# Az Európai Unió L 222/2017

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 222 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 60. évfolyam2017. augusztus 29. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 222

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

60. évfolyam2017. augusztus 29.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1505 rendelete (2017. augusztus 28.) a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről szóló 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I., II. és III. mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1506 végrehajtási rendelete (2017. augusztus 28.) a malein-hidrazid hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 21 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1507 határozata (2017. augusztus 28.) az Európai Műszaki és Tudományos Központ (CTSE) létrehozásáról és az euroérmék hamisítás elleni védelme érdekében tett technikai intézkedések összehangolásáról szóló 2005/37/EK határozat módosításáról | 25 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2017/1505 rendelete (2017. augusztus 28.) a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről szóló 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I., II. és III. mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2017/1506 végrehajtási rendelete (2017. augusztus 28.) a malein-hidrazid hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

21

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2017/1507 határozata (2017. augusztus 28.) az Európai Műszaki és Tudományos Központ (CTSE) létrehozásáról és az euroérmék hamisítás elleni védelme érdekében tett technikai intézkedések összehangolásáról szóló 2005/37/EK határozat módosításáról

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2017.8.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.8.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 222/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1505 RENDELETE

(2017. augusztus 28.)

a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről szóló 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I., II. és III. mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről és a 761/2001/EK rendelet, a 2001/681/EK és a 2006/193/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 25-i 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 48. cikkére,

mivel:

| (1) | Az EMAS célja, hogy elősegítse a szervezetek környezetvédelmi teljesítményének folyamatos javítását a környezetvédelmi vezetési rendszer kialakítása és alkalmazása, az ilyen rendszerek teljesítményének értékelése, a környezetvédelmi teljesítményre vonatkozó információk, illetve a nyilvánossággal és más érdekelt felekkel folytatott nyílt párbeszéd biztosítása, valamint az alkalmazottak aktív bevonása révén. Az 1221/2009/EK rendelet I–IV. melléklete e célok megvalósítása érdekében konkrét követelményeket támaszt azon szervezetek számára, amelyek részt kívánnak venni az EMAS végrehajtásában és az EMAS-ban való nyilvántartásba vételre törekszenek. |
| --- | --- |

(1)

Az EMAS célja, hogy elősegítse a szervezetek környezetvédelmi teljesítményének folyamatos javítását a környezetvédelmi vezetési rendszer kialakítása és alkalmazása, az ilyen rendszerek teljesítményének értékelése, a környezetvédelmi teljesítményre vonatkozó információk, illetve a nyilvánossággal és más érdekelt felekkel folytatott nyílt párbeszéd biztosítása, valamint az alkalmazottak aktív bevonása révén. Az 1221/2009/EK rendelet I–IV. melléklete e célok megvalósítása érdekében konkrét követelményeket támaszt azon szervezetek számára, amelyek részt kívánnak venni az EMAS végrehajtásában és az EMAS-ban való nyilvántartásba vételre törekszenek.

| (2) | Az 1221/2009/EK rendelet II. mellékletének A. része az EN ISO 14001:2004 szabványban foglalt előírásokat tartalmazza, melyek a rendeletben előírt környezetvédelmi vezetési rendszerrel kapcsolatos előírások alapját képezik. |
| --- | --- |

(2)

Az 1221/2009/EK rendelet II. mellékletének A. része az EN ISO 14001:2004 szabványban foglalt előírásokat tartalmazza, melyek a rendeletben előírt környezetvédelmi vezetési rendszerrel kapcsolatos előírások alapját képezik.

| (3) | Az 1221/2009/EK rendelet II. mellékletének B. része további olyan kérdések felsorolását tartalmazza, amelyekkel a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) részt vevő szervezeteknek foglalkozniuk kell, és amelyek közvetlenül kapcsolódnak az EN ISO 14001:2004 szabvány egyes elemeihez. |
| --- | --- |

(3)

Az 1221/2009/EK rendelet II. mellékletének B. része további olyan kérdések felsorolását tartalmazza, amelyekkel a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) részt vevő szervezeteknek foglalkozniuk kell, és amelyek közvetlenül kapcsolódnak az EN ISO 14001:2004 szabvány egyes elemeihez.

| (4) | Az ISO az azóta eltelt időben kiadta az ISO 14001 nemzetközi szabvány új verzióját. A szabvány második kiadásának (EN ISO 14001:2004) helyébe tehát a harmadik kiadás lépett (ISO 14001:2015). |
| --- | --- |

(4)

Az ISO az azóta eltelt időben kiadta az ISO 14001 nemzetközi szabvány új verzióját. A szabvány második kiadásának (EN ISO 14001:2004) helyébe tehát a harmadik kiadás lépett (ISO 14001:2015).

| (5) | A különböző mellékletek koherens összképének biztosítása érdekében az ISO 14001:2015 nemzetközi szabvány releváns új rendelkezéseit is figyelembe kell venni az 1221/2009/EK rendelet I. mellékletében, amely a környezeti állapotfelmérésre vonatkozó előírásokat tartalmazza, valamint az 1221/2009/EK rendelet III. mellékletében, amely a belső környezetvédelmi ellenőrzésre vonatkozó követelményeket rögzíti. |
| --- | --- |

(5)

A különböző mellékletek koherens összképének biztosítása érdekében az ISO 14001:2015 nemzetközi szabvány releváns új rendelkezéseit is figyelembe kell venni az 1221/2009/EK rendelet I. mellékletében, amely a környezeti állapotfelmérésre vonatkozó előírásokat tartalmazza, valamint az 1221/2009/EK rendelet III. mellékletében, amely a belső környezetvédelmi ellenőrzésre vonatkozó követelményeket rögzíti.

| (6) | A 1221/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 1221/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Azok a szervezetek, amelyek egyszerre kívánják megszerezni vagy fenntartani az EMAS nyilvántartásba vételt és az ISO 14001 tanúsítványt, gyakran egyetlen ellenőrzési/tanúsítási folyamatot végeznek el. A két követelmény közötti koherencia fenntartása érdekében az ISO 14001 nemzetközi szabvány új változatának megjelenése előtt nem célszerű előírni a szervezetek számára az 1221/2009/EK rendelet felülvizsgált mellékleteinek végrehajtását. Ezért átmeneti rendelkezéseket kell elfogadni. |
| --- | --- |

(7)

Azok a szervezetek, amelyek egyszerre kívánják megszerezni vagy fenntartani az EMAS nyilvántartásba vételt és az ISO 14001 tanúsítványt, gyakran egyetlen ellenőrzési/tanúsítási folyamatot végeznek el. A két követelmény közötti koherencia fenntartása érdekében az ISO 14001 nemzetközi szabvány új változatának megjelenése előtt nem célszerű előírni a szervezetek számára az 1221/2009/EK rendelet felülvizsgált mellékleteinek végrehajtását. Ezért átmeneti rendelkezéseket kell elfogadni.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1221/2009/EK rendelet 49. cikkével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1221/2009/EK rendelet 49. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1221/2009/EK rendelet I., II. és III. melléklete helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Az 1221/2009/EK rendelet e rendelet által módosított előírásainak való megfelelés ellenőrzését az adott szervezetnek az 1221/2009/EK rendelet 18. cikke szerinti ellenőrzésével egyidejűleg kell elvégezni.

Az EMAS nyilvántartásba vétel megújítása esetén, ha a következő felülvizsgálat 2018. március 14. előtt esedékes, a következő felülvizsgálat időpontját hat hónappal el lehet halasztani a környezetvédelmi hitelesítő és az illetékes testület beleegyezésével.

A felülvizsgálat ugyanakkor a környezetvédelmi hitelesítő jóváhagyásával 2018. szeptember 14. előtt is elvégezhető, az 1221/2009/EK rendeletben foglalt és az 517/2013/EU tanácsi rendelettel (2) módosított előírásoknak megfelelően. Amennyiben ilyen ellenőrzésre kerül sor, a környezetvédelmi hitelesítő nyilatkozata, illetve a nyilvántartásba vételi igazolás csak 2018. szeptember 14-ig érvényes.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. augusztus 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 342., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács 517/2013/EU rendelete (2013. május 13.) az áruk szabad mozgása, a személyek szabad mozgása, a társasági jog, a versenypolitika, a mezőgazdaság, az élelmiszer-biztonság, állat- és növény-egészségügyi politika, a közlekedéspolitika, az energia, az adózás, a statisztika, a transzeurópai hálózatok, az igazságszolgáltatás és az alapvető jogok, a jogérvényesülés, szabadság és biztonság, a környezetvédelem, a vámunió, a külkapcsolatok, a kül-, biztonság- és védelempolitika, valamint az intézmények területén elfogadott egyes rendeleteknek és határozatoknak a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról (HL L 158., 2013.6.10., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

KÖRNYEZETI ÁLLAPOTFELMÉRÉS

A környezeti állapotfelmérés a következő fő területekre terjed ki:

1.   A szervezeti környezet meghatározása

A szervezet meghatározza azokat a külső és belső tényezőket, amelyek pozitívan vagy negatívan befolyásolják környezetvédelmi vezetési rendszere kívánt eredményeinek elérésére való képességét.

Ezek a tényezők magukban foglalják a releváns környezeti feltételeket, úgymint az éghajlati körülményeket, a levegőminőséget, a vízminőséget, a természetes erőforrások rendelkezésre állását, a biodiverzitást.

Magukban foglalhatják továbbá többek között az alábbi feltételeket is:

| — | külső feltételek (például kulturális, társadalmi, jogi, szabályozási, pénzügyi, technológiai, gazdasági, természeti és versenykörülmények), |
| --- | --- |

—

külső feltételek (például kulturális, társadalmi, jogi, szabályozási, pénzügyi, technológiai, gazdasági, természeti és versenykörülmények),

| — | a szervezeti jellemzőkhöz kapcsolódó belső feltételek (a szervezet tevékenységei, termékei és szolgáltatásai, stratégiai irányítása, kultúrája és adottságai). |
| --- | --- |

—

a szervezeti jellemzőkhöz kapcsolódó belső feltételek (a szervezet tevékenységei, termékei és szolgáltatásai, stratégiai irányítása, kultúrája és adottságai).

2.   Az érdekelt felek azonosítása, igényeik és elvárásaik meghatározása

A szervezet meghatározza a környezetvédelmi irányítási rendszer szempontjából lényeges érdekelt feleket, ezeknek az érdekelt feleknek az igényeit és elvárásait, valamint hogy ezen igények és elvárások közül melyek teljesülnek vagy melyeknek szándékozik megfelelni.

Amennyiben a szervezet úgy dönt, hogy önként elfogadja az érdekelt felek adott igényeit vagy elvárásait, amelyekre nem vonatkoznak jogi előírások, illetve egyetért azokkal, akkor azok megfelelési kötelezettségeinek részévé válnak.

3.   A hatályos környezetvédelmi jogi előírások megállapítása

A vonatkozó hatályos környezetvédelmi jogi előírások nyilvántartásának elkészítésén kívül a szervezet azt is meghatározza, milyen igazoló dokumentumok támaszthatják alá a különböző jogi előírásoknak való megfelelését.

4.   A jelentős környezeti hatással járó közvetlen és közvetett környezeti tényezők megállapítása, és ezek közül a jelentősek meghatározása

A szervezet megállapítja az összes pozitív vagy negatív környezeti hatással járó közvetlen és közvetett környezeti tényezőt, lehetőség szerint számszerűsítve és minősítve, és valamennyi jelentősnek minősített tényezőről nyilvántartást készít. A szervezet meghatározza továbbá, hogy mely tényezők jelentősek a jelen melléklet 5. pontja szerint megállapított kritériumok alapján.

A közvetlen és közvetett környezeti tényezők megállapítása során fontos, hogy a szervezetek figyelembe vegyék a fő üzleti tevékenységükhöz kapcsolódó környezeti tényezőket. Egy szervezet telephelyének és létesítményeinek környezeti tényezőire korlátozódó leltár nem elegendő.

A tevékenységeivel, termékeivel és szolgáltatásaival összefüggő közvetlen és közvetett környezeti tényezők megállapítása során a szervezet életciklus-szemléletet alkalmaz, figyelembe véve azokat az életciklus-szakaszokat, amelyeket képes ellenőrizni vagy befolyásolni. Ezek a szakaszok a szervezet tevékenységétől függően jellemzően magukban foglalják a nyersanyagbeszerzést, a vásárlást és beszerzést, a tervezést, gyártást, szállítást, felhasználást, az elhasználódást követő kezelést, valamint a végleges ártalmatlanítást.

4.1.   Közvetlen környezeti tényezők

A közvetlen környezeti tényezők a szervezet olyan tevékenységeire terjednek ki, amelyek felett a szervezet közvetlen vezetői ellenőrzést gyakorolnak.

Valamennyi szervezetnek figyelembe kell vennie működésének közvetlen tényezőit.

