobnost pristojnih organov držav članic, da zagotovijo varstvo posameznikov v zvezi z obdelavo njihovih osebnih podatkov, je treba določiti izjemne okoliščine, v katerih bi lahko upraviči prekinitev pridobivanja in posredovanja specifičnih podatkov, ne glede na ugotovljeno ustrezno varstvo.

| (24) | Delovna skupina na področju varstva posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, ustanovljena v skladu s členom 29 Direktive 95/46/ES, je podala mnenja o stopnji varstva posameznikov, zagotovljeni za podatke potnikov s strani organov Kanade, ki je Komisiji služilo kot podlaga za njena pogajanja z CBSA. Komisija je ta mnenja upoštevala pri pripravljanju te odločbe (4). |
| --- | --- |

(24)

Delovna skupina na področju varstva posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, ustanovljena v skladu s členom 29 Direktive 95/46/ES, je podala mnenja o stopnji varstva posameznikov, zagotovljeni za podatke potnikov s strani organov Kanade, ki je Komisiji služilo kot podlaga za njena pogajanja z CBSA. Komisija je ta mnenja upoštevala pri pripravljanju te odločbe (4).

| (25) | Ukrepi, predvideni s to odločbo so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 31(1) Direktive 95/46/ES – |
| --- | --- |

(25)

Ukrepi, predvideni s to odločbo so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 31(1) Direktive 95/46/ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO

Člen 1

Za namene člena 25(2) Direktive 95/46/ES velja, da Kanadska mejna agencija (Canadian Customs Border Services Agency), (v nadaljem besedilu CBSA) zagotavlja primerno raven varstva podatkov PNR, posredovanih iz Skupnosti, v zvezi z leti, namenjenimi v Kanado, v skladu z Zavezami, določenimi v Prilogi.

Člen 2

Ta odločba zadeva ustreznost varstva, ki ga zagotavlja CBSA, z namenom spoštovati zahteve iz člena 25(1) Direktive 95/46/ES in ne vpliva na druge pogoje ali omejitve za izvajanje drugih določb navedene direktive, ki zadevajo obdelavo osebnih podatkov znotraj držav članic.

Člen 3

1.   Brez poseganja v njihove pristojnosti za sprejem ukrepov za zagotavljanje skladnosti z nacionalnimi določbami, sprejetimi na podlagi drugih določb, razen člena 25 Direktive 95/46/ES, lahko pristojni organi v državah članicah uporabijo obstoječa pooblastila, da prekinejo pridobivanje in posredovanje podatkov CBSA da bi zavarovali posameznike v zvezi z obdelavo njihovih osebnih podatkov v naslednjih primerih:

| (a) | če je pristojni organ Kanade ugotovil, da CBSA krši veljavne standarde varstva; ali |
| --- | --- |

(a)

če je pristojni organ Kanade ugotovil, da CBSA krši veljavne standarde varstva; ali

| (b) | če obstaja znatna možnost, da se kršijo standardi varstva, določeni v Prilogi, obstajajo upravičeni razlogi za sum, da CBSA ne sprejema ali ne bo sprejela ustreznih in pravočasnih ukrepov za rešitev zadevnega vprašanja, če bi nadaljnje posredovanje podatkov bi ustvarilo neposredno nevarnost za povzročitev hude škode posameznikom, na katere se osebni podatki nanašajo, in so se pristojni organi v državah članicah primerno trudili, da bi v danih okoliščinah obvestili CBSA in ji dali priložnost, da se odzove. |
| --- | --- |

(b)

če obstaja znatna možnost, da se kršijo standardi varstva, določeni v Prilogi, obstajajo upravičeni razlogi za sum, da CBSA ne sprejema ali ne bo sprejela ustreznih in pravočasnih ukrepov za rešitev zadevnega vprašanja, če bi nadaljnje posredovanje podatkov bi ustvarilo neposredno nevarnost za povzročitev hude škode posameznikom, na katere se osebni podatki nanašajo, in so se pristojni organi v državah članicah primerno trudili, da bi v danih okoliščinah obvestili CBSA in ji dali priložnost, da se odzove.

2.   Začasna prekinitev se konča takoj, ko so zagotovljeni standardi varstva in so pristojni organi države članice o tem obveščeni.

Člen 4

1.   Po sprejetju ukrepov v skladu s členom 3, države članice nemudoma obvestijo Komisijo.

2.   Države članice in Komisija se medsebojno obveščajo o vseh spremembah v standardih varstva in o primerih, v katerih ukrepi organov, odgovornih za zagotavljanje skladnosti s standardi varstva s strani CBSA, določenimi v Prilogi, ne uspejo zagotoviti take skladnosti.

3.   Če podatki, ki so zbrani v skladu s členom 3 in z odstavkoma 1 in 2 tega člena, dokazujejo, da se osnovna načela, potrebna za primerno raven varstva za fizične osebe, ne spoštujejo več, ali da kateri koli organ, odgovoren za zagotavljanje skladnosti s standardi varstva s strani CBSA, kot so določeni v Prilogi, ne izpolnjuje učinkovito svoje vloge, se obvesti CBSA in po potrebi uporabi postopek iz člena 31(2) Direktive 95/46/ES z namenom razveljaviti ali prekiniti to odločbo.

Člen 5

Izvajanje te odločbe se spremlja in vse uporabne ugotovitve se posredujejo odboru, ustanovljenemu v skladu s členom 31 Direktive 95/46/ES, vključno z vsemi dokazi, ki bi lahko vplivali na ugotovitev iz člena 1 te odločbe, da je varstvo osebnih podatkov iz evidence imen letalskih potnikov PNR, posredovanih agenciji CBSA, ustrezno smislu iz člena 25 Direktive 95/46/ES.

Člen 6

Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za uskladitev z Odločbo v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila o Odločbi.

Člen 7

Ta odločba preneha veljati tri leta in šest mesecev po datumu uradnega obvestila, razen če se v skladu s postopkom iz člena 31(2) Direktive 95/46/ES ne podaljša.

Člen 8

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 6. septembra 2005

Za Komisijo

Franco FRATTINI

Podpredsednik

---

(1)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  V tej odločbi pojem „PNR“ vključuje predhodne podatke o potnikih (API), kot je določeno v oddelku 4 Zavez CBSA.

2

(3)  Predpisi o podatkih potnika (carina) (Passenger Information (Customs) Regulations) in Uredbe 269 Uredb o priseljevanju in zaščiti beguncev (Immigration and Refugee Protection Regulations).

3

(4)  Mnenje 3/2004 o ravni varstva, zagotovljeni v Kanadi za posredovanje evidence o potnikih in izpopolnjen potniški informacijski sistem z letalskih družb, sprejeto s strani delovne skupine 11. februar 2004, je na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/internal_market/privacy/docs/wpdocs/2004/wp88_en.pdf

4

Mnenje 1/2005 o ravni varstva, zagotovljeni v Kanadi za posredovanje evidence o potnikih in izpopolnjen potniški informacijski sistem z letalskih družb, sprejeto s strani delovne skupine 19. januar 2005, je na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/internal_market/privacy/docs/wpdocs/2005/wp103_en.pdf

---

PRILOGA

ZAVEZE KANADSKE MEJNE AGENCIJE V ZVEZI V ZVEZI Z UPORABO NJENEGA PROGRAMA PNR

Pravno pooblastilo za zbiranje podatkov API in PNR

| 1. | Vsi letalski prevozniki morajo v skladu s kanadsko zakonodajo, zagotoviti Kanadski mejni agenciji (CBSA) predhodne podatke o potnikih (API) in podatke o evidenci imen letalskih potnikov (PNR) v zvezi z vsemi osebami na letih, namenjenih v Kanado. Pravno utemeljeno pooblastilo CBSA za pridobitev in zbiranje takih podatkov je v oddelku 107.1. Carinskega zakona in Predpisih o podatkih potnika (carina), ter odstavku 148(1)(d) Zakona o priseljevanju in zaščiti beguncev. |
| --- | --- |

1.

Vsi letalski prevozniki morajo v skladu s kanadsko zakonodajo, zagotoviti Kanadski mejni agenciji (CBSA) predhodne podatke o potnikih (API) in podatke o evidenci imen letalskih potnikov (PNR) v zvezi z vsemi osebami na letih, namenjenih v Kanado. Pravno utemeljeno pooblastilo CBSA za pridobitev in zbiranje takih podatkov je v oddelku 107.1. Carinskega zakona in Predpisih o podatkih potnika (carina), ter odstavku 148(1)(d) Zakona o priseljevanju in zaščiti beguncev.

Namen zbiranja podatkov API in PNR

| 2. | CBSA bo zbirala podatke API in PNR samo v zvezi z leti v Kanado. CBSA bo uporabila podatke API in PNR, ki so jih zbrali evropski in drugi letalski prevozniki zgolj za identifikacijo oseb, pri katerih obstaja nevarnost, da bi uvozili blago povezano s terorizmom, s terorizmom povezanih kaznivih dejanj, ali drugimi težjimi kaznivimi dejanji, vključno z organiziranim kriminalom, ki so po naravi transnacionalna, ali oseb, ki zaradi možnih istih razlogov ne smejo vstopiti v Kanado. |
| --- | --- |

2.