A közvetlen környezeti tényezők a teljesség igénye nélkül magukban foglalják a következőket:

| (1) | a levegőbe történő kibocsátás; |
| --- | --- |

(1)

a levegőbe történő kibocsátás;

| (2) | vízbe történő kibocsátás (ideértve a felszín alatti vizekbe történő beszivárgást is), |
| --- | --- |

(2)

vízbe történő kibocsátás (ideértve a felszín alatti vizekbe történő beszivárgást is),

| (3) | szilárd és egyéb hulladékok, különösen pedig veszélyes hulladékok termelése, újrafeldolgozása, újrahasználata, szállítása és ártalmatlanítása; |
| --- | --- |

(3)

szilárd és egyéb hulladékok, különösen pedig veszélyes hulladékok termelése, újrafeldolgozása, újrahasználata, szállítása és ártalmatlanítása;

| (4) | földhasználat és a talaj szennyezése; |
| --- | --- |

(4)

földhasználat és a talaj szennyezése;

| (5) | energia, természetes erőforrások (víz, állat- és növényfajok), valamint nyersanyagok felhasználása; |
| --- | --- |

(5)

energia, természetes erőforrások (víz, állat- és növényfajok), valamint nyersanyagok felhasználása;

| (6) | adalékanyagok, segédanyagok és félig feldolgozott termékek felhasználása; |
| --- | --- |

(6)

adalékanyagok, segédanyagok és félig feldolgozott termékek felhasználása;

| (7) | helyi szempontok (zaj, rezgés, szag, por, látvány stb.); |
| --- | --- |

(7)

helyi szempontok (zaj, rezgés, szag, por, látvány stb.);

A környezeti tényezők meghatározása során az alábbiakat is figyelembe kell venni:

| — | potenciális környezeti hatással bíró környezeti balesetek és egyéb vészhelyzetek (pl. vegyi balesetek), valamint potenciális környezeti hatást eredményező potenciális rendkívüli helyzetek kockázata, |
| --- | --- |

—

potenciális környezeti hatással bíró környezeti balesetek és egyéb vészhelyzetek (pl. vegyi balesetek), valamint potenciális környezeti hatást eredményező potenciális rendkívüli helyzetek kockázata,

| — | közlekedési szempontok az árukra és szolgáltatásokra, valamint a vállalati ügyben utazó személyzetre vonatkozóan. |
| --- | --- |

—

közlekedési szempontok az árukra és szolgáltatásokra, valamint a vállalati ügyben utazó személyzetre vonatkozóan.

4.2.   Közvetett környezeti tényezők

Közvetett környezeti tényező egy szervezet és harmadik fél kölcsönhatásának eredményeként alakulhat ki, amelyet a szervezet észszerű mértékben befolyásolhat.

Többek között az alábbiak tartozhatnak ide:

| (1) | a termékek és szolgáltatások életciklusával kapcsolatos kérdések, amelyeket a szervezet képes befolyásolni (nyersanyagbeszerzés, tervezés, vásárlás és beszerzés, gyártás, szállítás, felhasználás, az elhasználódást követő kezelés és végleges ártalmatlanítás); |
| --- | --- |

(1)

a termékek és szolgáltatások életciklusával kapcsolatos kérdések, amelyeket a szervezet képes befolyásolni (nyersanyagbeszerzés, tervezés, vásárlás és beszerzés, gyártás, szállítás, felhasználás, az elhasználódást követő kezelés és végleges ártalmatlanítás);

| (2) | beruházások, kölcsönök nyújtása és biztosítási szolgáltatások; |
| --- | --- |

(2)

beruházások, kölcsönök nyújtása és biztosítási szolgáltatások;

| (3) | új piacok; |
| --- | --- |

(3)

új piacok;

| (4) | szolgáltatások választéka és összetétele (például közlekedési vagy vendéglátó-ipari szolgáltatások); |
| --- | --- |

(4)

szolgáltatások választéka és összetétele (például közlekedési vagy vendéglátó-ipari szolgáltatások);

| (5) | igazgatási és tervezési döntések; |
| --- | --- |

(5)

igazgatási és tervezési döntések;

| (6) | a termékkínálat összetétele; |
| --- | --- |

(6)

a termékkínálat összetétele;

| (7) | a kivitelező, alvállalkozók, szállítók és alszállítók környezeti teljesítménye és gyakorlata. |
| --- | --- |

(7)

a kivitelező, alvállalkozók, szállítók és alszállítók környezeti teljesítménye és gyakorlata.

A szervezetnek bizonyítania kell, hogy a beszerzési eljárásaival kapcsolatos jelentős környezeti tényezőket és hatásokat a vezetési rendszerben tekintetbe veszik.

A szervezetnek törekednie kell annak biztosítására, hogy a szállítók és a szervezet nevében eljárók teljesítsék a szervezet környezeti politikáját a szerződés alapján végzett tevékenységek teljesítése során.

A szervezetnek mérlegelnie kell azt, hogy mekkora befolyást képes gyakorolni a közvetlen környezeti tényezőkre, valamint hogy milyen intézkedéseket hozhat a környezeti hatás csökkentése vagy a környezeti előny növelése érdekében.

5.   A környezeti tényezők jelentőségének értékelése

A szervezet meghatározza azokat a kritériumokat, amelyek alapján értékeli a tevékenységeivel, termékeivel és szolgáltatásaival összefüggő környezeti tényezők jelentőségét, és alkalmazza ezeket annak megállapítása céljából, hogy mely környezeti tényezőknek van jelentős környezeti hatása az életciklus-szemléletet figyelembe véve.

A szervezet által kidolgozott kritériumoknak figyelembe kell venniük a jogszabályi előírásokat, továbbá átfogónak, a független ellenőrzésre alkalmasnak, megismételhetőnek és nyilvánosan hozzáférhetőnek kell lenniük.

E kritériumok megállapítása során a szervezetnek az alábbiakat kell figyelembe vennie:

| (1) | a környezet, így a biodiverzitás szempontjából okozott esetleges kár vagy előny; |
| --- | --- |

(1)

a környezet, így a biodiverzitás szempontjából okozott esetleges kár vagy előny;

| (2) | a környezet állapota (a helyi, regionális vagy globális környezet sebezhetősége); |
| --- | --- |

(2)

a környezet állapota (a helyi, regionális vagy globális környezet sebezhetősége);

| (3) | a tényező vagy hatás kiterjedése, előfordulásainak száma, gyakorisága és visszafordíthatósága; |
| --- | --- |

(3)

a tényező vagy hatás kiterjedése, előfordulásainak száma, gyakorisága és visszafordíthatósága;

| (4) | a vonatkozó környezetvédelmi jogszabályok megléte és követelményei; |
| --- | --- |

(4)

a vonatkozó környezetvédelmi jogszabályok megléte és követelményei;

| (5) | az érdekelt felek, köztük a szervezet munkavállalói nézetei. |
| --- | --- |

(5)

az érdekelt felek, köztük a szervezet munkavállalói nézetei.

A szervezet tevékenységei, termékei és szolgáltatásai függvényében egyéb lényeges elemek is figyelembe vehetők.

A megállapított kritériumok alapján a szervezet értékeli környezeti tényezőinek és azok hatásainak a jelentőségét. Ennek során a szervezetnek többek között a következőket kell figyelembe vennie:

| (1) | a szervezet jelenlegi adatai az anyag- és energiafelhasználásról, a hulladékokról és a kibocsátásokról, a környezeti kockázatok szempontjából; |
| --- | --- |

(1)

a szervezet jelenlegi adatai az anyag- és energiafelhasználásról, a hulladékokról és a kibocsátásokról, a környezeti kockázatok szempontjából;

| (2) | a szervezet környezetvédelmi jogszabályok által szabályozott tevékenységei; |
| --- | --- |

(2)

a szervezet környezetvédelmi jogszabályok által szabályozott tevékenységei;

| (3) | a szervezet beszerzési tevékenységei; |
| --- | --- |

(3)

a szervezet beszerzési tevékenységei;

| (4) | a szervezet termékeinek tervezése, fejlesztése, gyártása, forgalmazása, szervizelése, felhasználása, újrahasználata, újrafeldolgozása és hulladékként történő ártalmatlanítása; |
| --- | --- |

(4)

a szervezet termékeinek tervezése, fejlesztése, gyártása, forgalmazása, szervizelése, felhasználása, újrahasználata, újrafeldolgozása és hulladékként történő ártalmatlanítása;

| (5) | a szervezet azon tevékenységei, amelyeknél a legjelentősebbek a környezetvédelmi költségek és a környezeti előnyök. |
| --- | --- |

(5)

a szervezet azon tevékenységei, amelyeknél a legjelentősebbek a környezetvédelmi költségek és a környezeti előnyök.

Amikor a szervezet értékeli tevékenységei környezeti hatásainak jelentőségét, figyelembe kell vennie a szokásos üzemi feltételeket, az újraindítási és leállási feltételeket és az észszerűen előrelátható vészhelyzeteket. Számításba kell venni a múltbeli, jelenlegi és a tervezett tevékenységeket is.

6.   Korábbi események vizsgálatának eredményeként kapott visszajelzések értékelése

A szervezetnek figyelembe kell vennie a korábbi események vizsgálatának eredményeként kapott visszajelzéseket, amelyek befolyásolhatják a környezetvédelmi vezetési rendszer kívánt eredményeinek elérésére való képességét.

7.   A kockázatok és lehetőségek meghatározása és dokumentálása.

A szervezet meghatározza és dokumentálja a környezeti tényezőivel összefüggő kockázatokat és lehetőségeket, megfelelési kötelezettségeit, valamint egyéb, az 1–4. pontban megállapított kérdéseket és előírásokat.

A szervezetnek azokra a kockázatokra és lehetőségekre kell összpontosítania, amelyek kezelése elősegítheti, hogy a környezetvédelmi vezetési rendszer elérhesse kitűzött céljait, megelőzheti a nem kívánatos hatásokat és a baleseteket, illetve hozzájárulhat a szervezet környezeti teljesítményének folyamatos javításához.

8.   A jelenlegi folyamatok, gyakorlatok és eljárások vizsgálata.

A szervezet megvizsgálja a jelenlegi folyamatokat, gyakorlatokat és eljárásokat, és meghatározza, hogy melyekre van szükség a környezetközpontú irányítás hosszú távú fenntartásának biztosításához.

„II. MELLÉKLET

A KÖRNYEZETVÉDELMI VEZETÉSI RENDSZER KÖVETELMÉNYEI, VALAMINT TOVÁBBI KÉRDÉSEK, AMELYEKKEL AZ EMAS-BAN RÉSZT VEVŐ SZERVEZETEKNEK FOGLALKOZNIUK KELL

Az EMAS szerinti környezetközpontú irányítási rendszer követelményeit az EN ISO 14001:2015 szabvány 4–10. szakasza határozza meg. Ezek a követelmények az A. részben is felsorolásra kerülnek.

A 4. cikkben a jelen melléklet konkrét pontjaira történő hivatkozások az alábbiak szerint értendők:

| Az A.3.1. pontra történő hivatkozás az A. rész 6.1. pontjára történő hivatkozásként értendő. |
| --- |

Az A.3.1. pontra történő hivatkozás az A. rész 6.1. pontjára történő hivatkozásként értendő.

| Az A.5.5. pontra történő hivatkozás az A. rész 9.2. pontjára történő hivatkozásként értendő. |
| --- |

Az A.5.5. pontra történő hivatkozás az A. rész 9.2. pontjára történő hivatkozásként értendő.

Ezenkívül az EMAS-t megvalósító szervezeteknek számos további kérdéssel is foglalkozniuk kell, amelyek közvetlenül kapcsolódnak az EN ISO 14001:2015 szabvány 4. szakaszának számos eleméhez. Ezek a további követelmények jelen melléklet B. részében kerülnek felsorolásra.

| A. RÉSZ
  a környezetközpontú irányítási rendszer követelményei az EN ISO 14001:2015 alapján | B. RÉSZ
  az EMAS-t megvalósító szervezetekkel szembeni további követelmények |
| --- | --- |
| Az uniós környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) részt vevő szervezetek teljesítik az EN ISO 14001:2015 (1) követelményeit, amelyek itt szerepelnek:
  A.4.   A szervezet környezete
  A.4.1.   A szervezet és környezetének megértése
  A szervezetnek meg kell határoznia azokat a külső és belső tényezőket, amelyek lényegesek a szándékai szempontjából, és amelyek hatnak arra a képességére, hogy elérje a környezetközpontú irányítási rendszerétől várt eredményeket. Ezeknek a tényezőknek tartalmazniuk kell azokat a környezeti körülményeket, amelyekre a szervezet hatást gyakorol vagy amelyek képesek hatni rá.
  A.4.2.   Az érdekelt felek szükségleteinek és elvárásainak megértése
  A szervezetnek meg kell határoznia:






  a) | azokat az érdekelt feleket, amelyek lényegesek a környezetközpontú irányítási rendszer szempontjából; |

A. RÉSZ

a környezetközpontú irányítási rendszer követelményei az EN ISO 14001:2015 alapján

B. RÉSZ

az EMAS-t megvalósító szervezetekkel szembeni további követelmények

Az uniós környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) részt vevő szervezetek teljesítik az EN ISO 14001:2015 (1) követelményeit, amelyek itt szerepelnek:

A.4.   A szervezet környezete

A.4.1.   A szervezet és környezetének megértése

A szervezetnek meg kell határoznia azokat a külső és belső tényezőket, amelyek lényegesek a szándékai szempontjából, és amelyek hatnak arra a képességére, hogy elérje a környezetközpontú irányítási rendszerétől várt eredményeket. Ezeknek a tényezőknek tartalmazniuk kell azokat a környezeti körülményeket, amelyekre a szervezet hatást gyakorol vagy amelyek képesek hatni rá.