CBSA bo zbirala podatke API in PNR samo v zvezi z leti v Kanado. CBSA bo uporabila podatke API in PNR, ki so jih zbrali evropski in drugi letalski prevozniki zgolj za identifikacijo oseb, pri katerih obstaja nevarnost, da bi uvozili blago povezano s terorizmom, s terorizmom povezanih kaznivih dejanj, ali drugimi težjimi kaznivimi dejanji, vključno z organiziranim kriminalom, ki so po naravi transnacionalna, ali oseb, ki zaradi možnih istih razlogov ne smejo vstopiti v Kanado.

| 3. | CBSA bo uporabljala podatke API in PNR za določanje oseb, ki bodo ob prihodu v Kanado natančneje zaslišane ali pregledane, ali za katere se zahteva nadaljnjo preiskavo zaradi enega od namenov, opisanih v oddelku 2. CBSA ali drugi uslužbenci kanadskih organov pregona ne bodo sprejeli nobenih izvršilnih ukrepov zgolj iz razloga avtomatiziranega obdelovanja podatkov API in PNR. |
| --- | --- |

3.

CBSA bo uporabljala podatke API in PNR za določanje oseb, ki bodo ob prihodu v Kanado natančneje zaslišane ali pregledane, ali za katere se zahteva nadaljnjo preiskavo zaradi enega od namenov, opisanih v oddelku 2. CBSA ali drugi uslužbenci kanadskih organov pregona ne bodo sprejeli nobenih izvršilnih ukrepov zgolj iz razloga avtomatiziranega obdelovanja podatkov API in PNR.

Zbrani podatki API in PNR

| 4. | Seznam elementov podatkov API, ki jih bo zbirala CBSA v namene, določene v oddelku 2, je določen v odstavkih 3(a) do (f) Uredb o podatkih potnika (carina) v skladu s Carinskim zakonom
   (1). Seznam elementov podatkov PNR, ki jih bo zbirala CBSA v namene, določene v oddelku 2, je določen v Dodatku A. „Občutljivi elementi podatkov“ v pomenu iz člena 8.1. Direktive 95/46/ES (v nadaljevanju „Direktiva“) in vsa polja „odprto besedilo“ ali „splošne opombe“ zaradi večje varnosti ne bodo vključena v zadevnih 25 elementov podatkov. |
| --- | --- |

4.

Seznam elementov podatkov API, ki jih bo zbirala CBSA v namene, določene v oddelku 2, je določen v odstavkih 3(a) do (f) Uredb o podatkih potnika (carina) v skladu s Carinskim zakonom
   (1). Seznam elementov podatkov PNR, ki jih bo zbirala CBSA v namene, določene v oddelku 2, je določen v Dodatku A. „Občutljivi elementi podatkov“ v pomenu iz člena 8.1. Direktive 95/46/ES (v nadaljevanju „Direktiva“) in vsa polja „odprto besedilo“ ali „splošne opombe“ zaradi večje varnosti ne bodo vključena v zadevnih 25 elementov podatkov.

| 5. | CBSA ne bo zahtevala, da letalski prevoznik zbira podatke PNR, razen tistih, ki jih beleži za lastne namene ali dodatne podatke, s katerimi bi razpolagala CBSA. CBSA se zavezuje, da bo zbirala tiste elemente podatkov, ki so navedeni v Dodatku A samo v obsegu, v katerem jih je letalski prevoznik vnesel v svoj avtomatiziran rezervacijski sistem in sistem za nadzor odhodov pri letalskem prevozniku (DCS). |
| --- | --- |

5.

CBSA ne bo zahtevala, da letalski prevoznik zbira podatke PNR, razen tistih, ki jih beleži za lastne namene ali dodatne podatke, s katerimi bi razpolagala CBSA. CBSA se zavezuje, da bo zbirala tiste elemente podatkov, ki so navedeni v Dodatku A samo v obsegu, v katerem jih je letalski prevoznik vnesel v svoj avtomatiziran rezervacijski sistem in sistem za nadzor odhodov pri letalskem prevozniku (DCS).

| 6. | CBSA se bo posvetovala in dosegla soglasje z Evropsko komisijo v zvezi z pregledom zahtevanih 25 elementov podatkov PNR, določenih v Dodatku A, pred izvedbo kakršnega koli pregleda:






  (a) | če CBSA ugotovi, da so na voljo dodatni elementi podatkov PNR, ki so lahko na voljo, in je mnenja, da je element zahtevan v namene, določene v oddelku 2; ali |
| --- | --- | --- |

6.

CBSA se bo posvetovala in dosegla soglasje z Evropsko komisijo v zvezi z pregledom zahtevanih 25 elementov podatkov PNR, določenih v Dodatku A, pred izvedbo kakršnega koli pregleda:

(a)

če CBSA ugotovi, da so na voljo dodatni elementi podatkov PNR, ki so lahko na voljo, in je mnenja, da je element zahtevan v namene, določene v oddelku 2; ali

| (b) | če bo CBSA kadar koli ugotovi, da določen element podatkov PNR ni več zahtevan v namene, določene v oddelku 2. |
| --- | --- |

(b)

če bo CBSA kadar koli ugotovi, da določen element podatkov PNR ni več zahtevan v namene, določene v oddelku 2.

Metoda dostopanja do podatkov API in PNR

| 7. | Potniški informacijski sistem (v nadaljnjem besedilu „PAXIS“) agencije CBSA je bil oblikovan, da za sprejem podatkov API in PNR, ki jih posreduje letalski prevoznik. |
| --- | --- |

7.

Potniški informacijski sistem (v nadaljnjem besedilu „PAXIS“) agencije CBSA je bil oblikovan, da za sprejem podatkov API in PNR, ki jih posreduje letalski prevoznik.

Obdržanje in dostop do podatkov API in PNR

| 8. | Kadar se podatki API in PNR nanašajo na osebo, za katero ni uvedena preiskava v Kanadi zaradi namena, opisanega v oddelku 2, bodo obdržani v sistemu PAXIS največ 3 leta in pol. V tem obdobju bodo podatki obdržani v vedno bolj anonimni obliki:






  (a) | V prvih 72 urah po prejemu bodo vsi podatki API in PNR, ki so na voljo, dostopni samo omejenemu številu preiskovalcev za ciljni izbor (targetters) agencije CBSA in obveščevalcev, ki bodo podatke uporabili za identifikacijo tistih, ki bodo ob prihodu v Kanado natančnejše zaslišani ali pregledani zaradi enega od namenov, navedenih v oddelku 2. |
| --- | --- | --- |

8.

Kadar se podatki API in PNR nanašajo na osebo, za katero ni uvedena preiskava v Kanadi zaradi namena, opisanega v oddelku 2, bodo obdržani v sistemu PAXIS največ 3 leta in pol. V tem obdobju bodo podatki obdržani v vedno bolj anonimni obliki:

(a)

V prvih 72 urah po prejemu bodo vsi podatki API in PNR, ki so na voljo, dostopni samo omejenemu številu preiskovalcev za ciljni izbor (targetters) agencije CBSA in obveščevalcev, ki bodo podatke uporabili za identifikacijo tistih, ki bodo ob prihodu v Kanado natančnejše zaslišani ali pregledani zaradi enega od namenov, navedenih v oddelku 2.

| (b) | Po preteku 72 ur do poteka 2 let od prejema bo PNR evidenca osebe obdržana v sistemu PAXIS, vendar bo dostopna samo obveščevalcem CBSA na mednarodnih letališčih v Kanadi ali na državnem sedežu CBSA v Ottawi. Ime osebe, na katero se podatki nanašajo zadevnim uradnikom ne bo na voljo, razen če je potrebno za izvedbo preiskave v Kanadi, zaradi enega od namenov opisanih v oddelku 2. Evidenca PNR bo ponovno osebna, če uradnik utemeljeno meni, da je ime osebe potrebno za izvedbo preiskave. V tem obdobju bodo obveščevalni analitiki CBSA uporabili anonimne podatke za analizo gibanj in razvoj prihodnjih kazalcev tveganja v zvezi z nameni določenimi v oddelku 2. |
| --- | --- |

(b)

Po preteku 72 ur do poteka 2 let od prejema bo PNR evidenca osebe obdržana v sistemu PAXIS, vendar bo dostopna samo obveščevalcem CBSA na mednarodnih letališčih v Kanadi ali na državnem sedežu CBSA v Ottawi. Ime osebe, na katero se podatki nanašajo zadevnim uradnikom ne bo na voljo, razen če je potrebno za izvedbo preiskave v Kanadi, zaradi enega od namenov opisanih v oddelku 2. Evidenca PNR bo ponovno osebna, če uradnik utemeljeno meni, da je ime osebe potrebno za izvedbo preiskave. V tem obdobju bodo obveščevalni analitiki CBSA uporabili anonimne podatke za analizo gibanj in razvoj prihodnjih kazalcev tveganja v zvezi z nameni določenimi v oddelku 2.

| (c) | Po dveh letih od prejema bo evidenca PNR obdržana v sistemu PAXIS še za največ naslednje leto in pol, vendar bodo vsi elementi podatkov za identificiranje osebe, na katero se podatki nanašajo, na voljo samo z odobritvijo Predsednika CBSA v namene, opisane v oddelku 2. V tem obdobju bodo obveščevalni analitiki CBSA uporabili anonimne podatke za analizo gibanj in razvoj prihodnjih kazalcev tveganja v zvezi z nameni, določenimi v oddelku 2. |
| --- | --- |

(c)