A.4.2.   Az érdekelt felek szükségleteinek és elvárásainak megértése

A szervezetnek meg kell határoznia:

a)

azokat az érdekelt feleket, amelyek lényegesek a környezetközpontú irányítási rendszer szempontjából;

| b) | ezen érdekelt felek lényeges szükségleteit és elvárásait (azaz követelményeit); |
| --- | --- |

b)

ezen érdekelt felek lényeges szükségleteit és elvárásait (azaz követelményeit);

| c) | ezekből a szükségletekből és elvárásokból melyek lesznek megfelelési kötelezettségei. |
| --- | --- |

c)

ezekből a szükségletekből és elvárásokból melyek lesznek megfelelési kötelezettségei.

A.4.3.   A környezetközpontú irányítási rendszer alkalmazási területének meghatározása

A szervezetnek az alkalmazási terület kialakításához meg kell határoznia a környezetközpontú irányítási rendszer határait és alkalmazhatóságát.

Ezen alkalmazási terület meghatározásakor a szervezetnek át kell gondolnia:

| a) | a 4.1. szakaszban hivatkozott külső és belső tényezőket; |
| --- | --- |

a)

a 4.1. szakaszban hivatkozott külső és belső tényezőket;

| b) | a 4.2. szakaszban hivatkozott megfelelési kötelezettségeket; |
| --- | --- |

b)

a 4.2. szakaszban hivatkozott megfelelési kötelezettségeket;

| c) | szervezeti egységeit, funkcióit és fizikai határait; |
| --- | --- |

c)

szervezeti egységeit, funkcióit és fizikai határait;

| d) | tevékenységeit, termékeit és szolgáltatásait; |
| --- | --- |

d)

tevékenységeit, termékeit és szolgáltatásait;

| e) | hatáskörét és felügyeleti, valamint befolyásolási képességét. |
| --- | --- |

e)

hatáskörét és felügyeleti, valamint befolyásolási képességét.

Miután az alkalmazási területet meghatározták, a környezetközpontú irányítási rendszernek a szervezet minden, az alkalmazási területen belüli tevékenységét, termékét és szolgáltatását magába kell foglalnia.

Az alkalmazási területet dokumentált információként kell fenntartani és az érdekelt felek rendelkezésére kell bocsátani.

A.4.4.   A környezetközpontú irányítási rendszer

A szervezetnek létre kell hoznia, be kell vezetnie, fenn kell tartania és folyamatosan fejlesztenie kell a környezetközpontú irányítási rendszert a szükséges folyamatokkal és kölcsönhatásaikkal együtt, ennek a nemzetközi szabványnak a követelményeivel összhangban annak érdekében, hogy elérje a tervezett eredményeket, beleértve környezeti teljesítménye növelését.

A szervezetnek a környezetközpontú irányítási rendszer létrehozásakor és fenntartásakor át kell gondolnia a 4.1. és 4.2. szakaszban megszerzett ismereteket.

A.5.   Vezetői szerepvállalás

A.5.1.   Vezetői szerepvállalás és elkötelezettség

A felső vezetőségnek bizonyítania kell vezetői szerepvállalását és elkötelezettségét a környezetközpontú irányítási rendszer vonatkozásában azzal, hogy:

| a) | vállalja az elszámoltathatóságot a környezetközpontú irányítási rendszer eredményességéért; |
| --- | --- |

a)

vállalja az elszámoltathatóságot a környezetközpontú irányítási rendszer eredményességéért;

| b) | biztosítja a környezeti politika és a környezeti célok meghatározását, valamint ezek összhangját a szervezet környezetével és stratégiai irányvonalával; |
| --- | --- |

b)

biztosítja a környezeti politika és a környezeti célok meghatározását, valamint ezek összhangját a szervezet környezetével és stratégiai irányvonalával;

| c) | biztosítja a környezetközpontú irányítási rendszer követelményeinek beépülését a szervezet üzleti folyamataiba; |
| --- | --- |

c)

biztosítja a környezetközpontú irányítási rendszer követelményeinek beépülését a szervezet üzleti folyamataiba;

| d) | biztosítja a környezetközpontú irányítási rendszerhez szükséges erőforrások rendelkezésre állását; |
| --- | --- |

d)

biztosítja a környezetközpontú irányítási rendszerhez szükséges erőforrások rendelkezésre állását;

| e) | kommunikálja az eredményes környezetközpontú irányítás és a környezetközpontú irányítási rendszer követelményeinek való megfelelés fontosságát; |
| --- | --- |

e)

kommunikálja az eredményes környezetközpontú irányítás és a környezetközpontú irányítási rendszer követelményeinek való megfelelés fontosságát;

| f) | biztosítja, hogy a környezetközpontú irányítási rendszer elérje tervezett eredményeit; |
| --- | --- |

f)

biztosítja, hogy a környezetközpontú irányítási rendszer elérje tervezett eredményeit;

| g) | irányítja és támogatja a munkatársakat abban, hogy hozzájáruljanak a környezetközpontú irányítási rendszer eredményességéhez; |
| --- | --- |

g)

irányítja és támogatja a munkatársakat abban, hogy hozzájáruljanak a környezetközpontú irányítási rendszer eredményességéhez;

| h) | előmozdítja a folyamatos fejlesztést; |
| --- | --- |

h)

előmozdítja a folyamatos fejlesztést;

| i) | támogatást nyújt az egyéb lényeges Irányító szerepkörben lévőknek, hogy bizonyíthassák a felelősségi területeikhez kapcsolódó vezetői szerepvállalásukat. |
| --- | --- |

i)

támogatást nyújt az egyéb lényeges Irányító szerepkörben lévőknek, hogy bizonyíthassák a felelősségi területeikhez kapcsolódó vezetői szerepvállalásukat.

| Megjegyzés: | Az „üzlet” kifejezést ebben a nemzetközi szabványban olyan széleskörűen lehet értelmezni, hogy azokat a tevékenységeket jelentse, amelyek a szervezet létezése céljából lényegesek. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

Az „üzlet” kifejezést ebben a nemzetközi szabványban olyan széleskörűen lehet értelmezni, hogy azokat a tevékenységeket jelentse, amelyek a szervezet létezése céljából lényegesek.

A.5.2.   Környezeti politika

A felső vezetőségnek olyan környezeti politikát kell kialakítania, bevezetnie és fenntartania, amely környezetközpontú irányítási rendszerének meghatározott alkalmazási területén belül:

| a) | megfelel a szervezet szándékainak és környezetének, beleértve tevékenységeinek, termékeinek és szolgáltatásainak jellegét, mértékét és környezeti hatásait; |
| --- | --- |

a)

megfelel a szervezet szándékainak és környezetének, beleértve tevékenységeinek, termékeinek és szolgáltatásainak jellegét, mértékét és környezeti hatásait;

| b) | keretet ad környezeti célok kitűzéséhez; |
| --- | --- |

b)

keretet ad környezeti célok kitűzéséhez;

| c) | elkötelezettséget tartalmaz a környezet védelmére, beleértve a szennyezés megelőzését és más konkrét, a szervezet környezetére vonatkozó elköteleződés(eke)t;







  Megjegyzés: | A környezet védelmére vonatkozó, más konkrét elköteleződés(ek) tartalmazhatják a fenntartható erőforrás-felhasználást, a klímaváltozás enyhítését és a hozzá való alkalmazkodást, valamint a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelmét. |
| --- | --- | --- |

c)

elkötelezettséget tartalmaz a környezet védelmére, beleértve a szennyezés megelőzését és más konkrét, a szervezet környezetére vonatkozó elköteleződés(eke)t;

Megjegyzés:

A környezet védelmére vonatkozó, más konkrét elköteleződés(ek) tartalmazhatják a fenntartható erőforrás-felhasználást, a klímaváltozás enyhítését és a hozzá való alkalmazkodást, valamint a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelmét.

| d) | elkötelezettséget tartalmaz a megfelelési kötelezettségei teljesítésére; |
| --- | --- |

d)

elkötelezettséget tartalmaz a megfelelési kötelezettségei teljesítésére;

| e) | elkötelezettséget tartalmaz a környezetközpontú irányítási rendszer folyamatos fejlesztésére a környezeti teljesítmény növelése érdekében. |
| --- | --- |

e)

elkötelezettséget tartalmaz a környezetközpontú irányítási rendszer folyamatos fejlesztésére a környezeti teljesítmény növelése érdekében.

A környezeti politikát

| — | dokumentált információként kell fenntartani, |
| --- | --- |

—

dokumentált információként kell fenntartani,

| — | a szervezeten belül kommunikálni kell, |
| --- | --- |

—

a szervezeten belül kommunikálni kell,

| — | az érdekelt felek rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

—

az érdekelt felek rendelkezésére kell bocsátani.

B.1.   A környezeti teljesítmény folyamatos javítása

A szervezetek kötelezettséget vállalnak környezeti teljesítményük folyamatos javítására.

Ha a szervezet egy vagy több telephelyből áll, mindegyik telephelynek, amelyre az EMAS alkalmazandó, teljesítenie kell az EMAS valamennyi követelményét, beleértve a 2. cikk (2) bekezdésében meghatározott, a környezeti teljesítmény folyamatos javítására vonatkozó követelményt is.

A.5.3.   Szervezeti szerepek, felelősségek és hatáskörök

A felső vezetőségnek biztosítania kell a felelősségek és hatáskörök kijelölését a lényeges szerepekre és ezek kommunikálását a szervezeten belül.

A felső vezetőségnek ki kell jelölnie a felelősséget és hatáskört:

| a) | annak biztosítására, hogy a környezetközpontú irányítási rendszer megfeleljen e nemzetközi szabvány követelményeinek; |
| --- | --- |

a)

annak biztosítására, hogy a környezetközpontú irányítási rendszer megfeleljen e nemzetközi szabvány követelményeinek;

| b) | a jelentéskészítésre a környezetközpontú irányítási rendszer teljesítményéről, beleértve a környezeti teljesítményt is, a felső vezetőség számára. |
| --- | --- |

b)

a jelentéskészítésre a környezetközpontú irányítási rendszer teljesítményéről, beleértve a környezeti teljesítményt is, a felső vezetőség számára.

B.2.   Vezetőségi képviselő(k)

A felső vezetés külön felső vezetőségi képviselő(ke)t jelöl ki, aki(k), egyéb felelősségi köreiktől függetlenül, meghatározott szerepkörrel, felelősségi körrel és hatáskörrel rendelkeznek a jelen rendeletnek megfelelő környezetközpontú irányítási rendszer biztosítása, valamint a felső vezetés felé a környezetközpontú irányítási rendszer teljesítményéről történő jelentéstétel tekintetében.

A felső vezetés képviselője a szervezet felső vezetésének tagja lehet.

A.6.   Tervezés

A.6.1.   A kockázatokkal és lehetőségekkel kapcsolatos tevékenységek

A.6.1.1.   Általános előírások

A szervezetnek ki kell alakítania, be kell vezetnie és fenn kell tartania a 6.1.1–6.1.4. szakaszok követelményeinek teljesítéséhez szükséges folyamato(ka)t.