Po dveh letih od prejema bo evidenca PNR obdržana v sistemu PAXIS še za največ naslednje leto in pol, vendar bodo vsi elementi podatkov za identificiranje osebe, na katero se podatki nanašajo, na voljo samo z odobritvijo Predsednika CBSA v namene, opisane v oddelku 2. V tem obdobju bodo obveščevalni analitiki CBSA uporabili anonimne podatke za analizo gibanj in razvoj prihodnjih kazalcev tveganja v zvezi z nameni, določenimi v oddelku 2.

| (d) | Podatki API v bodo sistemu PAXIS shranjeni ločeno od podatkov PNR. Podatki API bodo v sistemu PAXIS obdržani največ tri leta in pol, vendar se v tem obdobju podatki API, ki se nanašajo na osebo, ne bodo uporabljali za dostop do podatkov PNR o isti osebi, razen če je evidenca PNR ponovno osebna, v okoliščinah, opisanih v odstavku b. |
| --- | --- |

(d)

Podatki API v bodo sistemu PAXIS shranjeni ločeno od podatkov PNR. Podatki API bodo v sistemu PAXIS obdržani največ tri leta in pol, vendar se v tem obdobju podatki API, ki se nanašajo na osebo, ne bodo uporabljali za dostop do podatkov PNR o isti osebi, razen če je evidenca PNR ponovno osebna, v okoliščinah, opisanih v odstavku b.

| 9. | Kadar se podatki API in PNR nanašajo na osebo, za katero je v Kanadi uvedena preiskava zaradi namena, opisanega v oddelku 2, bodo dani v zbirko podatkov CBSA, ki je namenjena preiskavi. Zadevne zbirke podatkov vsebujejo zgolj podatke v zvezi z osebami, ki so bile v preiskavi ali so bili proti njim izvajani ustrezni ukrepi v skladu s predpisi CBSA. Dostop do zadevnih zbirk podatkov je pod strogim nadzorom in je na voljo samo tistim uslužbencem CBSA, ki zaradi svojih nalog ta dostop potrebujejo. Podatki API in PNR, posredovani v tako zbirko podatkov, ki je namenjena preiskavi, bodo v sistemu obdržani samo toliko časa, kolikor je to potrebno, in v vsakem primeru ne dlje kot šest let in bodo po navedenem obdobju uničeni, razen če ne bodo obdržani za dodatno obdobje na podlagi Zakona o zasebnosti ali Zakona o dostopu do informacij, kakor je opisano v odstavku 10 b. |
| --- | --- |

9.

Kadar se podatki API in PNR nanašajo na osebo, za katero je v Kanadi uvedena preiskava zaradi namena, opisanega v oddelku 2, bodo dani v zbirko podatkov CBSA, ki je namenjena preiskavi. Zadevne zbirke podatkov vsebujejo zgolj podatke v zvezi z osebami, ki so bile v preiskavi ali so bili proti njim izvajani ustrezni ukrepi v skladu s predpisi CBSA. Dostop do zadevnih zbirk podatkov je pod strogim nadzorom in je na voljo samo tistim uslužbencem CBSA, ki zaradi svojih nalog ta dostop potrebujejo. Podatki API in PNR, posredovani v tako zbirko podatkov, ki je namenjena preiskavi, bodo v sistemu obdržani samo toliko časa, kolikor je to potrebno, in v vsakem primeru ne dlje kot šest let in bodo po navedenem obdobju uničeni, razen če ne bodo obdržani za dodatno obdobje na podlagi Zakona o zasebnosti ali Zakona o dostopu do informacij, kakor je opisano v odstavku 10 b.

| 10. | Če CBSA uporablja osebne podatke v namene, da bi sprejela odločitev, ki vpliva na interese posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, jih mora CBSA obdržati za obdobje dveh let od take uporabe, da lahko posameznik, na katerega se osebni podatki nanašajo, dostopi do podatkov, na podlagi katerih je bila odločitev sprejeta, razen v primeru, če posameznik privoli v njihovo zgodnejše uničenje, ali če je bila prejeta zahteva za dostop do podatkov do roka, do katerega je imel posameznik možnost uveljaviti svoje pravice v skladu z Zakonom o zasebnosti ali Zakona o dostopu do informacij:






  (a) | V primeru, da se podatke obdrži v zbirki podatkov PAXIS, bo ta zahteva po dvoletnem obdobju vključena v obdobje največ treh let in pol, kolikor se podatke obdrži v zadevni zbirki podatkov. |
| --- | --- | --- |

10.

Če CBSA uporablja osebne podatke v namene, da bi sprejela odločitev, ki vpliva na interese posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, jih mora CBSA obdržati za obdobje dveh let od take uporabe, da lahko posameznik, na katerega se osebni podatki nanašajo, dostopi do podatkov, na podlagi katerih je bila odločitev sprejeta, razen v primeru, če posameznik privoli v njihovo zgodnejše uničenje, ali če je bila prejeta zahteva za dostop do podatkov do roka, do katerega je imel posameznik možnost uveljaviti svoje pravice v skladu z Zakonom o zasebnosti ali Zakona o dostopu do informacij:

(a)

V primeru, da se podatke obdrži v zbirki podatkov PAXIS, bo ta zahteva po dvoletnem obdobju vključena v obdobje največ treh let in pol, kolikor se podatke obdrži v zadevni zbirki podatkov.

| (b) | V primeru, da se podatke obdrži v zbirki podatkov, ki je namenjena preiskavi, se lahko podatke API in PNR, če je potrebno, obdrži za obdobje največ šestih let v preiskovalne namene CBSA, opisane v oddelku 9, in še za dodatno obdobje, največ dve leti, v katerem bi bili dostopni posamezniku, na katerega se osebni podatki nanašajo, v skladu z Zakonom o zasebnosti ali Zakonom o dostopu do informacij, vendar nedostopni za upravno uporabo agencije CBSA. |
| --- | --- |

(b)

V primeru, da se podatke obdrži v zbirki podatkov, ki je namenjena preiskavi, se lahko podatke API in PNR, če je potrebno, obdrži za obdobje največ šestih let v preiskovalne namene CBSA, opisane v oddelku 9, in še za dodatno obdobje, največ dve leti, v katerem bi bili dostopni posamezniku, na katerega se osebni podatki nanašajo, v skladu z Zakonom o zasebnosti ali Zakonom o dostopu do informacij, vendar nedostopni za upravno uporabo agencije CBSA.

| 11. | Podatki API in PNR bodo po koncu obdobij obdržanja, opisanih v oddelkih od 8 do 10, uničeni v skladu z določili Zakona o državnem arhivu (National Archives Act) (2). |
| --- | --- |

11.

Podatki API in PNR bodo po koncu obdobij obdržanja, opisanih v oddelkih od 8 do 10, uničeni v skladu z določili Zakona o državnem arhivu (National Archives Act) (2).

Razkritja podatkov API in PNR drugim kanadskim vladnim službam in agencijam

| 12. | Vsa razkritja podatkov API in PNR, ki jih izvede CBSA, ureja Zakon o zasebnosti, Zakon o dostopu do informacij in predpisi CBSA. Čeprav Zakon o zasebnosti in Zakon o dostopu do informacij dovoljujeta dostop do evidenc, razen v primeru izjem ali izvzetij, zakona ne zahtevata nobenega obveznega razkritja podatkov API in PNR. Izvod upravne politike CBSA, ki ureja razkritje, dostop in uporabo podatkov API in PNR, Memorandum D-1-16-3 z naslovom Začasne upravne smernice za razkritje, dostop in uporabo podatkov o evidenci imen letalskih potnikov (PNR) (Interim Administrative Guidelines for the Disclosure, Access to and Use of Passenger Name Record (PNR) Data) (v nadaljnjem besedilu „politika razkritja PNR agencije CBSA“), bo objavljena in javno dostopna na spletnih straneh CBSA. Ta politika, nadalje opisana v oddelku 37 teh zavez, nalaga, da se podatki API in PNR lahko izmenjajo z ostalimi kanadskimi vladnimi službami samo v namene, določene v oddelku 2, razen, če se razkritje izvede zaradi sodnega poziva pričam ali izdanim sodnim nalogom, ali nalogom, ki ga je izdalo sodišče, oseba ali organ z pristojnostjo v Kanadi za reproduciranje podatkov ali v namene katerih koli sodnih postopkov. |
| --- | --- |

12.

Vsa razkritja podatkov API in PNR, ki jih izvede CBSA, ureja Zakon o zasebnosti, Zakon o dostopu do informacij in predpisi CBSA. Čeprav Zakon o zasebnosti in Zakon o dostopu do informacij dovoljujeta dostop do evidenc, razen v primeru izjem ali izvzetij, zakona ne zahtevata nobenega obveznega razkritja podatkov API in PNR. Izvod upravne politike CBSA, ki ureja razkritje, dostop in uporabo podatkov API in PNR, Memorandum D-1-16-3 z naslovom Začasne upravne smernice za razkritje, dostop in uporabo podatkov o evidenci imen letalskih potnikov (PNR) (Interim Administrative Guidelines for the Disclosure, Access to and Use of Passenger Name Record (PNR) Data) (v nadaljnjem besedilu „politika razkritja PNR agencije CBSA“), bo objavljena in javno dostopna na spletnih straneh CBSA. Ta politika, nadalje opisana v oddelku 37 teh zavez, nalaga, da se podatki API in PNR lahko izmenjajo z ostalimi kanadskimi vladnimi službami samo v namene, določene v oddelku 2, razen, če se razkritje izvede zaradi sodnega poziva pričam ali izdanim sodnim nalogom, ali nalogom, ki ga je izdalo sodišče, oseba ali organ z pristojnostjo v Kanadi za reproduciranje podatkov ali v namene katerih koli sodnih postopkov.

| 13. | Podatki API in PNR ne bodo razkriti v celoti. CBSA bo objavila samo izbrane podatke API in PNR od primera do primera in samo po ocenitvi ustreznosti specifičnih podatkov PNR, določenih za razkritje. Zagotovljeni bodo samo posebni zadevni elementi API in PNR, ki so jasno izkazani kot zahtevani v posebnih okoliščinah. V vseh primerih bo na razpolago najmanjša možna količina podatkov. |
| --- | --- |

13.

Podatki API in PNR ne bodo razkriti v celoti. CBSA bo objavila samo izbrane podatke API in PNR od primera do primera in samo po ocenitvi ustreznosti specifičnih podatkov PNR, določenih za razkritje. Zagotovljeni bodo samo posebni zadevni elementi API in PNR, ki so jasno izkazani kot zahtevani v posebnih okoliščinah. V vseh primerih bo na razpolago najmanjša možna količina podatkov.

| 14. | CBSA bo razkrila podatke API in PNR samo, če predlagani prejemniki zagotavljajo enako varstvo podatkov kot CBSA. Tudi kanadski vladni prejemniki podatkov PNR so zavezani z Zakonom o zasebnosti, če so navedeni v prilogi tega zakona. Zakon o zasebnosti velja za osebne podatke, ki so podatki o določljivi osebi, zbrani v kateri koli obliki in pod nadzorom kanadske zvezne vladne službe ali agencije v skladu z zakonom. Taka služba ali agencija ne sme zbirati nobenih osebnih podatkov, razen če „se nanaša neposredno na izvajanje programa ali dejavnosti institucije“. |
| --- | --- |

14.

CBSA bo razkrila podatke API in PNR samo, če predlagani prejemniki zagotavljajo enako varstvo podatkov kot CBSA. Tudi kanadski vladni prejemniki podatkov PNR so zavezani z Zakonom o zasebnosti, če so navedeni v prilogi tega zakona. Zakon o zasebnosti velja za osebne podatke, ki so podatki o določljivi osebi, zbrani v kateri koli obliki in pod nadzorom kanadske zvezne vladne službe ali agencije v skladu z zakonom. Taka služba ali agencija ne sme zbirati nobenih osebnih podatkov, razen če „se nanaša neposredno na izvajanje programa ali dejavnosti institucije“.

| 15. | Praksa agencije CBSA je, da kot pogoj za razkritje od kanadskih zveznih ali provincialnih organov pregona zahteva, da pred tem pridobijo dovoljenje Agencije, razen če to zahteva zakon. |
| --- | --- |

15.

Praksa agencije CBSA je, da kot pogoj za razkritje od kanadskih zveznih ali provincialnih organov pregona zahteva, da pred tem pridobijo dovoljenje Agencije, razen če to zahteva zakon.

Razkritje podatkov API in PNR drugim državam

| 16. | CBSA lahko izmenja podatke API in PNR z vlado tuje države v skladu z dogovorom ali sporazumom iz pododdelka 8(2) Zakona o zasebnosti in pododdelka 107(8) Carinskega zakona. |
| --- | --- |

16.

CBSA lahko izmenja podatke API in PNR z vlado tuje države v skladu z dogovorom ali sporazumom iz pododdelka 8(2) Zakona o zasebnosti in pododdelka 107(8) Carinskega zakona.

| 17. | Ti dogovori ali sporazumi lahko vključujejo memorandum o soglasju, izdelanim posebej v namene programa PNR CBSA, ali pogodbo v skladu s katero morajo organi agencije CBSA zagotoviti podatke in pomoč. V obeh primerih bodo podatki izmenjani samo v namene, ki so v skladu s tistimi, določenimi v oddelku 2, in samo če se država prejemnica zaveže, da bo zagotovila varstvo podatkov v skladu s temi zavezami. V vseh primerih bo drugi državi na razpolago najmanjša možna količina podatkov. |
| --- | --- |

17.

Ti dogovori ali sporazumi lahko vključujejo memorandum o soglasju, izdelanim posebej v namene programa PNR CBSA, ali pogodbo v skladu s katero morajo organi agencije CBSA zagotoviti podatke in pomoč. V obeh primerih bodo podatki izmenjani samo v namene, ki so v skladu s tistimi, določenimi v oddelku 2, in samo če se država prejemnica zaveže, da bo zagotovila varstvo podatkov v skladu s temi zavezami. V vseh primerih bo drugi državi na razpolago najmanjša možna količina podatkov.

| 18. | Podatki API in PNR, obdržani v sistemu PAXIS, bodo izmenjani samo z državo, ki je prejela ugotovitve o ustreznosti v skladu z Direktivo, ali ki jo Direktiva zajema. |
| --- | --- |

18.

Podatki API in PNR, obdržani v sistemu PAXIS, bodo izmenjani samo z državo, ki je prejela ugotovitve o ustreznosti v skladu z Direktivo, ali ki jo Direktiva zajema.

| 19. | Podatki API in PNR, obdržani v zbirki podatkov, ki je namenjena preiskavi, opisani v oddelku 9, se lahko izmenjajo v skladu z obveznostmi iz pogodbe v skladu s Sporazumom o medsebojni carinski pomoči (Customs Mutual Assistance Agreement) ali Sporazumom o medsebojni pravni pomoči (Mutual Legal Assistance Agreement). V tem primeru se bodo elementi API in PNR izmenjali samo od primera do primera in pod pogojem, da CBSA poseduje dokaze, ki zahtevo neposredno povezujejo s preiskavo ali preprečevanjem kaznivih dejanj iz oddelka 2, in da so posredovani elementi nujno potrebni za izvedbo določene preiskave. |
| --- | --- |

19.

Podatki API in PNR, obdržani v zbirki podatkov, ki je namenjena preiskavi, opisani v oddelku 9, se lahko izmenjajo v skladu z obveznostmi iz pogodbe v skladu s Sporazumom o medsebojni carinski pomoči (Customs Mutual Assistance Agreement) ali Sporazumom o medsebojni pravni pomoči (Mutual Legal Assistance Agreement). V tem primeru se bodo elementi API in PNR izmenjali samo od primera do primera in pod pogojem, da CBSA poseduje dokaze, ki zahtevo neposredno povezujejo s preiskavo ali preprečevanjem kaznivih dejanj iz oddelka 2, in da so posredovani elementi nujno potrebni za izvedbo določene preiskave.

Razkritje API in PNR podatkov, ki so v ključnem interesu posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo

| 20. | Ne glede določbe teh zaveze, ki temu nasprotujejo, lahko CBSA razkrije API in PNR podatke ustreznim kanadskim ali drugim vladnim službam in agencijam, kadar je to razkritje nujno za zaščito ključnih interesov posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, ali drugih oseb, zlasti če gre za precejšnjo nevarnost za zdravje. |
| --- | --- |

20.

Ne glede določbe teh zaveze, ki temu nasprotujejo, lahko CBSA razkrije API in PNR podatke ustreznim kanadskim ali drugim vladnim službam in agencijam, kadar je to razkritje nujno za zaščito ključnih interesov posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, ali drugih oseb, zlasti če gre za precejšnjo nevarnost za zdravje.

Uradno obvestilo posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki

| 21. | CBSA bo potnike obvestila v zvezi z zahtevami glede zapisov API in PNR ter v zvezi z vprašanji, povezanimi z njihovo uporabo, vključno s splošnimi informacijami glede pristojnosti za zbiranje podatkov, namena zbiranja, zagotavljanja varstva podatkov, načina in obsega izmenjave podatkov, identitete odgovornih uradnikov CBSA, možnih odškodninskih postopkov in kontaktnih informacij za osebe z nadaljnjimi vprašanji. |
| --- | --- |

21.

CBSA bo potnike obvestila v zvezi z zahtevami glede zapisov API in PNR ter v zvezi z vprašanji, povezanimi z njihovo uporabo, vključno s splošnimi informacijami glede pristojnosti za zbiranje podatkov, namena zbiranja, zagotavljanja varstva podatkov, načina in obsega izmenjave podatkov, identitete odgovornih uradnikov CBSA, možnih odškodninskih postopkov in kontaktnih informacij za osebe z nadaljnjimi vprašanji.

Mehanizmi pravnega pregleda programa PNR agencije CBSA

| 22. | Kanadska pooblaščenka za zasebnost (Privacy Commissioner of Canada) in Urad glavnega revizorja Kanade (Office of the Auditor General of Canada) lahko s pregledi o skladnosti in preiskavami preučita program PNR. |
| --- | --- |

22.