A szervezetnek a környezetközpontú irányítási rendszer tervezése során át kell gondolnia:

| — | a 4.1. szakaszban hivatkozott tényezőket, |
| --- | --- |

—

a 4.1. szakaszban hivatkozott tényezőket,

| — | a 4.2. szakaszban hivatkozott követelményeket, |
| --- | --- |

—

a 4.2. szakaszban hivatkozott követelményeket,

| — | környezetközpontú irányítási rendszere alkalmazási területét; és meg kell határoznia a kockázatokat és lehetőségeket:






  — | a környezeti tényezőkkel (lásd a 6.1.2. szakaszt), |
| --- | --- | --- |

—

környezetközpontú irányítási rendszere alkalmazási területét; és meg kell határoznia a kockázatokat és lehetőségeket:

—

a környezeti tényezőkkel (lásd a 6.1.2. szakaszt),

| — | a megfelelési kötelezettségekkel (lásd a 6.1.3. szakaszt), |
| --- | --- |

—

a megfelelési kötelezettségekkel (lásd a 6.1.3. szakaszt),

| — | és a 4.1. és a 4.2. szakaszban meghatározott egyéb tényezőkkel és követelményekkel kapcsolatban, amelyekkel foglalkozni kell, ahhoz hogy:






  — | biztosítsák, hogy a környezetközpontú irányítási rendszer el tudja érni az elvárt eredményeit, |
| --- | --- | --- |

—

és a 4.1. és a 4.2. szakaszban meghatározott egyéb tényezőkkel és követelményekkel kapcsolatban, amelyekkel foglalkozni kell, ahhoz hogy:

—

biztosítsák, hogy a környezetközpontú irányítási rendszer el tudja érni az elvárt eredményeit,

| — | megelőzzék vagy csökkentsék a nem kívánt hatásokat, beleértve azt a lehetőséget, hogy a külső környezeti körülmények hatással vannak a szervezetre, |
| --- | --- |

—

megelőzzék vagy csökkentsék a nem kívánt hatásokat, beleértve azt a lehetőséget, hogy a külső környezeti körülmények hatással vannak a szervezetre,

| — | folyamatos fejlesztést érjenek el. |
| --- | --- |

—

folyamatos fejlesztést érjenek el.

A szervezetnek a környezetközpontú irányítási rendszer alkalmazási területén belül meg kell határoznia a lehetséges vészhelyzeteket, beleértve azokat, amelyeknek környezeti hatásuk lehet.

A szervezetnek dokumentált információt kell fenntartania:

| — | azokról a kockázatokról és lehetőségekről, amelyekkel foglalkozni kell; |
| --- | --- |

—

azokról a kockázatokról és lehetőségekről, amelyekkel foglalkozni kell;

| — | a 6.1.1–6.1.4. szakaszokban megkövetelt folyamatokról a szükséges mértékig, hogy meglegyen a bizalom a folyamatok tervezett végrehajtása iránt. |
| --- | --- |

—

a 6.1.1–6.1.4. szakaszokban megkövetelt folyamatokról a szükséges mértékig, hogy meglegyen a bizalom a folyamatok tervezett végrehajtása iránt.

A.6.1.2.   Környezeti tényezők

A szervezetnek a környezetközpontú irányítási rendszer meghatározott alkalmazási területén belül meg kell határoznia tevékenységeinek, termékeinek és szolgáltatásainak azon környezeti tényezőit, amelyeket felügyelete alatt tud tartani és amelyeket befolyásolni tud, valamint a hozzájuk kapcsolódó környezeti hatásokat az életciklus-szemlélet átgondolásával.

A szervezetnek a környezeti tényezők meghatározásakor figyelembe kell vennie:

| a) | a változtatást, beleértve a tervezett vagy az új fejlesztéseket és az új vagy módosított tevékenységeket, termékeket és szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

a)

a változtatást, beleértve a tervezett vagy az új fejlesztéseket és az új vagy módosított tevékenységeket, termékeket és szolgáltatásokat;

| b) | a rendkívüli körülményeket és az észszerűen előre látható vészhelyzeteket. |
| --- | --- |

b)

a rendkívüli körülményeket és az észszerűen előre látható vészhelyzeteket.

A szervezetnek meg kell határoznia, megalapozott kritériumok alkalmazásával, azokat a tényezőket, amelyeknek jelentős hatásuk van vagy lehet a környezetre, azaz a jelentős környezeti tényezőket.

A szervezetnek, megfelelő módon, tájékoztatnia kell jelentős környezeti tényezőiről a szervezet különféle szintjeit és funkcióit.

A szervezetnek dokumentált információkat kell fenntartania a következőkről:

| — | a környezeti tényezők és a kapcsolódó környezeti hatások, |
| --- | --- |

—

a környezeti tényezők és a kapcsolódó környezeti hatások,

| — | a jelentős környezeti tényezői meghatározására alkalmazott kritériumok, |
| --- | --- |

—

a jelentős környezeti tényezői meghatározására alkalmazott kritériumok,

| — | a jelentős környezeti tényezők. |
| --- | --- |

—

a jelentős környezeti tényezők.

| Megjegyzés: | A jelentős környezeti tényezők vagy kedvezőtlen környezeti hatásokkal (fenyegetésekkel) vagy kedvező hatásokkal (lehetőségekkel) kapcsolatos kockázatokat és lehetőségeket eredményezhetnek. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

A jelentős környezeti tényezők vagy kedvezőtlen környezeti hatásokkal (fenyegetésekkel) vagy kedvező hatásokkal (lehetőségekkel) kapcsolatos kockázatokat és lehetőségeket eredményezhetnek.

B.3.   Környezeti állapotfelmérés

A szervezetek előzetes környezeti állapotfelmérést végeznek és dokumentálnak az I. mellékletben foglaltak szerint.

Az Unión kívüli szervezeteknek hivatkozniuk kell a kérelem benyújtásának helye szerinti tagállamban a hasonló szervezetekre alkalmazandó környezetvédelmi jogi előírásokra.

A.6.1.3.   Megfelelési kötelezettségek

A szervezetnek:

| a) | meg kell határoznia és hozzáférhetővé kell tennie a környezeti tényezőivel kapcsolatos megfelelési kötelezettségeket; |
| --- | --- |

a)

meg kell határoznia és hozzáférhetővé kell tennie a környezeti tényezőivel kapcsolatos megfelelési kötelezettségeket;

| b) | meg kell határoznia, mennyiben vonatkoznak ezek a megfelelési kötelezettségek a szervezetre; |
| --- | --- |

b)

meg kell határoznia, mennyiben vonatkoznak ezek a megfelelési kötelezettségek a szervezetre;

| c) | figyelembe kell vennie ezeket a megfelelési kötelezettségeket, amikor kialakítja, bevezeti, fenntartja és folyamatosan fejleszti környezetközpontú irányítási rendszerét. |
| --- | --- |

c)

figyelembe kell vennie ezeket a megfelelési kötelezettségeket, amikor kialakítja, bevezeti, fenntartja és folyamatosan fejleszti környezetközpontú irányítási rendszerét.

A szervezetnek dokumentált információkat kell fenntartania megfelelési kötelezettségeiről.

| Megjegyzés: | A megfelelési kötelezettségek kockázatokat és lehetőségeket eredményezhetnek a szervezet számára. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

A megfelelési kötelezettségek kockázatokat és lehetőségeket eredményezhetnek a szervezet számára.

A.6.1.4.   A tevékenységek megtervezése

A szervezetnek meg kell terveznie:

| a) | azokat a tevékenységeket, amelyekkel kezeli:






  1. | jelentős környezeti tényezőit; |
| --- | --- | --- |

a)

azokat a tevékenységeket, amelyekkel kezeli:

1.

jelentős környezeti tényezőit;

| 2. | megfelelési kötelezettségeit; |
| --- | --- |

2.

megfelelési kötelezettségeit;

| 3. | a 6.1.1. szakaszban azonosított kockázatait és lehetőségeit; |
| --- | --- |

3.

a 6.1.1. szakaszban azonosított kockázatait és lehetőségeit;

| b) | hogyan:






  1. | integrálja és vezeti be ezeket a tevékenységeket a környezetközpontú irányítási rendszerének folyamataiba (lásd a 6.2. szakaszt, a 7. és 8. fejezetet, valamint a 9.1. szakaszt), vagy más üzleti folyamatokba; |
| --- | --- | --- |

b)

hogyan:

1.

integrálja és vezeti be ezeket a tevékenységeket a környezetközpontú irányítási rendszerének folyamataiba (lásd a 6.2. szakaszt, a 7. és 8. fejezetet, valamint a 9.1. szakaszt), vagy más üzleti folyamatokba;

| 2. | értékeli ezen tevékenységek eredményességét (lásd a 9.1, szakaszt). |
| --- | --- |

2.

értékeli ezen tevékenységek eredményességét (lásd a 9.1, szakaszt).

Ezeknek a tevékenységeknek a megtervezésekor a szervezetnek át kell gondolnia technológiai lehetőségeit és pénzügyi, működési, valamint üzleti követelményeit.

B.4.   A jogszabályok betartása

Az EMAS keretében nyilvántartásba vett vagy nyilvántartásba vételt kérő szervezetek igazolják, hogy teljesítették az alábbi feltételek mindegyikét:

| 1. | azonosították az összes vonatkozó környezetvédelmi követelményt, és ismerik azoknak a szervezetet érintő hatásait; |
| --- | --- |

1.

azonosították az összes vonatkozó környezetvédelmi követelményt, és ismerik azoknak a szervezetet érintő hatásait;

| 2. | biztosítják a környezetvédelmi jogszabályok betartását, beleértve az engedélyeket és az engedélyezett határértékeket, és ezt megfelelő módon igazolják; |
| --- | --- |

2.

biztosítják a környezetvédelmi jogszabályok betartását, beleértve az engedélyeket és az engedélyezett határértékeket, és ezt megfelelő módon igazolják;

| 3. | olyan eljárásokat vezettek be, amelyek lehetővé teszik a szervezet számára a környezetvédelmi jogszabályok folyamatos betartását. |
| --- | --- |

3.

olyan eljárásokat vezettek be, amelyek lehetővé teszik a szervezet számára a környezetvédelmi jogszabályok folyamatos betartását.

| A.6.2. | Környezeti célok és az elérésük megtervezése |
| --- | --- |

A.6.2.

Környezeti célok és az elérésük megtervezése

A.6.2.1.   Környezeti célok

A szervezetnek a lényeges funkciókhoz és szintekhez környezeti célokat keli kitűznie, figyelembe véve a szervezet jelentős környezeti tényezőit és kapcsolódó megfelelési kötelezettségeit, megfontolva a szervezet kockázatait és lehetőségeit.

Követelmény, hogy a környezeti célok legyenek:

| a) | összhangban a környezeti politikával; |
| --- | --- |

a)

összhangban a környezeti politikával;

| b) | mérhetők (ha megvalósítható); |
| --- | --- |

b)

mérhetők (ha megvalósítható);

| c) | figyelemmel kísérve; |
| --- | --- |

c)

figyelemmel kísérve;

| d) | kommunikálva; |
| --- | --- |

d)

kommunikálva;

| e) | megfelelően frissítve. |
| --- | --- |

e)

megfelelően frissítve.

A szervezetnek dokumentált információt kell fenntartania a környezeti célokról.

A.6.2.2.   Tevékenységek megtervezése a környezeti célok elérése érdekében

Környezeti céljai elérésének tervezésekor a szervezetnek meg kell határoznia, hogy:

| a) | mit fognak tenni; |
| --- | --- |

a)

mit fognak tenni;

| b) | milyen erőforrásokra lesz szükség; |
| --- | --- |

b)

milyen erőforrásokra lesz szükség;

| c) | ki lesz a felelős; |
| --- | --- |

c)

ki lesz a felelős;

| d) | mikorra teljesülnek; |
| --- | --- |

d)

mikorra teljesülnek;

| e) | hogyan értékelik majd az eredményeket, beleértve azokat a mutatókat, amelyekkel a mérhető környezeti céljai teljesülésének előrehaladását kísérik figyelemmel (lásd a 9.1.1. szakaszt). |
| --- | --- |

e)

hogyan értékelik majd az eredményeket, beleértve azokat a mutatókat, amelyekkel a mérhető környezeti céljai teljesülésének előrehaladását kísérik figyelemmel (lásd a 9.1.1. szakaszt).

A szervezetnek át kell gondolnia, hogy a környezeti céljai elérésére irányuló tevékenységeket hogyan lehet beépíteni a szervezet üzleti folyamataiba.

B.5.   Környezeti célkitűzések

A szervezeteknek bizonyítaniuk kell, hogy a környezetközpontú irányítási rendszer és az ellenőrzési eljárások a közvetlen és közvetett tényezők figyelembevételével foglalkoznak a szervezet tényleges környezeti teljesítményével.

A környezeti célok és célkitűzések elérését szolgáló eszközök nem szerepelhetnek környezeti célkitűzésként.

A.7.   Támogatás

A.7.1.   Erőforrások

A szervezetnek meg kell határoznia és biztosítania kell a környezetközpontú irányítási rendszer kialakításához, bevezetéséhez, fenntartásához és folyamatos fejlesztéséhez szükséges erőforrásokat.