Kanadska pooblaščenka za zasebnost (Privacy Commissioner of Canada) in Urad glavnega revizorja Kanade (Office of the Auditor General of Canada) lahko s pregledi o skladnosti in preiskavami preučita program PNR.

| 23. | Kanadski neodvisni organ za varstvo zasebnosti, Kanadski pooblaščenec za zasebnost, lahko preuči ali je ravnanje vladnih služb in agencij v skladu z Zakonom o zasebnosti, in spremlja ali je ravnanje CBSA v skladu z Zavezami. Oddelek za izvajanje varstva zasebnosti in pregleda (Privacy Practices and Review Branch) Urada pooblaščenca za zasebnost lahko v skladu s sprejetimi standardnimi cilji in merili izvede preglede o izpolnjevanju zavez in preiskave. Kanadska pooblaščenka za zasebnost lahko razkrije podatke, ki so po njenem mnenju, nujni za izvedbo preiskave v skladu z Zakonom, ali vzpostavi pogoje za ugotovitve in priporočila, vsebovana v vsakem poročilu, ki je v skladu z Zakonom. |
| --- | --- |

23.

Kanadski neodvisni organ za varstvo zasebnosti, Kanadski pooblaščenec za zasebnost, lahko preuči ali je ravnanje vladnih služb in agencij v skladu z Zakonom o zasebnosti, in spremlja ali je ravnanje CBSA v skladu z Zavezami. Oddelek za izvajanje varstva zasebnosti in pregleda (Privacy Practices and Review Branch) Urada pooblaščenca za zasebnost lahko v skladu s sprejetimi standardnimi cilji in merili izvede preglede o izpolnjevanju zavez in preiskave. Kanadska pooblaščenka za zasebnost lahko razkrije podatke, ki so po njenem mnenju, nujni za izvedbo preiskave v skladu z Zakonom, ali vzpostavi pogoje za ugotovitve in priporočila, vsebovana v vsakem poročilu, ki je v skladu z Zakonom.

| 24. | Urad glavnega revizorja Kanade izvaja samostojne revizije delovanja kanadske zvezne vlade. Zadevne revizije zagotavljajo članom kanadskega parlamenta in javnosti objektivne podatke, ki jim pomagajo preverjati dejavnosti in odgovornost vlade. |
| --- | --- |

24.

Urad glavnega revizorja Kanade izvaja samostojne revizije delovanja kanadske zvezne vlade. Zadevne revizije zagotavljajo članom kanadskega parlamenta in javnosti objektivne podatke, ki jim pomagajo preverjati dejavnosti in odgovornost vlade.

| 25. | Končni izvodi poročil Kanadske pooblaščenke za zasebnost in Urada glavnega revizorja Kanade so dostopni javnosti v letnih poročilih parlamenta in, po presoji obeh organov, takoj dostopni na internetu. CBSA bo Komisiji zagotovila dostop do vseh izvodov poročil, ki so kakorkoli povezani s PNR programom. |
| --- | --- |

25.

Končni izvodi poročil Kanadske pooblaščenke za zasebnost in Urada glavnega revizorja Kanade so dostopni javnosti v letnih poročilih parlamenta in, po presoji obeh organov, takoj dostopni na internetu. CBSA bo Komisiji zagotovila dostop do vseh izvodov poročil, ki so kakorkoli povezani s PNR programom.

Skupni pregled programa PNR agencije CBSA

| 26. | Poleg zgoraj navedenih postopkov pregleda, predvidenih s kanadsko zakonodajo, bo CBSA letno ali po potrebi in kot je bilo dogovorjeno s Komisijo, sodelovala pri skupnem pregledu programa PNR v zvezi s posredovanjem podatkov API in PNR na agenciji CBSA. |
| --- | --- |

26.

Poleg zgoraj navedenih postopkov pregleda, predvidenih s kanadsko zakonodajo, bo CBSA letno ali po potrebi in kot je bilo dogovorjeno s Komisijo, sodelovala pri skupnem pregledu programa PNR v zvezi s posredovanjem podatkov API in PNR na agenciji CBSA.

Odškodnina

Pravni okvir

| 27. | Kanadska listina o pravicah in svoboščinah, ki je del kanadske ustave, velja za vse dejavnosti vlade, vključno z zakonodajo. Oddelek 8 Listine zagotavlja pravico pred neutemeljenim preiskovanjem in zasegom ter ščiti primerno raven zasebnosti. Oddelek 24 Listine dovoljuje osebi, kateri so bile kršene pravice, da se obrne na pristojno sodišče po tako pravno sredstvo, za katero sodišče meni, da je glede na okoliščine ustrezno in pravično. |
| --- | --- |

27.

Kanadska listina o pravicah in svoboščinah, ki je del kanadske ustave, velja za vse dejavnosti vlade, vključno z zakonodajo. Oddelek 8 Listine zagotavlja pravico pred neutemeljenim preiskovanjem in zasegom ter ščiti primerno raven zasebnosti. Oddelek 24 Listine dovoljuje osebi, kateri so bile kršene pravice, da se obrne na pristojno sodišče po tako pravno sredstvo, za katero sodišče meni, da je glede na okoliščine ustrezno in pravično.

| 28. | Vsi tuji državljani, ki se nahajajo v Kanadi, imajo pravico dostopa do evidenc pod nadzorom kanadske zvezne vladne službe, na podlagi Odloka o dopolnitvi (Extension Order) številka 1 Zakona o dostopu do informacij (ATIA). Ob upoštevanju izjem določenih v Zakonu, bi lahko tuj državljan, ki se nahaja v Kanadi, ali oseba, ki se v Kanadi nahaja s privolitvijo tujega državljana, ki se ne nahaja v Kanadi, na podlagi ATIA zahteval evidence v zvezi s tujim državljanom in dobil dostop do takih evidenc, ob upoštevanju specifičnih in omejenih izjem in izvzetij določenih v Zakonu. |
| --- | --- |

28.

Vsi tuji državljani, ki se nahajajo v Kanadi, imajo pravico dostopa do evidenc pod nadzorom kanadske zvezne vladne službe, na podlagi Odloka o dopolnitvi (Extension Order) številka 1 Zakona o dostopu do informacij (ATIA). Ob upoštevanju izjem določenih v Zakonu, bi lahko tuj državljan, ki se nahaja v Kanadi, ali oseba, ki se v Kanadi nahaja s privolitvijo tujega državljana, ki se ne nahaja v Kanadi, na podlagi ATIA zahteval evidence v zvezi s tujim državljanom in dobil dostop do takih evidenc, ob upoštevanju specifičnih in omejenih izjem in izvzetij določenih v Zakonu.

| 29. | V skladu z Zakonom o zasebnosti je pravica dostopa do osebnih podatkov in zahteva za popravke ali zapis, na podlagi Odloka o dopolnitvi številka 2, razširjena na vse, ki se nahajajo v Kanadi. Zato bi lahko tuj državljan, če bi se nahajal v Kanadi, uveljavljal zadevne pravice ob upoštevanju izjem, določenih v Zakonu. |
| --- | --- |

29.

V skladu z Zakonom o zasebnosti je pravica dostopa do osebnih podatkov in zahteva za popravke ali zapis, na podlagi Odloka o dopolnitvi številka 2, razširjena na vse, ki se nahajajo v Kanadi. Zato bi lahko tuj državljan, če bi se nahajal v Kanadi, uveljavljal zadevne pravice ob upoštevanju izjem, določenih v Zakonu.

Upravni okvir

| 30. | Poleg tega lahko vladne službe, ki imajo osebne podatke, upravno zagotovijo pravice do dostopa, popravka ali zapisa, tujim državljanom, ki se ne nahajajo v Kanadi. CBSA bo razširila zadevne pravice v zvezi s podatki API in PNR, s katerimi razpolaga, na državljane EU ali druge osebe, ki se ne nahajajo v Kanadi, pod pogojem, da je razkritje dovoljeno z zakonom. |
| --- | --- |

30.

Poleg tega lahko vladne službe, ki imajo osebne podatke, upravno zagotovijo pravice do dostopa, popravka ali zapisa, tujim državljanom, ki se ne nahajajo v Kanadi. CBSA bo razširila zadevne pravice v zvezi s podatki API in PNR, s katerimi razpolaga, na državljane EU ali druge osebe, ki se ne nahajajo v Kanadi, pod pogojem, da je razkritje dovoljeno z zakonom.

| 31. | Pooblaščenka za zasebnost ima veliko pooblastil za preiskavo v zvezi s katero koli pritožbo in lahko sproži pritožbo, če „obstaja znatna možnost za preiskavo zadeve v skladu z Zakonom [o zasebnosti]“. Poleg tega lahko Pooblaščenka za zasebnost obravnava pritožbe, ki jih bodo nanjo naslovili organi za varstvo podatkov (DPA) v kateri koli državi članici Evropske unije (EU) v imenu prebivalca EU, v tolikšnem obsegu, kot je prebivalec EU pooblastil DPA za delovanje v njegovem ali njenem imenu, in če meni, da CBSA, kot je določeno v zgornjem odstavku 30, ni zadovoljivo obravnavala njegove ali njene pritožbe glede varstva podatkov v zvezi z API in PNR podatki. Pooblaščenka za zasebnost bo DPA obvestila o svojih sklepih in zadevnemu uradu za varstvo podatkov svetovala glede morebitnih ukrepov. |
| --- | --- |

31.