A.7.2.   Felkészültség (kompetencia)

A szervezetnek:

| a) | meg kell határoznia a szükséges felkészültséget azon személy(ek) esetében, akik a felügyelete alatt olyan munkát végeznek, amely hatással van környezeti teljesítményére és arra a képességére, hogy eleget tegyen megfelelési kötelezettségeinek; |
| --- | --- |

a)

meg kell határoznia a szükséges felkészültséget azon személy(ek) esetében, akik a felügyelete alatt olyan munkát végeznek, amely hatással van környezeti teljesítményére és arra a képességére, hogy eleget tegyen megfelelési kötelezettségeinek;

| b) | biztosítania kell, hogy ezek a személyek felkészültek legyenek megfelelő oktatás, képzés vagy gyakorlat alapján; |
| --- | --- |

b)

biztosítania kell, hogy ezek a személyek felkészültek legyenek megfelelő oktatás, képzés vagy gyakorlat alapján;

| c) | meg kell határoznia a környezeti tényezőivel és környezetközpontú irányítási rendszerével kapcsolatos képzési szükségleteket; |
| --- | --- |

c)

meg kell határoznia a környezeti tényezőivel és környezetközpontú irányítási rendszerével kapcsolatos képzési szükségleteket;

| d) | ahol alkalmazható, intézkedéseket kell tennie a szükséges felkészültség megszerzésére, és értékelnie kell a végrehajtott intézkedések eredményességét; |
| --- | --- |

d)

ahol alkalmazható, intézkedéseket kell tennie a szükséges felkészültség megszerzésére, és értékelnie kell a végrehajtott intézkedések eredményességét;

| Megjegyzés: | Az alkalmazható intézkedések közé tartozhat pl.: a jelenlegi alkalmazottak képzése, mentorálása vagy áthelyezése; esetleg felkészült személyek kölcsönzése vagy szerződtetése. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

Az alkalmazható intézkedések közé tartozhat pl.: a jelenlegi alkalmazottak képzése, mentorálása vagy áthelyezése; esetleg felkészült személyek kölcsönzése vagy szerződtetése.

A szervezetnek a felkészültség bizonyítékaként megfelelő dokumentált információt kell megőriznie.

B.6.   A munkavállalók bevonása

| 1. | A szervezetnek fel kell ismernie, hogy a munkavállalók aktív bevonása ösztönzője és előfeltétele a környezet folyamatos és sikeres fejlesztésének, valamint alapvető erőforrása a környezeti teljesítmény javításának és megfelelő módszere a környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer szervezetben történő sikeres működtetésének. |
| --- | --- |

1.

A szervezetnek fel kell ismernie, hogy a munkavállalók aktív bevonása ösztönzője és előfeltétele a környezet folyamatos és sikeres fejlesztésének, valamint alapvető erőforrása a környezeti teljesítmény javításának és megfelelő módszere a környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer szervezetben történő sikeres működtetésének.

| 2. | A „munkavállalók bevonása” kifejezés magában foglalja a munkavállalók közvetlen részvételét, valamint a munkavállalóknak és képviselőiknek nyújtott tájékoztatást egyaránt. Ezért minden szinten ki kell alakítani a munkavállalói részvételi rendszert. A szervezetnek fel kell ismernie, hogy a vezetőség elkötelezettségének, fogékonyságának és aktív segítségnyújtásának kimutatása előfeltétele az említett folyamatoknak. Mindezek alapján a vezetőségnek megfelelő visszajelzést kell nyújtania a munkavállalók felé. |
| --- | --- |

2.

A „munkavállalók bevonása” kifejezés magában foglalja a munkavállalók közvetlen részvételét, valamint a munkavállalóknak és képviselőiknek nyújtott tájékoztatást egyaránt. Ezért minden szinten ki kell alakítani a munkavállalói részvételi rendszert. A szervezetnek fel kell ismernie, hogy a vezetőség elkötelezettségének, fogékonyságának és aktív segítségnyújtásának kimutatása előfeltétele az említett folyamatoknak. Mindezek alapján a vezetőségnek megfelelő visszajelzést kell nyújtania a munkavállalók felé.

| 3. | E követelményeken kívül a munkavállalókat vagy képviselőiket be kell vonni a szervezet környezeti teljesítményének folyamatos javítását célzó folyamatba a következők révén:






  a) | előzetes környezeti állapotfelmérés, |
| --- | --- | --- |

3.

E követelményeken kívül a munkavállalókat vagy képviselőiket be kell vonni a szervezet környezeti teljesítményének folyamatos javítását célzó folyamatba a következők révén:

a)

előzetes környezeti állapotfelmérés,

| b) | a környezeti teljesítményt javító környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer kialakítása és bevezetése, |
| --- | --- |

b)

a környezeti teljesítményt javító környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer kialakítása és bevezetése,

| c) | környezetvédelmi bizottságok vagy munkacsoportok létrehozása az információk összegyűjtésére és a környezetvédelmi felelős/a vezetés képviselői, valamint a munkavállalók és képviselőik részvételének biztosítására, |
| --- | --- |

c)

környezetvédelmi bizottságok vagy munkacsoportok létrehozása az információk összegyűjtésére és a környezetvédelmi felelős/a vezetés képviselői, valamint a munkavállalók és képviselőik részvételének biztosítására,

| d) | közös munkacsoportok kialakítása a környezetvédelmi cselekvési program és a környezetvédelmi ellenőrzés terén, |
| --- | --- |

d)

közös munkacsoportok kialakítása a környezetvédelmi cselekvési program és a környezetvédelmi ellenőrzés terén,

| e) | a környezetvédelmi nyilatkozatok kidolgozása. |
| --- | --- |

e)

a környezetvédelmi nyilatkozatok kidolgozása.

| 4. | E célra megfelelő részvételi formákat kell alkalmazni, például a javaslatok könyvének rendszerét, projektalapú csoportmunkát vagy környezetvédelmi bizottságok alakítását. A szervezeteknek ismerniük kell az e területen folytatott bevált gyakorlatról szóló bizottsági iránymutatásokat. Kérésükre a munkavállalók képviselőit is be kell vonni e folyamatba. |
| --- | --- |

4.

E célra megfelelő részvételi formákat kell alkalmazni, például a javaslatok könyvének rendszerét, projektalapú csoportmunkát vagy környezetvédelmi bizottságok alakítását. A szervezeteknek ismerniük kell az e területen folytatott bevált gyakorlatról szóló bizottsági iránymutatásokat. Kérésükre a munkavállalók képviselőit is be kell vonni e folyamatba.

A.7.3.   Tudatosság

A szervezetnek biztosítania kell, hogy a szervezet felügyelete alatt munkát végző személyek tudatában legyenek a következőknek:

| a) | a környezeti politika, |
| --- | --- |

a)

a környezeti politika,

| b) | a munkájukhoz kapcsolódó jelentős környezeti tényezők és az ezekkel összefüggő tényleges vagy lehetséges környezeti hatások; |
| --- | --- |

b)

a munkájukhoz kapcsolódó jelentős környezeti tényezők és az ezekkel összefüggő tényleges vagy lehetséges környezeti hatások;

| c) | hozzájárulásuk a környezetközpontú irányítási rendszer eredményességéhez, beleértve a környezeti teljesítmény növekedésének előnyeit; |
| --- | --- |

c)

hozzájárulásuk a környezetközpontú irányítási rendszer eredményességéhez, beleértve a környezeti teljesítmény növekedésének előnyeit;

| d) | a környezetközpontú irányítási rendszer követelményeinek való meg nem felelés következményei, beleértve a szervezet megfelelési kötelezettségeinek nem teljesítését. |
| --- | --- |

d)

a környezetközpontú irányítási rendszer követelményeinek való meg nem felelés következményei, beleértve a szervezet megfelelési kötelezettségeinek nem teljesítését.

A.7.4.   Kommunikáció

A.7.4.1.   Általános előírások

A szervezetnek folyamato(ka)t kell kialakítania, bevezetnie és fenntartania a környezetközpontú irányítási rendszer szempontjából lényeges belső és külső kommunikációra, beleértve, hogy:

| a) | miről kommunikáljanak; |
| --- | --- |

a)

miről kommunikáljanak;

| b) | mikor kommunikáljanak; |
| --- | --- |

b)

mikor kommunikáljanak;

| c) | kivel kommunikáljanak; |
| --- | --- |

c)

kivel kommunikáljanak;

| d) | hogyan kommunikáljanak. |
| --- | --- |

d)

hogyan kommunikáljanak.

Kommunikációs folyamatának (folyamatainak) kialakításakor a szervezetnek:

| — | figyelembe kell vennie megfelelési kötelezettségeit, |
| --- | --- |

—

figyelembe kell vennie megfelelési kötelezettségeit,

| — | biztosítania kell a közzétett környezeti információk összhangját a környezetközpontú irányítási rendszerben keletkezett információkkal és azt, hogy megbízhatók legyenek. |
| --- | --- |

—

biztosítania kell a közzétett környezeti információk összhangját a környezetközpontú irányítási rendszerben keletkezett információkkal és azt, hogy megbízhatók legyenek.

A szervezetnek válaszolnia kell a környezetközpontú irányítási rendszerével kapcsolatos kommunikációkra.

A szervezetnek kommunikációjának bizonyítékaként dokumentált információt kell megőriznie, ahogy megfelelő.

A.7.4.2.   Belső kommunikáció

A szervezetnek:

| a) | belső kommunikációt kell folytatnia, ahogy megfelelő, a környezetközpontú irányítási rendszerrel kapcsolatos lényeges információkról a szervezet különféle szintjei és funkciói között, beleértve a környezetközpontú irányítási rendszer változtatásait; |
| --- | --- |

a)

belső kommunikációt kell folytatnia, ahogy megfelelő, a környezetközpontú irányítási rendszerrel kapcsolatos lényeges információkról a szervezet különféle szintjei és funkciói között, beleértve a környezetközpontú irányítási rendszer változtatásait;

| b) | biztosítania kell, hogy kommunikációs folyamata(i) lehetővé tegye/tegyék a szervezet felügyelete alatt dolgozó személyek számára, hogy hozzájáruljanak a folyamatos fejlesztéshez. |
| --- | --- |

b)

biztosítania kell, hogy kommunikációs folyamata(i) lehetővé tegye/tegyék a szervezet felügyelete alatt dolgozó személyek számára, hogy hozzájáruljanak a folyamatos fejlesztéshez.

A.7.4.3.   Külső kommunikáció

A szervezetnek külső kommunikációt kell folytatnia a környezetközpontú irányítási rendszerrel kapcsolatos lényeges információkról, ahogy azt a szervezet kommunikációs folyamata(i) meghatározza/meghatározzák és ahogy a megfelelési kötelezettségei megkövetelik.

B.7.   Kommunikáció

| 1. | Fontos, hogy a szervezet nyílt párbeszédet folytasson a nyilvánossággal, a hatóságokkal és más érdekelt felekkel, beleértve a helyi közösségeket és ügyfeleket is, tevékenységének, termékeinek és szolgáltatásainak környezeti hatásairól. |
| --- | --- |

1.

Fontos, hogy a szervezet nyílt párbeszédet folytasson a nyilvánossággal, a hatóságokkal és más érdekelt felekkel, beleértve a helyi közösségeket és ügyfeleket is, tevékenységének, termékeinek és szolgáltatásainak környezeti hatásairól.

| 2. | A nagyfokú átláthatóság biztosítása, valamint az érdekelt felekkel történő kellő bizalom kialakítása érdekében az EMAS keretében nyilvántartásba vett szervezetek nyilvánosságra hozzák a környezeti jelentés IV. mellékletében meghatározott környezeti információkat. |
| --- | --- |

2.

A nagyfokú átláthatóság biztosítása, valamint az érdekelt felekkel történő kellő bizalom kialakítása érdekében az EMAS keretében nyilvántartásba vett szervezetek nyilvánosságra hozzák a környezeti jelentés IV. mellékletében meghatározott környezeti információkat.

A.7.5.   Dokumentált információ

A.7.5.1.   Általános előírások

A szervezet környezetközpontú irányítási rendszerének tartalmaznia kell:

| a) | az ezen nemzetközi szabvány által megkövetelt dokumentált információkat; |
| --- | --- |

a)

az ezen nemzetközi szabvány által megkövetelt dokumentált információkat;

| b) | a szervezet által a környezetközpontú irányítási rendszer eredményességéhez szükségesként meghatározott dokumentált információkat. |
| --- | --- |

b)

a szervezet által a környezetközpontú irányítási rendszer eredményességéhez szükségesként meghatározott dokumentált információkat.

| Megjegyzés: | A környezetközpontú irányítási rendszer dokumentált információi szervezetenként eltérő terjedelműek lehetnek a következőktől függően:






  — | a szervezet mérete valamint tevékenységeinek, folyamatainak, termékeinek és szolgáltatásainak típusa, |
| --- | --- | --- |

Megjegyzés:

A környezetközpontú irányítási rendszer dokumentált információi szervezetenként eltérő terjedelműek lehetnek a következőktől függően:

—

a szervezet mérete valamint tevékenységeinek, folyamatainak, termékeinek és szolgáltatásainak típusa,

| — | az igény, hogy bizonyítsa megfelelési kötelezettségeinek teljesítését, |
| --- | --- |

—

az igény, hogy bizonyítsa megfelelési kötelezettségeinek teljesítését,

| — | a folyamatok összetettsége és kölcsönhatásaik, |
| --- | --- |

—

a folyamatok összetettsége és kölcsönhatásaik,

| — | a szervezet felügyelete alatt munkát végző személyek felkészültsége. |
| --- | --- |

—

a szervezet felügyelete alatt munkát végző személyek felkészültsége.