Pooblaščenka za zasebnost ima veliko pooblastil za preiskavo v zvezi s katero koli pritožbo in lahko sproži pritožbo, če „obstaja znatna možnost za preiskavo zadeve v skladu z Zakonom [o zasebnosti]“. Poleg tega lahko Pooblaščenka za zasebnost obravnava pritožbe, ki jih bodo nanjo naslovili organi za varstvo podatkov (DPA) v kateri koli državi članici Evropske unije (EU) v imenu prebivalca EU, v tolikšnem obsegu, kot je prebivalec EU pooblastil DPA za delovanje v njegovem ali njenem imenu, in če meni, da CBSA, kot je določeno v zgornjem odstavku 30, ni zadovoljivo obravnavala njegove ali njene pritožbe glede varstva podatkov v zvezi z API in PNR podatki. Pooblaščenka za zasebnost bo DPA obvestila o svojih sklepih in zadevnemu uradu za varstvo podatkov svetovala glede morebitnih ukrepov.

| 32. | Pooblaščenka za zasebnost ima tudi posebna pooblastila za preiskavo v kakšnem obsegu kanadske vladne službe in agencije upoštevajo Zakon o zasebnosti v zvezi z zbiranjem, uporabo, shranjevanjem, razkrivanjem in uničevanjem osebnih podatkov. |
| --- | --- |

32.

Pooblaščenka za zasebnost ima tudi posebna pooblastila za preiskavo v kakšnem obsegu kanadske vladne službe in agencije upoštevajo Zakon o zasebnosti v zvezi z zbiranjem, uporabo, shranjevanjem, razkrivanjem in uničevanjem osebnih podatkov.

Varnost podatkov

| 33. | Samo omejeno število preiskovalcev za ciljni izbor agencije CBSA in obveščevalcev, ki so nameščeni v enotah za ciljni izbor potnikov v kanadskih pokrajinskih službah in na državnem sedežu CBSA v Ottawi, Kanada, bo imelo zagotovljen dostop do sistema PAXIS. Zadevni uradniki bodo imeli dostop do sistema PAXIS v zavarovanih delovnih prostorih, nedostopnih za javnost. |
| --- | --- |

33.

Samo omejeno število preiskovalcev za ciljni izbor agencije CBSA in obveščevalcev, ki so nameščeni v enotah za ciljni izbor potnikov v kanadskih pokrajinskih službah in na državnem sedežu CBSA v Ottawi, Kanada, bo imelo zagotovljen dostop do sistema PAXIS. Zadevni uradniki bodo imeli dostop do sistema PAXIS v zavarovanih delovnih prostorih, nedostopnih za javnost.

| 34. | Uradniki bodo za dostop do sistema PAXIS morali uporabiti dve različni prijavi, z uporabo sistemsko generiranega uporabniškega imena in gesla. Prva prijava jim bo zagotovila dostop do lokalnega omrežja CBSA, druga pa do integriranega sistema carinskega računalniškega okolja (Integrated Customs System platform), ki zagotavlja dostop do aplikacije PAXIS. Dostop do omrežja CBSA in vseh podatkov v sistemu PAXIS bo strogo nadzorovan in omejen na izbrano skupino uporabnikov in vsako povpraševanje in pregled podatkov o potnikih v sistemu bo pregledano. Generirani pregledani zapis bo vseboval uporabniško ime, delovni prostor uporabnika, datum in čas dostopa ter številko lokatorja datoteke podatkov PNR, do katerih se je dostopalo. CBSA bo omejila dostop zlasti do elementov podatkov API in PNR v sistemu na omejen obseg („need to know“) (tip uporabnika/profil uporabnika). Zadevni nadzor dostopa bo zagotovil, da imajo dostop do podatkov API in PNR samo osebe, opisane v oddelku 33, v namene, določene v oddelku 2. |
| --- | --- |

34.

Uradniki bodo za dostop do sistema PAXIS morali uporabiti dve različni prijavi, z uporabo sistemsko generiranega uporabniškega imena in gesla. Prva prijava jim bo zagotovila dostop do lokalnega omrežja CBSA, druga pa do integriranega sistema carinskega računalniškega okolja (Integrated Customs System platform), ki zagotavlja dostop do aplikacije PAXIS. Dostop do omrežja CBSA in vseh podatkov v sistemu PAXIS bo strogo nadzorovan in omejen na izbrano skupino uporabnikov in vsako povpraševanje in pregled podatkov o potnikih v sistemu bo pregledano. Generirani pregledani zapis bo vseboval uporabniško ime, delovni prostor uporabnika, datum in čas dostopa ter številko lokatorja datoteke podatkov PNR, do katerih se je dostopalo. CBSA bo omejila dostop zlasti do elementov podatkov API in PNR v sistemu na omejen obseg („need to know“) (tip uporabnika/profil uporabnika). Zadevni nadzor dostopa bo zagotovil, da imajo dostop do podatkov API in PNR samo osebe, opisane v oddelku 33, v namene, določene v oddelku 2.

| 35. | Dostop, uporabo in razkritje podatkov API in PNR urejajo Zakon o zasebnosti in Zakon o prostem dostopu do informacij in oddelek 107 Carinskega zakona ter upravna politika, opisana v oddelku 37 zadevnih zavez, ki odraža varstvo in zaščitne ukrepe, navedene v tem dokumentu. Oddelek 160 Carinskega zakona in notranji kodeks ravnanja predvidevajo kazenske in druge sankcije v primeru nespoštovanja zadevnih politik in, kot je navedeno zgoraj, je Pooblaščenka za zasebnost v skladu z Zakonom o zasebnosti pooblaščena za uvedbo preiskave v zvezi z razkritjem osebnih podatkov. |
| --- | --- |

35.

Dostop, uporabo in razkritje podatkov API in PNR urejajo Zakon o zasebnosti in Zakon o prostem dostopu do informacij in oddelek 107 Carinskega zakona ter upravna politika, opisana v oddelku 37 zadevnih zavez, ki odraža varstvo in zaščitne ukrepe, navedene v tem dokumentu. Oddelek 160 Carinskega zakona in notranji kodeks ravnanja predvidevajo kazenske in druge sankcije v primeru nespoštovanja zadevnih politik in, kot je navedeno zgoraj, je Pooblaščenka za zasebnost v skladu z Zakonom o zasebnosti pooblaščena za uvedbo preiskave v zvezi z razkritjem osebnih podatkov.

| 36. | Politika razkritja PNR agencije CBSA določa postopke, ki jih morajo upoštevati vsi uslužbenci CBSA, ki imajo dostop do podatkov API in PNR. Politika CBSA je zaščititi zaupnost podatkov in jih upravljati v skladu s pooblastili v kanadski legislativi, kot tudi politiko CBSA in kanadsko vlado v zvezi z upravljanjem in varovanjem podatkov, kot je opisano v oddelku 38. |
| --- | --- |

36.

Politika razkritja PNR agencije CBSA določa postopke, ki jih morajo upoštevati vsi uslužbenci CBSA, ki imajo dostop do podatkov API in PNR. Politika CBSA je zaščititi zaupnost podatkov in jih upravljati v skladu s pooblastili v kanadski legislativi, kot tudi politiko CBSA in kanadsko vlado v zvezi z upravljanjem in varovanjem podatkov, kot je opisano v oddelku 38.

| 37. | Politika razkritja PNR agencije CBSA zagotavlja:






  (a) | da lahko uradnik razkrije, dovoli dostop ali uporabo podatkov API in PNR, samo ob zakonskem pooblastilu in v skladu s politiko; |
| --- | --- | --- |

37.

Politika razkritja PNR agencije CBSA zagotavlja:

(a)

da lahko uradnik razkrije, dovoli dostop ali uporabo podatkov API in PNR, samo ob zakonskem pooblastilu in v skladu s politiko;

| (b) | da morajo uradniki z ustreznimi sredstvi zagotoviti, da se tretjim strankam razkrijejo samo nujno potrebni podatki; |
| --- | --- |

(b)

da morajo uradniki z ustreznimi sredstvi zagotoviti, da se tretjim strankam razkrijejo samo nujno potrebni podatki;

| (c) | da bodo podatki razkriti samo v določene pooblaščene namene in omejeni na najmanjšo možno količino podatkov, zahtevanih v ta namen; |
| --- | --- |

(c)

da bodo podatki razkriti samo v določene pooblaščene namene in omejeni na najmanjšo možno količino podatkov, zahtevanih v ta namen;

| (d) | da bodo podatki zagotovljeni ali dostopni samo posameznikom z operativno potrebo do vpogleda; in |
| --- | --- |

(d)

da bodo podatki zagotovljeni ali dostopni samo posameznikom z operativno potrebo do vpogleda; in

| (e) | da bodo vsi razkriti podatki v skladu z Zakonom o zasebnosti, Zakonom o dostopu do informacij in Zakonom o državnem arhivu in s politiko upravljanja s podatki CBSA in Treasury Board of Canada (vladnim odborom, pristojnim za finančna, kadrovska in upravna vprašanja) po uporabi uničeni ali vrnjeni. |
| --- | --- |

(e)

da bodo vsi razkriti podatki v skladu z Zakonom o zasebnosti, Zakonom o dostopu do informacij in Zakonom o državnem arhivu in s politiko upravljanja s podatki CBSA in Treasury Board of Canada (vladnim odborom, pristojnim za finančna, kadrovska in upravna vprašanja) po uporabi uničeni ali vrnjeni.

| 38. | Politika razkritja PNR agencije CBSA spada v več širših politik CBSA o varovanju in upravljanju s podatki, zbranimi v skladu z različnimi zakoni, ki jih ureja CBSA. Poleg tega so vsi uslužbenci CBSA zavezani varnostni politiki vlade Kanade v zvezi z varovanjem elektronskih sistemov in varovanjem podatkov (3). |
| --- | --- |

38.

Politika razkritja PNR agencije CBSA spada v več širših politik CBSA o varovanju in upravljanju s podatki, zbranimi v skladu z različnimi zakoni, ki jih ureja CBSA. Poleg tega so vsi uslužbenci CBSA zavezani varnostni politiki vlade Kanade v zvezi z varovanjem elektronskih sistemov in varovanjem podatkov (3).

| 39. | Vsi uslužbenci CBSA so seznanjeni z zadevnimi politikami in posledicami neupoštevanja ter ravnanje v skladu z njimi je pogoj njihove zaposlitve. |
| --- | --- |

39.

Vsi uslužbenci CBSA so seznanjeni z zadevnimi politikami in posledicami neupoštevanja ter ravnanje v skladu z njimi je pogoj njihove zaposlitve.

Vzajemnost

| 40. | Zakon o letalstvu (Aeronautics Act) omogoča kanadskim letalskim prevoznikom, ki opravljajo lete iz vseh namembnih krajev, vsem prevoznikom, ki opravljajo lete iz Kanade, da zagotovijo tuji državi podatke v zvezi z osebami na takih letih, namenjenih v državo, katere zakonodaja te podatke zahteva. |
| --- | --- |

40.

Zakon o letalstvu (Aeronautics Act) omogoča kanadskim letalskim prevoznikom, ki opravljajo lete iz vseh namembnih krajev, vsem prevoznikom, ki opravljajo lete iz Kanade, da zagotovijo tuji državi podatke v zvezi z osebami na takih letih, namenjenih v državo, katere zakonodaja te podatke zahteva.

| 41. | V primeru, da se Evropska skupnost, Evropska unija ali katera koli od držav članic odloči sprejeti sistem za identifikacijo letalskih potnikov in sprejme zakonodajo, ki bi zahtevala, da vsi letalski prevozniki zagotovijo evropskim organom dostop do podatkov API in PNR za osebe, katerih tekoči načrt potovanja vključuje let v Evropsko unijo, bi oddelek 4.83 Zakona o letalstvu omogočil letalskim prevoznikom, da ravnajo skladno s to zahtevo. |
| --- | --- |

41.

V primeru, da se Evropska skupnost, Evropska unija ali katera koli od držav članic odloči sprejeti sistem za identifikacijo letalskih potnikov in sprejme zakonodajo, ki bi zahtevala, da vsi letalski prevozniki zagotovijo evropskim organom dostop do podatkov API in PNR za osebe, katerih tekoči načrt potovanja vključuje let v Evropsko unijo, bi oddelek 4.83 Zakona o letalstvu omogočil letalskim prevoznikom, da ravnajo skladno s to zahtevo.

Pregled in prenehanje Zavez

| 42. | Zadevne Zaveze se uporabljajo za obdobje treh let in šest mesecev (3,5 let), od začetka veljavnosti sporazuma med Kanado in Evropsko skupnostjo, ki dovoljuje obdelovanje podatkov API in PNR, posredovanih s strani letalskih prevoznikov, za namene posredovanja teh podatkov na agencijo CBSA, v skladu z Direktivo. Ko bodo te zaveze veljale dve leti in šest mesecev (2,5 leti), bo CBSA začela dogovarjanja s Komisijo z namenom, da se Zaveze in vsi spremljajoči dogovori podaljšajo v skladu z medsebojno sprejemljivimi pogoji. Če pred datumom prenehanja teh zavez ne bo mogoče skleniti medsebojno sprejemljivega dogovora, Zaveze ne bodo veljale za podatke zbrane, od tega trenutka naprej. Podatki, zbrani v času veljavnosti zadevnih zavez, bodo do datuma njihovega uničenja zavarovani v skladu z Zavezami. |
| --- | --- |

42.

Zadevne Zaveze se uporabljajo za obdobje treh let in šest mesecev (3,5 let), od začetka veljavnosti sporazuma med Kanado in Evropsko skupnostjo, ki dovoljuje obdelovanje podatkov API in PNR, posredovanih s strani letalskih prevoznikov, za namene posredovanja teh podatkov na agencijo CBSA, v skladu z Direktivo. Ko bodo te zaveze veljale dve leti in šest mesecev (2,5 leti), bo CBSA začela dogovarjanja s Komisijo z namenom, da se Zaveze in vsi spremljajoči dogovori podaljšajo v skladu z medsebojno sprejemljivimi pogoji. Če pred datumom prenehanja teh zavez ne bo mogoče skleniti medsebojno sprejemljivega dogovora, Zaveze ne bodo veljale za podatke zbrane, od tega trenutka naprej. Podatki, zbrani v času veljavnosti zadevnih zavez, bodo do datuma njihovega uničenja zavarovani v skladu z Zavezami.

| 43. | CBSA izpolnjuje svoje zaveze z uporabo obstoječe kanadske zakonodaje ali, če še niso zajete v kanadski zakonodaji, v predpisih, oblikovanih specifično v ta namen. |
| --- | --- |

43.

CBSA izpolnjuje svoje zaveze z uporabo obstoječe kanadske zakonodaje ali, če še niso zajete v kanadski zakonodaji, v predpisih, oblikovanih specifično v ta namen.

---

(1)  Odstavki 3(a) do (f) vsebujejo naslednje podatke API : (a) priimek osebe, ime in vsa druga imena; (b) datum rojstva; (c) spol; (d) državljanstvo ali narodnost; (e) vrsta potovalnega dokumenta, ki identificira osebo, ime države, ki je izdala potovalni dokument, in številko potovalnega dokumenta; (f) evidenčna številka rezervacije, če obstaja, in v primeru osebe, zadolžene za komercialen prevoz ali katerega koli drugega člana posadke brez evidenčne številke rezervacije, obvestilo o statusu člana posadke.

(2)  Zakon določa uradne postopke za uničenje vladnih evidenc.

(3)  Politike na katere se sklicuje vsebujejo: Varnostno politiko vlade in Operativni standard za varno delovanje: upravljanje varnosti informacijske tehnologije, ki ju je ločeno izdal Sekretariat vladne komisije Kanade (Treasury Board of Canada Secretariat) 1. februarja 2002 in 31. maja 2004.

PRILOGA „A“

ELEMENTI PODATKOV PNR, KI JIH CBSA ZAHTEVA OD LETALSKIH PREVOZNIKOV

| 1. | Ime |
| --- | --- |

1.

Ime

| 2. | Podatki API |
| --- | --- |

2.

Podatki API

| 3. | Koda lokatorja zapisa PNR |
| --- | --- |

3.

Koda lokatorja zapisa PNR

| 4. | Predvideni datum potovanja |
| --- | --- |

4.

Predvideni datum potovanja

| 5. | Datum rezervacije |
| --- | --- |

5.

Datum rezervacije

| 6. | Datum izdaje vozovnice |
| --- | --- |

6.

Datum izdaje vozovnice

| 7. | Turistične agencije |
| --- | --- |

7.

Turistične agencije

| 8. | Potovalni agent |
| --- | --- |

8.

Potovalni agent

| 9. | Kontaktni telefonski podatki |
| --- | --- |

9.

Kontaktni telefonski podatki

| 10. | Naslov uporabnika računa |
| --- | --- |

10.

Naslov uporabnika računa

| 11. | Vsi podatki o načinu plačila |
| --- | --- |

11.

Vsi podatki o načinu plačila

| 12. | Podatki „pogost potnik“ |
| --- | --- |

12.

Podatki „pogost potnik“

| 13. | Podatki na vozovnici |
| --- | --- |

13.

Podatki na vozovnici

| 14. | Številka vozovnice |
| --- | --- |

14.

Številka vozovnice

| 15. | Razdeljeni/ločeni podatki PNR |
| --- | --- |

15.

Razdeljeni/ločeni podatki PNR

| 16. | Potniki z vozovnico, vendar brez rezervacije |
| --- | --- |

16.

Potniki z vozovnico, vendar brez rezervacije

| 17. | Zgodovina neizkoriščenih in neodpovedanih rezervacij |
| --- | --- |

17.

Zgodovina neizkoriščenih in neodpovedanih rezervacij

| 18. | Podatki o celotnem načrtu potovanja |
| --- | --- |

18.

Podatki o celotnem načrtu potovanja

| 19. | Stalno pripravljeni podatki (Standby Information) |
| --- | --- |

19.

Stalno pripravljeni podatki (Standby Information)

| 20. | Druga imena v zapisu PNR |
| --- | --- |

20.

Druga imena v zapisu PNR

| 21. | Vrstni red prijav |
| --- | --- |

21.

Vrstni red prijav

| 22. | Številke posameznih kosov prtljage |
| --- | --- |

22.

Številke posameznih kosov prtljage

| 23. | Podatki o sedežih |
| --- | --- |

23.

Podatki o sedežih

| 24. | Številka sedeža |
| --- | --- |

24.

Številka sedeža

| 25. | Enosmerne vozovnice |
| --- | --- |

25.