A.7.5.2.   Létrehozás és frissítés

Amikor dokumentált információt hoznak létre és frissítenek, a szervezetnek biztosítania kell a megfelelő:

| a) | azonosítást és leírást (pl. cím, dátum, szerző vagy hivatkozási szám); |
| --- | --- |

a)

azonosítást és leírást (pl. cím, dátum, szerző vagy hivatkozási szám);

| b) | formátumot (pl. nyelv, szoftververzió, grafika) és adathordozót (pl. papír, elektronikus); |
| --- | --- |

b)

formátumot (pl. nyelv, szoftververzió, grafika) és adathordozót (pl. papír, elektronikus);

| c) | az alkalmasság és a megfelelőség átvizsgálását és jóváhagyását. |
| --- | --- |

c)

az alkalmasság és a megfelelőség átvizsgálását és jóváhagyását.

A.7.5.3.   A dokumentált információk felügyelete

A környezetközpontú irányítási rendszer és e nemzetközi szabvány által megkövetelt dokumentált információkat felügyelet alatt kell tartani az alábbiak érdekében:

| a) | elérhetők és használatra alkalmasak legyenek, ahol és amikor szükséges; |
| --- | --- |

a)

elérhetők és használatra alkalmasak legyenek, ahol és amikor szükséges;

| b) | megfelelően védve legyenek (pl. bizalmasság elvesztésétől, helytelen használattól vagy sértetlenség elvesztésétől). |
| --- | --- |

b)

megfelelően védve legyenek (pl. bizalmasság elvesztésétől, helytelen használattól vagy sértetlenség elvesztésétől).

A dokumentált információk felügyeletéhez a szervezetnek a következő tevékenységeket kell megvalósítania lehetőség szerint:

| — | elosztás, hozzáférés, visszakeresés és használat, |
| --- | --- |

—

elosztás, hozzáférés, visszakeresés és használat,

| — | tárolás és megóvás, beleértve az olvashatóság megóvását, |
| --- | --- |

—

tárolás és megóvás, beleértve az olvashatóság megóvását,

| — | változásfelügyelet (pl. verziókezelés), |
| --- | --- |

—

változásfelügyelet (pl. verziókezelés),

| — | megőrzés és selejtezés. |
| --- | --- |

—

megőrzés és selejtezés.

A szervezet által a környezetközpontú irányítási rendszer tervezéséhez és működtetéséhez szükségesként meghatározott, külső eredetű dokumentált információt megfelelő módon azonosítani kell és felügyelet alatt kell tartani.

| Megjegyzés: | A hozzáféréssel együtt járhat a döntés arról, hogy az engedély csak a dokumentált információ megtekintésére vonatkozik, vagy az engedély és a felhatalmazás a dokumentált információ megtekintésére és megváltoztatására egyaránt vonatkozik. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

A hozzáféréssel együtt járhat a döntés arról, hogy az engedély csak a dokumentált információ megtekintésére vonatkozik, vagy az engedély és a felhatalmazás a dokumentált információ megtekintésére és megváltoztatására egyaránt vonatkozik.

A.8.   Működés

A.8.1.   Működéstervezés és -felügyelet

A szervezetnek ki kell alakítania, be kell vezetnie, felügyelet alatt kell tartania és fenn kell tartania azokat a folyamatokat, amelyek a környezetközpontú irányítási rendszer követelményeinek teljesítéséhez, valamint a 6.1. és 6.2. szakasz szerinti tevékenységek megvalósításához szükségesek azáltal, hogy:

| — | meghatározza a folyamat(ok) működési kritériumait, |
| --- | --- |

—

meghatározza a folyamat(ok) működési kritériumait,

| — | megvalósítja a folyamat(ok) a felügyeletét összhangban a működési kritériumokkal. |
| --- | --- |

—

megvalósítja a folyamat(ok) a felügyeletét összhangban a működési kritériumokkal.

| Megjegyzés: | A felügyeleti tevékenységek tartalmazhatnak műszaki intézkedéseket és eljárásokat. A felügyeleti tevékenységeket meg lehet valósítani egy hierarchiát (pl. kiküszöbölés, helyettesítés, adminisztratív eljárás) követve és alkalmazhatók önmagukban vagy kombináltan. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

A felügyeleti tevékenységek tartalmazhatnak műszaki intézkedéseket és eljárásokat. A felügyeleti tevékenységeket meg lehet valósítani egy hierarchiát (pl. kiküszöbölés, helyettesítés, adminisztratív eljárás) követve és alkalmazhatók önmagukban vagy kombináltan.

A szervezetnek felügyelet alatt kell tartania a tervezett változtatásokat és át kell vizsgálnia a nem tervezett változások következményeit, szükség szerint intézkedéseket téve a kedvezőtlen hatások enyhítésére.

A szervezetnek biztosítania kell, hogy a kihelyezett folyamatok felügyelet vagy befolyás alatt legyenek. Az ezen folyamat(ok)ra alkalmazandó felügyelet vagy befolyás típusát és mértékét meg kell határozni a környezetközpontú irányítási rendszerben.

Az életciklus-szemlélettel összhangban a szervezetnek:

| a) | felügyeleti tevékenységeket kell kialakítania, alkalmas módon, annak biztosítására, hogy a környezeti követelménye(i)vel megfelelően foglalkozzanak a termék vagy szolgáltatás tervezési és fejlesztési folyamatában, átgondolva az életciklus minden egyes szakaszát; |
| --- | --- |

a)

felügyeleti tevékenységeket kell kialakítania, alkalmas módon, annak biztosítására, hogy a környezeti követelménye(i)vel megfelelően foglalkozzanak a termék vagy szolgáltatás tervezési és fejlesztési folyamatában, átgondolva az életciklus minden egyes szakaszát;

| b) | a termékek és szolgáltatások beszerzésére környezeti követelmény(eke)t kell meghatároznia, ahogy megfelelő; |
| --- | --- |

b)

a termékek és szolgáltatások beszerzésére környezeti követelmény(eke)t kell meghatároznia, ahogy megfelelő;

| c) | kommunikálnia kell lényeges környezeti követelményeit a külső szolgáltatók felé, a vállalkozókat is beleértve; |
| --- | --- |

c)

kommunikálnia kell lényeges környezeti követelményeit a külső szolgáltatók felé, a vállalkozókat is beleértve;

| d) | át kell gondolnia az információnyújtás szükségességét termékei és szolgáltatásai szállításával vagy kiszállításával, felhasználásával, életciklusvégi kezelésével és végleges ártalmatlanításával kapcsolatos lehetséges jelentős környezeti hatásokról. |
| --- | --- |

d)

át kell gondolnia az információnyújtás szükségességét termékei és szolgáltatásai szállításával vagy kiszállításával, felhasználásával, életciklusvégi kezelésével és végleges ártalmatlanításával kapcsolatos lehetséges jelentős környezeti hatásokról.

A szervezetnek a szükséges mértékben dokumentált információkat kell fenntartania annak érdekében, hogy meglegyen a bizalom a folyamatok tervezettnek megfelelő végrehajtása iránt.

A.8.2.   Vészhelyzeti felkészültség és reagálás

A szervezetnek ki kell alakítania, be kell vezetnie és fenn kell tartania a szükséges folyamato(ka)t arról, hogy hogyan fog felkészülni és reagálni a 6.1.1. szakasz szerint azonosított lehetséges vészhelyzetekre.

A szervezetnek:

| a) | fel kell készülnie arra, hogy tervezett intézkedésekkel megelőzze vagy enyhítse a vészhelyzetekből származó kedvezőtlen környezeti hatásokat; |
| --- | --- |

a)

fel kell készülnie arra, hogy tervezett intézkedésekkel megelőzze vagy enyhítse a vészhelyzetekből származó kedvezőtlen környezeti hatásokat;

| b) | reagálnia kell a bekövetkezett vészhelyzetekre; |
| --- | --- |

b)

reagálnia kell a bekövetkezett vészhelyzetekre;

| c) | intézkedéseket kell tennie, hogy megelőzze vagy enyhítse a vészhelyzetek következményeit, ezek legyenek arányosak a vészhelyzet nagyságával és a lehetséges környezeti hatással; |
| --- | --- |

c)

intézkedéseket kell tennie, hogy megelőzze vagy enyhítse a vészhelyzetek következményeit, ezek legyenek arányosak a vészhelyzet nagyságával és a lehetséges környezeti hatással;

| d) | rendszeres időközönként ki kell próbálnia a tervezett válaszintézkedéseket, ahol ez megvalósítható; |
| --- | --- |

d)

rendszeres időközönként ki kell próbálnia a tervezett válaszintézkedéseket, ahol ez megvalósítható;

| e) | rendszeres időközönként felül kell vizsgálnia és módosítania kell a folyamato(ka)t és a tervezett reagálást, különösen vészhelyzetek bekövetkezése vagy próbák után; |
| --- | --- |

e)

rendszeres időközönként felül kell vizsgálnia és módosítania kell a folyamato(ka)t és a tervezett reagálást, különösen vészhelyzetek bekövetkezése vagy próbák után;

| f) | biztosítania kell, megfelelő módon, a vészhelyzeti felkészültséggel és reagálással kapcsolatos információkat és képzést az érintett érdekelt felek számára, beleértve a szervezet felügyelete alatt munkát végző személyeket. |
| --- | --- |

f)

biztosítania kell, megfelelő módon, a vészhelyzeti felkészültséggel és reagálással kapcsolatos információkat és képzést az érintett érdekelt felek számára, beleértve a szervezet felügyelete alatt munkát végző személyeket.

A szervezetnek a szükséges mértékben dokumentált információkat kell fenntartania annak érdekében, hogy meglegyen a bizalom a folyamat(ok) tervezettnek megfelelő végrehajtása iránt.

A.9.   Teljesítményértékelés

A.9.1.   Figyelemmel kísérés, mérés, elemzés és értékelés

A.9.1.1.   Általános előírások

A szervezetnek figyelemmel kell kísérnie, mérnie, elemeznie és értékelnie kell környezeti teljesítményét.

A szervezetnek meg kell határoznia:

| a) | mit szükséges figyelemmel kísérni és mérni; |
| --- | --- |

a)

mit szükséges figyelemmel kísérni és mérni;

| b) | az érvényes eredmények biztosításához szükséges figyelemmel kísérési, mérési, elemzési és értékelési módszereket, ahogy alkalmazhatók; |
| --- | --- |

b)

az érvényes eredmények biztosításához szükséges figyelemmel kísérési, mérési, elemzési és értékelési módszereket, ahogy alkalmazhatók;

| c) | azokat a kritériumokat, amelyekkel összehasonlítva a szervezet értékelni fogja környezeti teljesítményét, valamint a megfelelő mutatókat; |
| --- | --- |

c)

azokat a kritériumokat, amelyekkel összehasonlítva a szervezet értékelni fogja környezeti teljesítményét, valamint a megfelelő mutatókat;

| d) | mikor kell a figyelemmel kísérést és mérést elvégezni; |
| --- | --- |

d)

mikor kell a figyelemmel kísérést és mérést elvégezni;

| e) | mikor kell elemezni és értékelni a figyelemmel kísérésből és mérésből származó eredményeket. |
| --- | --- |

e)

mikor kell elemezni és értékelni a figyelemmel kísérésből és mérésből származó eredményeket.

A szervezetnek biztosítania kell, hogy kalibrált vagy igazolt(verifikált) megfigyelő- és mérőeszközöket alkalmazzanak és megfelelően karbantartsák azokat.

A szervezetnek értékelnie kell környezeti teljesítményét és a környezetközpontú irányítási rendszer eredményességét.

A szervezetnek belső és külső kommunikációt kell folytatnia a környezeti teljesítményével kapcsolatos fontos információkról, ahogy azt a kommunikációs folyamata(i) meghatározza (meghatározzák) és ahogy a megfelelési kötelezettségei megkövetelik.

A szervezetnek megfelelő dokumentált információkat kell megőriznie a figyelemmel kísérés, mérés, elemzés és értékelés eredményéről bizonyítékként.

A.9.1.2.   Az előírások betartásának értékelése

A szervezetnek ki kell alakítania, be kell vezetnie és fenn kell tartania a megfelelési kötelezettségei teljesítésének értékeléséhez szükséges folyamato(ka)t.

A szervezetnek:

| a) | meg kell határoznia a megfelelés kiértékelésének gyakoriságát; |
| --- | --- |

a)

meg kell határoznia a megfelelés kiértékelésének gyakoriságát;

| b) | értékelnie kell a megfelelőséget és szükség esetén intézkednie kell; |
| --- | --- |

b)

értékelnie kell a megfelelőséget és szükség esetén intézkednie kell;

| c) | fenn kell tartania helyzetének ismeretét és megértését a megfelelési kötelezettségek teljesítésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

c)

fenn kell tartania helyzetének ismeretét és megértését a megfelelési kötelezettségek teljesítésével kapcsolatban.

A szervezetnek a megfelelés kiértékelésének eredményedről bizonyítékként dokumentált információkat kell megőriznie.

A.9.2.   Belső audit

A.9.2.1.   Általános előírások

A szervezetnek tervezett időközönként belső auditokat kell végeznie, hogy információkat szolgáltasson arról, vajon a környezetközpontú irányítási rendszer:

| a) | megfelel-e:






  1. | a szervezet környezetközpontú irányítási rendszerére vonatkozó saját követelményeinek; |
| --- | --- | --- |

a)

megfelel-e:

1.

a szervezet környezetközpontú irányítási rendszerére vonatkozó saját követelményeinek;

| 2. | ezen nemzetközi szabvány követelményeinek; |
| --- | --- |

2.

ezen nemzetközi szabvány követelményeinek;

| b) | eredményesen van-e megvalósítva és fenntartva. |
| --- | --- |

b)

eredményesen van-e megvalósítva és fenntartva.

A.9.2.2.   Belső auditprogram

A szervezetnek a gyakoriságot, a módszereket, a felelősségeket, a tervezési követelményeket és a jelentéstételt tartalmazó belső auditprogramo(ka)t kell kialakítania a belső auditjaira vonatkozóan.

A belső auditprogram kialakításakor a szervezetnek figyelembe kell vennie az érintett folyamatok környezeti fontosságát, a szervezetre hatással lévő változásokat és a megelőző auditok eredményeit.

A szervezetnek:

| a) | minden egyes auditra pontosan meg kell határoznia az auditkritériumokat és az alkalmazási területet; |
| --- | --- |

a)

minden egyes auditra pontosan meg kell határoznia az auditkritériumokat és az alkalmazási területet;

| b) | úgy kell kiválasztania az auditorokat, és végrehajtania az auditokat, hogy biztosítsa az auditfolyamat objektivitását és pártatlanságát; |
| --- | --- |

b)

úgy kell kiválasztania az auditorokat, és végrehajtania az auditokat, hogy biztosítsa az auditfolyamat objektivitását és pártatlanságát;

| c) | biztosítania kell, hogy az auditok eredményeit jelentsék az illetékes vezetésnek; |
| --- | --- |

c)

biztosítania kell, hogy az auditok eredményeit jelentsék az illetékes vezetésnek;

A szervezetnek az auditprogram megvalósításáról és az auditeredményekről bizonyítékként dokumentált információkat kell megőriznie.

A.9.3.   Vezetőségi átvizsgálás

A felső vezetőségnek tervezett időközönként át kell vizsgálnia a szervezet környezetközpontú irányítási rendszerét azért, hogy biztosítsa folyamatos alkalmasságát, megfelelőségét és eredményességét.

A vezetőségi átvizsgálásnak tartalmaznia kell a következők megfontolását:

| a) | a korábbi vezetőségi átvizsgálásokból származó intézkedések állapotát; |
| --- | --- |

a)

a korábbi vezetőségi átvizsgálásokból származó intézkedések állapotát;

| b) | a változásokat:






  1. | a környezetközpontú irányítási rendszer szempontjából lényeges külső és belső tényezőkben; |
| --- | --- | --- |

b)

a változásokat:

1.

a környezetközpontú irányítási rendszer szempontjából lényeges külső és belső tényezőkben;

| 2. | az érdekelt felek szükségleteiben és elvárásaiban, beleértve a megfelelési kötelezettségeket; |
| --- | --- |

2.

az érdekelt felek szükségleteiben és elvárásaiban, beleértve a megfelelési kötelezettségeket;

| 3. | a jelentős környezeti tényezőiben; |
| --- | --- |

3.

a jelentős környezeti tényezőiben;

| 4. | a kockázatokban és lehetőségekben; |
| --- | --- |

4.

a kockázatokban és lehetőségekben;

| c) | a környezeti célok teljesülésének mértékét; |
| --- | --- |

c)

a környezeti célok teljesülésének mértékét;

| d) | a szervezet környezeti teljesítményével kapcsolatos információkat, beleértve a tendenciákat:






  1. | a nemmegfelelőségekről és a helyesbítő tevékenységekről; |
| --- | --- | --- |

d)

a szervezet környezeti teljesítményével kapcsolatos információkat, beleértve a tendenciákat:

1.

a nemmegfelelőségekről és a helyesbítő tevékenységekről;

| 2. | a figyelemmel kísérési és mérési eredményekről; |
| --- | --- |

2.

a figyelemmel kísérési és mérési eredményekről;

| 3. | megfelelési kötelezettségeinek teljesítéséről; |
| --- | --- |

3.

megfelelési kötelezettségeinek teljesítéséről;

| 4. | az auditeredményekről; |
| --- | --- |

4.

az auditeredményekről;

| e) | az erőforrások megfelelőségét; |
| --- | --- |

e)

az erőforrások megfelelőségét;

| f) | az érdekelt felek lényeges közlése(i)t, beleértve a panaszokat; |
| --- | --- |

f)

az érdekelt felek lényeges közlése(i)t, beleértve a panaszokat;

| g) | a folyamatos fejlesztés lehetőségeit. |
| --- | --- |

g)

a folyamatos fejlesztés lehetőségeit.

A vezetőségi átvizsgálás kimeneteinek tartalmazniuk kell:

| — | következtetéseket a környezetközpontú irányítási rendszer folyamatos alkalmasságáról, megfelelőségéről és eredményességéről, |
| --- | --- |

—

következtetéseket a környezetközpontú irányítási rendszer folyamatos alkalmasságáról, megfelelőségéről és eredményességéről,

| — | döntéseket a folyamatos fejlesztési lehetőségekről, |
| --- | --- |

—

döntéseket a folyamatos fejlesztési lehetőségekről,

| — | döntéseket a környezetközpontú irányítási rendszer változtatásaira vonatkozó igényről, beleértve az erőforrásigényeket is, |
| --- | --- |

—

döntéseket a környezetközpontú irányítási rendszer változtatásaira vonatkozó igényről, beleértve az erőforrásigényeket is,

| — | intézkedéseket, szükség esetén, ha a környezeti célok nem teljesültek, |
| --- | --- |

—

intézkedéseket, szükség esetén, ha a környezeti célok nem teljesültek,

| — | lehetőségeket a környezetközpontú irányítási rendszer más üzleti folyamatokkal történő integrációjának fejlesztésére, szükség szerint, |
| --- | --- |

—

lehetőségeket a környezetközpontú irányítási rendszer más üzleti folyamatokkal történő integrációjának fejlesztésére, szükség szerint,

| — | bármilyen változtatást a szervezet stratégiai irányvonalában. |
| --- | --- |

—

bármilyen változtatást a szervezet stratégiai irányvonalában.

A szervezetnek a vezetőségi átvizsgálások eredményeiről bizonyítékként dokumentált információkat kell megőriznie.

A.10.   Fejlesztés

A.10.1.   Általános előírások

A szervezetnek meg kell határoznia a fejlesztési lehetőségeket (lásd a 9.1., a 9.2. és a 9.3. szakaszt) és meg kell valósítania a környezetközpontú irányítási rendszere tervezett eredményeinek eléréséhez szükséges intézkedéseket.

A.10.2.   Nemmegfelelőség és helyesbítő tevékenység

Amikor nemmegfelelőség fordul elő, a szervezetnek:

| a) | reagálnia kell a nemmegfelelőségre és ahogy alkalmazható:






  1) | intézkedést kell tennie annak felügyeletére és kijavítására; |
| --- | --- | --- |

a)

reagálnia kell a nemmegfelelőségre és ahogy alkalmazható:

1)

intézkedést kell tennie annak felügyeletére és kijavítására;

| 2) | foglalkoznia kell a következményekkel, beleértve a kedvezőtlen környezeti hatások enyhítését; |
| --- | --- |

2)

foglalkoznia kell a következményekkel, beleértve a kedvezőtlen környezeti hatások enyhítését;

| b) | értékelnie kell, hogy szükség van-e intézkedésre a nemmegfelelőség okainak megszüntetésére annak érdekében, hogy az ne forduljon elő újra vagy máshol, a következők szerint:






  1) | a nemmegfelelőség átvizsgálása; |
| --- | --- | --- |

b)

értékelnie kell, hogy szükség van-e intézkedésre a nemmegfelelőség okainak megszüntetésére annak érdekében, hogy az ne forduljon elő újra vagy máshol, a következők szerint:

1)

a nemmegfelelőség átvizsgálása;

| 2) | a nemmegfelelőség okainak meghatározása; |
| --- | --- |

2)

a nemmegfelelőség okainak meghatározása;

| 3) | annak meghatározása, hogy léteznek-e, vagy előfordulhatnak-e hasonló nemmegfelelőségek; |
| --- | --- |

3)

annak meghatározása, hogy léteznek-e, vagy előfordulhatnak-e hasonló nemmegfelelőségek;

| c) | végre kell hajtania minden szükséges tevékenységet; |
| --- | --- |

c)

végre kell hajtania minden szükséges tevékenységet;

| d) | át kell vizsgálnia minden végrehajtott helyesbítő tevékenység eredményességét; |
| --- | --- |

d)

át kell vizsgálnia minden végrehajtott helyesbítő tevékenység eredményességét;

| e) | el kell végeznie a változtatásokat a környezetközpontú irányítási rendszerben, ha szükséges. |
| --- | --- |

e)

el kell végeznie a változtatásokat a környezetközpontú irányítási rendszerben, ha szükséges.

A helyesbítő tevékenységeknek arányosnak kell lenniük a feltárt nemmegfelelőségek miatt jelentkező hatások jelentőségével, beleértve a környezeti hatás(oka)t.

A szervezetnek bizonyítékként dokumentált információt kell megőriznie:

| — | a nemmegfelelőségek jellegéről és minden, azok nyomán megtett intézkedésről, |
| --- | --- |

—

a nemmegfelelőségek jellegéről és minden, azok nyomán megtett intézkedésről,

| — | az összes helyesbítő tevékenység eredményéről. |
| --- | --- |

—

az összes helyesbítő tevékenység eredményéről.

A.10.3.   Folyamatos fejlesztés

A szervezetnek folyamatosan fejlesztenie kell a környezetközpontú irányítási rendszer alkalmasságát, megfelelőségét és eredményességét a környezeti teljesítmény növelése érdekében.

„III. MELLÉKLET

BELSŐ KÖRNYEZETVÉDELMI AUDIT

1.   Az auditprogram és az ellenőrzések gyakorisága

1.1.   A környezetvédelmi auditprogram

Az auditprogram biztosítja, hogy a szervezet vezetése megkapja azokat az információkat, amelyekre a szervezet környezeti teljesítményének és a környezetvédelmi vezetési rendszer hatékonyságának ellenőrzéséhez szüksége van, valamint ahhoz, hogy képes legyen igazolni, hogy ezek felett ellenőrzést gyakorol.

1.2.   Az ellenőrzési program célkitűzései

A célkitűzések körébe tartozik elsősorban a fennálló vezetési rendszerek értékelése és annak ellenőrzése, hogy ez megfelel-e a szervezet politikájának és programjának, továbbá a környezettel kapcsolatos jogi és egyéb előírásoknak.

1.3.   Az auditprogram hatóköre

Az egyes ellenőrzések, vagy – szükség esetén – az ellenőrzési ciklus minden egyes szakaszának általános alkalmazási körét egyértelműen meg kell határozni, amelynek során a következő adatok szükségesek:

| (1) | az ellenőrzés tárgyát képező területek; |
| --- | --- |

(1)

az ellenőrzés tárgyát képező területek;

| (2) | az ellenőrzés alá vont tevékenységek; |
| --- | --- |

(2)

az ellenőrzés alá vont tevékenységek;

| (3) | a figyelembeveendő környezetvédelmi kritériumok; |
| --- | --- |

(3)

a figyelembeveendő környezetvédelmi kritériumok;

| (4) | az ellenőrzés alá vont időszak. |
| --- | --- |

(4)

az ellenőrzés alá vont időszak.

A környezetvédelmi audit a környezeti teljesítmény értékeléséhez szükséges tényadatok felmérését foglalja magában.

1.4.   A környezetvédelmi audit gyakorisága

A környezetvédelmi auditot vagy az ellenőrzési ciklust, amely a szervezet összes tevékenységét magában foglalja, szükség szerint, de legfeljebb 3 évente vagy, amennyiben a 7. cikkben említett eltérés érvényesül, 4 évente kell elvégezni. A tevékenységek ellenőrzésének gyakorisága az alábbiaktól függően változik:

| (1) | a tevékenységek jellegétől, nagyságrendjétől és komplexitásától; |
| --- | --- |

(1)

a tevékenységek jellegétől, nagyságrendjétől és komplexitásától;

| (2) | a kapcsolódó környezeti hatások jelentőségétől; |
| --- | --- |

(2)

a kapcsolódó környezeti hatások jelentőségétől;

| (3) | az előző környezetvédelmi auditok során feltárt problémák fontosságától és sürgős voltától; |
| --- | --- |

(3)

az előző környezetvédelmi auditok során feltárt problémák fontosságától és sürgős voltától;

| (4) | a környezetvédelmi problémák előzményeitől. |
| --- | --- |

(4)

a környezetvédelmi problémák előzményeitől.