Enosmerne vozovnice

---

| 29.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/61 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/61

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 28. marca 2006

o nekaterih začasnih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Nemčiji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1321)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/254/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (1), in zlasti člena 10(3) Direktive,

upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Nemčiji so se pojavili izbruhi klasične prašičje kuge. |
| --- | --- |

(1)

V Nemčiji so se pojavili izbruhi klasične prašičje kuge.

| (2) | Zaradi trgovine z živimi prašiči in nekaterimi prašičjimi proizvodi lahko ti izbruhi ogrozijo črede drugih držav članic. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi trgovine z živimi prašiči in nekaterimi prašičjimi proizvodi lahko ti izbruhi ogrozijo črede drugih držav članic.

| (3) | Nemčija je sprejela ukrepe v okviru Direktive Sveta 2001/89/ES (2) o ukrepih Skupnosti za nadzor nad klasično prašičjo kugo. |
| --- | --- |

(3)

Nemčija je sprejela ukrepe v okviru Direktive Sveta 2001/89/ES (2) o ukrepih Skupnosti za nadzor nad klasično prašičjo kugo.

| (4) | Zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in izdajo zdravstvenih spričeval so določene v Direktivi Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (3). |
| --- | --- |

(4)

Zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in izdajo zdravstvenih spričeval so določene v Direktivi Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (3).

| (5) | Zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in izdajo zdravstvenih spričeval za trgovino s prašičjim semenom so določene v Direktivi Sveta 90/429/EGS z dne 26. junija 1990 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali, ki veljajo za promet znotraj Skupnosti in za uvoz semena domačih prašičev (4). |
| --- | --- |

(5)

Zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in izdajo zdravstvenih spričeval za trgovino s prašičjim semenom so določene v Direktivi Sveta 90/429/EGS z dne 26. junija 1990 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali, ki veljajo za promet znotraj Skupnosti in za uvoz semena domačih prašičev (4).

| (6) | Zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in izdajo zdravstvenih spričeval za trgovino z jajčnimi celicami in zarodki prašičev so določene v Odločbi Komisije 95/483/EGS z dne 9. novembra 1995 o vzorcu spričevala za trgovino z jajčnimi celicami in zarodki prašičev v Skupnosti (5). |
| --- | --- |

(6)

Zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in izdajo zdravstvenih spričeval za trgovino z jajčnimi celicami in zarodki prašičev so določene v Odločbi Komisije 95/483/EGS z dne 9. novembra 1995 o vzorcu spričevala za trgovino z jajčnimi celicami in zarodki prašičev v Skupnosti (5).

| (7) | V pričakovanju sestanka Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali in v sodelovanju z zadevnimi državami članicami je primerno sprejeti začasne zaščitne ukrepe. |
| --- | --- |

(7)

V pričakovanju sestanka Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali in v sodelovanju z zadevnimi državami članicami je primerno sprejeti začasne zaščitne ukrepe.

| (8) | To odločbo pregleda Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

To odločbo pregleda Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Brez poseganja v ukrepe Direktive 2001/89/ES in zlasti členov 9, 10 in 11 Direktive Nemčija zagotovi, da:

| (a) | se prašiči ne premikajo z gospodarstev in na gospodarstva s prašiči, ki se nahajajo znotraj območij, opisanih v Prilogi; |
| --- | --- |

(a)

se prašiči ne premikajo z gospodarstev in na gospodarstva s prašiči, ki se nahajajo znotraj območij, opisanih v Prilogi;

| (b) | se premiki prašičev za zakol z gospodarstev izven območij, opisanih v Prilogi, v klavnice na omenjenih območjih in premiki prašičev čez omenjena območja dovolijo samo po glavnih cestah ali železnici in v skladu s podrobnimi navodili, ki jih zagotovijo pristojni organi, da bi se med premikom preprečil neposreden ali posreden stik zadevnih prašičev z drugimi prašiči. |
| --- | --- |

(b)

se premiki prašičev za zakol z gospodarstev izven območij, opisanih v Prilogi, v klavnice na omenjenih območjih in premiki prašičev čez omenjena območja dovolijo samo po glavnih cestah ali železnici in v skladu s podrobnimi navodili, ki jih zagotovijo pristojni organi, da bi se med premikom preprečil neposreden ali posreden stik zadevnih prašičev z drugimi prašiči.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1(a) lahko pristojni organi dovolijo neposredni prevoz prašičev za takojšen zakol v klavnico na območju, opisanem v Prilogi, ali v izjemnih primerih v posebej določeno klavnico zunaj navedenega območja v Nemčiji.

Člen 2

1.   Nemčija zagotovi, da se prašiči, z izjemo prašičev, neposredno poslanih v klavnico za takojšen zakol, ne odpošiljajo v druge države članice in v tretje države, razen če prašiči:

| (a) | prihajajo z gospodarstva na območju zunaj območij, opisanih v Prilogi, in |
| --- | --- |

(a)

prihajajo z gospodarstva na območju zunaj območij, opisanih v Prilogi, in

| (b) | so bili na izvornem gospodarstvu najmanj 30 dni pred nakladanjem ali od rojstva, če so stari manj kot 30 dni, in |
| --- | --- |

(b)

so bili na izvornem gospodarstvu najmanj 30 dni pred nakladanjem ali od rojstva, če so stari manj kot 30 dni, in

| (c) | prihajajo z gospodarstva, na katero v 30 dneh neposredno pred pošiljanjem zadevnih prašičev niso bili vneseni živi prašiči. |
| --- | --- |

(c)

prihajajo z gospodarstva, na katero v 30 dneh neposredno pred pošiljanjem zadevnih prašičev niso bili vneseni živi prašiči.

2.   Pristojni veterinarski organ Nemčije zagotovi, da se obvestilo o pošiljanju prašičev v druge države članice pošlje osrednjim in lokalnim veterinarskim organom namembne države članice in vseh tranzitnih držav članic najpozneje tri dni pred odpošiljanjem.

Člen 3

1.   Nemčija zagotovi, da se pošiljke s semenom prašičev ne odpošiljajo v druge države članice ali v tretje države, razen če seme izvira od plemenjakov, ki se nahajajo v osemenjevalnem središču iz točke (a) člena 3 Direktive Sveta 90/429/EGS, ki je zunaj območij, opisanih v Prilogi.

2.   Nemčija zagotovi, da se pošiljke z jajčnimi celicami in zarodki prašičev ne odpošiljajo v druge države članice in tretje države, razen če jajčne celice in zarodki ne izvirajo od prašičev, ki se nahajajo na gospodarstvu zunaj območij, opisanih v Prilogi.

Člen 4

Nemčija zagotovi, da:

| (a) | se zdravstveno spričevalo, predvideno v Direktivi Sveta 64/432/EGS, ki spremlja prašiče, odposlane iz Nemčije, dopolni z naslednjim besedilom:
  „Živali v skladu z Odločbo Komisije 2006/254/ES z dne 28. marca 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Nemčiji“; |
| --- | --- |

(a)

se zdravstveno spričevalo, predvideno v Direktivi Sveta 64/432/EGS, ki spremlja prašiče, odposlane iz Nemčije, dopolni z naslednjim besedilom:

„Živali v skladu z Odločbo Komisije 2006/254/ES z dne 28. marca 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Nemčiji“;

| (b) | se zdravstveno spričevalo, predvideno v Direktivi Sveta 90/429/EGS, ki spremlja seme plemenjakov, odposlano iz Nemčije, dopolni z naslednjim besedilom:
  „Živali v skladu z Odločbo Komisije 2006/254/ES z dne 28. marca 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Nemčiji“; |
| --- | --- |

(b)

se zdravstveno spričevalo, predvideno v Direktivi Sveta 90/429/EGS, ki spremlja seme plemenjakov, odposlano iz Nemčije, dopolni z naslednjim besedilom:

„Živali v skladu z Odločbo Komisije 2006/254/ES z dne 28. marca 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Nemčiji“;

| (c) | se zdravstveno spričevalo, predvideno v Odločbi Komisije 95/483/ES, ki spremlja jajčne celice in zarodke, odposlane iz Nemčije, dopolni z naslednjim besedilom:
  „Jajčne celice/zarodki (neustrezno črtajte) v skladu z Odločbo Komisije 2006/254/ES z dne 28. marca 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Nemčiji“. |
| --- | --- |

(c)

se zdravstveno spričevalo, predvideno v Odločbi Komisije 95/483/ES, ki spremlja jajčne celice in zarodke, odposlane iz Nemčije, dopolni z naslednjim besedilom:

„Jajčne celice/zarodki (neustrezno črtajte) v skladu z Odločbo Komisije 2006/254/ES z dne 28. marca 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Nemčiji“.

Člen 5

Nemčija zagotovi, da se vozila, ki so bila uporabljena za prevoz prašičev ali so vstopila na gospodarstvo, kjer se prašiči nahajajo, po vsakem prevozu očistijo in razkužijo ter da prevoznik pristojnim veterinarskim organom predloži potrdilo o takem razkuževanju.

Člen 6

Države članice spremenijo svoje trgovinske ukrepe tako, da jih uskladijo s to odločbo, in sprejete ukrepe takoj objavijo na primeren način. O tem nemudoma obvestijo Komisijo.

Člen 7

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 28. marca 2006

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 315, 19.11.2002, str. 14).

1

(2)  UL L 316, 1.12.2001, str. 5. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

2

(3)  UL 121, 29.7.1964, str. 1977/64. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

3

(4)  UL L 224, 18.8.1990, str. 62. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).

4

(5)  UL L 275, 18.11.1995, str. 30.

5

---

PRILOGA

Celotno ozemlje zvezne dežele Severno Porenje-Vestfalija v Nemčiji.

---