A jelentősebb környezeti hatással járó, bonyolultabb tevékenységeket gyakrabban kell ellenőrzés alá vonni.

A szervezet évente legalább egyszer környezetvédelmi auditot végez, mivel ez segíti annak igazolását a szervezet vezetése és a hitelesítő előtt, hogy a vezetés a jelentős környezeti tényezők fölött ellenőrzéssel bír.

A szervezet elvégzi a következők ellenőrzését:

| (1) | a szervezet környezeti teljesítménye; valamint |
| --- | --- |

(1)

a szervezet környezeti teljesítménye; valamint

| (2) | a szervezet megfelelése a környezettel kapcsolatos hatályos jogi és egyéb előírásoknak. |
| --- | --- |

(2)

a szervezet megfelelése a környezettel kapcsolatos hatályos jogi és egyéb előírásoknak.

2.   Audittevékenységek

Az audittevékenységek körébe tartozik a munkavállalókkal a környezeti teljesítménnyel kapcsolatban folytatott beszélgetés, az üzemi feltételek és berendezések vizsgálata, valamint a nyilvántartás, az írásba foglalt eljárások és más vonatkozó dokumentumok áttekintése. Ezeket a tevékenységeket az ellenőrzés alá vont tevékenység környezeti teljesítményének értékelése céljából kell elvégezni, annak megállapítása érdekében, hogy az megfelel-e a vonatkozó szabványoknak, előírásoknak, illetve a környezetvédelmi céloknak és célkitűzéseknek. Az ellenőrzés során az is megállapításra kerül, hogy a környezetvédelmi felelősségvállalás és környezeti teljesítmény irányítása céljából kialakított rendszer hatékony és megfelelő-e, és ezért az magában foglalja többek között az említett kritériumoknak való megfelelés szúrópróbaszerű ellenőrzését, az egész irányítási rendszer hatékonyságának felmérése céljából.

Az auditeljárásba különösen a következő intézkedések tartoznak:

| (1) | az irányítási rendszerek megértése; |
| --- | --- |

(1)

az irányítási rendszerek megértése;

| (2) | az irányítási rendszerek előnyeinek és hátrányainak felmérése; |
| --- | --- |

(2)

az irányítási rendszerek előnyeinek és hátrányainak felmérése;

| (3) | bizonyítékok gyűjtése annak bemutatására, hogy az irányítási rendszer hol működik és hol nem működik; |
| --- | --- |

(3)

bizonyítékok gyűjtése annak bemutatására, hogy az irányítási rendszer hol működik és hol nem működik;

| (4) | a környezetvédelmi audit megállapításainak értékelése; |
| --- | --- |

(4)

a környezetvédelmi audit megállapításainak értékelése;

| (5) | az audit következtetéseinek megfogalmazása; |
| --- | --- |

(5)

az audit következtetéseinek megfogalmazása;

| (6) | az audit megállapításairól és következtetéseiről való jelentéstétel. |
| --- | --- |

(6)

az audit megállapításairól és következtetéseiről való jelentéstétel.

3.   A környezetvédelmi audit eredményeiről és következtetéseiről való jelentéstétel

Az írásba foglalt auditjelentés alapvető céljai a következők:

| (1) | az audit hatókörének dokumentálása; |
| --- | --- |

(1)

az audit hatókörének dokumentálása;

| (2) | a vezetés tájékoztatása arról, hogy milyen mértékben felel meg a szervezet környezeti politikája az előírásoknak, és milyen mértékű a szervezetnél a környezetvédelem terén elért haladás; |
| --- | --- |

(2)

a vezetés tájékoztatása arról, hogy milyen mértékben felel meg a szervezet környezeti politikája az előírásoknak, és milyen mértékű a szervezetnél a környezetvédelem terén elért haladás;

| (3) | a vezetés tájékoztatása a környezetre vonatkozó jogi és egyéb előírások betartásának helyzetéről, valamint a megfelelés tanúsíthatóságát biztosító intézkedések megtételéről; |
| --- | --- |

(3)

a vezetés tájékoztatása a környezetre vonatkozó jogi és egyéb előírások betartásának helyzetéről, valamint a megfelelés tanúsíthatóságát biztosító intézkedések megtételéről;

| (4) | a vezetés tájékoztatása a szervezet környezeti hatásainak nyomon követését és enyhítését célzó intézkedések hatékonyságáról és megbízhatóságáról; |
| --- | --- |

(4)

a vezetés tájékoztatása a szervezet környezeti hatásainak nyomon követését és enyhítését célzó intézkedések hatékonyságáról és megbízhatóságáról;

| (5) | adott esetben korrekciós intézkedések szükségességének igazolása. |
| --- | --- |

(5)

adott esetben korrekciós intézkedések szükségességének igazolása.

Az írásbeli ellenőrzési jelentés tartalmazza az ezeknek a célkitűzéseknek való megfeleléshez szükséges információkat.

---

(1)  
  A nemzeti szabvány e mellékletben közölt szövegének felhasználása az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) engedélyével történt. A nemzeti szabvány teljes szöveg megvásárolható a nemzeti szabványügyi testületektől, amelyek jegyzéke a CEN hivatalos honlapján érhető el. E mellékletről kereskedelmi céllal bármilyen típusú másolatot készíteni tilos.

1

A nemzeti szabvány e mellékletben közölt szövegének felhasználása az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) engedélyével történt. A nemzeti szabvány teljes szöveg megvásárolható a nemzeti szabványügyi testületektől, amelyek jegyzéke a CEN hivatalos honlapján érhető el. E mellékletről kereskedelmi céllal bármilyen típusú másolatot készíteni tilos.

---

| 2017.8.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 222/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.8.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 222/21

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1506 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. augusztus 28.)

a malein-hidrazid hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2003/31/EK bizottsági irányelv (2) felvette a 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe a malein-hidrazid hatóanyagot. |
| --- | --- |

(1)

A 2003/31/EK bizottsági irányelv (2) felvette a 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe a malein-hidrazid hatóanyagot.

| (2) | A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagoknak tekintendők, és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részében is fel vannak sorolva. |
| --- | --- |

(2)

A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagoknak tekintendők, és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részében is fel vannak sorolva.

| (3) | A malein-hidrazid hatóanyag jóváhagyása az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részében foglaltaknak megfelelően 2017. október 31-én lejár. |
| --- | --- |

(3)

A malein-hidrazid hatóanyag jóváhagyása az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részében foglaltaknak megfelelően 2017. október 31-én lejár.

| (4) | A 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) 1. cikkének megfelelően és az említett cikkben előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be a malein-hidrazid hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása iránt. |
| --- | --- |

(4)

A 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) 1. cikkének megfelelően és az említett cikkben előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be a malein-hidrazid hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása iránt.

| (5) | A kérelmező a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően előírt kiegészítő dokumentációt benyújtotta. A referens tagállam a kérelmet hiánytalannak találta. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmező a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően előírt kiegészítő dokumentációt benyújtotta. A referens tagállam a kérelmet hiánytalannak találta.

| (6) | A jelentéstevő tagállam a társjelentéstevő tagállammal konzultálva elkészítette a jóváhagyás érvényességének meghosszabbítására benyújtott kérelmet értékelő jelentést, amelyet 2015. április 30-án benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(6)

A jelentéstevő tagállam a társjelentéstevő tagállammal konzultálva elkészítette a jóváhagyás érvényességének meghosszabbítására benyújtott kérelmet értékelő jelentést, amelyet 2015. április 30-án benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz.

| (7) | A Hatóság a megújításértékelő jelentést észrevételezésre megküldte a kérelmezőnek és a tagállamoknak, majd a kapott észrevételeket továbbította a Bizottságnak. A Hatóság ezenkívül közzétette a kiegészítő összegző dossziét. |
| --- | --- |

(7)

A Hatóság a megújításértékelő jelentést észrevételezésre megküldte a kérelmezőnek és a tagállamoknak, majd a kapott észrevételeket továbbította a Bizottságnak. A Hatóság ezenkívül közzétette a kiegészítő összegző dossziét.

| (8) | A Hatóság 2016. április 29-én eljuttatta a Bizottsághoz arra vonatkozó következtetéseit (6), hogy a malein-hidrazid várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. A Bizottság 2016. október 6-án ismertette a malein-hidrazidra vonatkozó megújítási jelentés tervezetét a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságával. |
| --- | --- |

(8)

A Hatóság 2016. április 29-én eljuttatta a Bizottsághoz arra vonatkozó következtetéseit (6), hogy a malein-hidrazid várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. A Bizottság 2016. október 6-án ismertette a malein-hidrazidra vonatkozó megújítási jelentés tervezetét a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságával.

| (9) | A kérelmező lehetőséget kapott arra, hogy a megújításra vonatkozó jelentéstervezettel kapcsolatban észrevételeket tegyen. |
| --- | --- |

(9)

A kérelmező lehetőséget kapott arra, hogy a megújításra vonatkozó jelentéstervezettel kapcsolatban észrevételeket tegyen.

| (10) | Legalább egy, malein-hidrazidot tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználása tekintetében megállapítást nyert, hogy az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok teljesülnek. Ezért helyénvaló meghosszabbítani a malein-hidrazid jóváhagyását. |
| --- | --- |

(10)

Legalább egy, malein-hidrazidot tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználása tekintetében megállapítást nyert, hogy az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok teljesülnek. Ezért helyénvaló meghosszabbítani a malein-hidrazid jóváhagyását.

| (11) | A malein-hidrazid jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó kockázatértékelés korlátozott számú reprezentatív használaton alapul, ez azonban nem korlátozza azon használatokat, amelyek tekintetében a malein-hidrazidot tartalmazó növényvédő szerek engedélyezhetők. Ezért indokolt feloldani a kizárólag növénynövekedés-szabályozóként való felhasználásra történő korlátozást. |
| --- | --- |

(11)

A malein-hidrazid jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó kockázatértékelés korlátozott számú reprezentatív használaton alapul, ez azonban nem korlátozza azon használatokat, amelyek tekintetében a malein-hidrazidot tartalmazó növényvédő szerek engedélyezhetők. Ezért indokolt feloldani a kizárólag növénynövekedés-szabályozóként való felhasználásra történő korlátozást.

| (12) | Az 1107/2009/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett rendelkezései alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében azonban a jóváhagyás feltételeit ki kell egészíteni bizonyos feltételekkel és korlátozásokkal. Különösen meg kell határozni a gyárilag előállított hatóanyag toxikológiai szempontból releváns hidrazin-szennyeződésének felső határértékét, amelyet a Hatóság által biztonságosnak ítélt 0,028 mg/kg-ban kell megállapítani. |
| --- | --- |

(12)

Az 1107/2009/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett rendelkezései alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében azonban a jóváhagyás feltételeit ki kell egészíteni bizonyos feltételekkel és korlátozásokkal. Különösen meg kell határozni a gyárilag előállított hatóanyag toxikológiai szempontból releváns hidrazin-szennyeződésének felső határértékét, amelyet a Hatóság által biztonságosnak ítélt 0,028 mg/kg-ban kell megállapítani.

| (13) | A gyártók számára ugyanakkor elegendő időt kell biztosítani az említett felső határérték betartásához szükséges gyártási folyamatok és ellenőrzések végrehajtásához. |
| --- | --- |

(13)

A gyártók számára ugyanakkor elegendő időt kell biztosítani az említett felső határérték betartásához szükséges gyártási folyamatok és ellenőrzések végrehajtásához.

| (14) | Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(14)

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (15) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(15)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása

A malein-hidrazid hatóanyag jóváhagyása az I. mellékletben meghatározottak szerint meghosszabbításra kerül.

2. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosításai

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

A rendelet 2017. november 1-jétől alkalmazandó, kivéve az I. mellékletben szereplő táblázat „Tisztaság” oszlopának hidrazid-tartalmat meghatározó rendelkezését, amely 2018. november 1-jétől alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. augusztus 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2003/31/EK irányelve (2003. április 11.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a 2,4-DB, a béta-ciflutrin, a ciflutrin, az iprodion, a linuron, a malein-hidrazid és a pendimetalin hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (HL L 101., 2003.4.23., 3. o.).

2

(3)  A Tanács 91/414/EGK irányelve (1991. július 15.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 844/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 18.) a hatóanyagok jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó eljárás végrehajtásához szükséges rendelkezéseknek a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megállapításáról (HL L 252., 2012.9.19., 26. o.).

5

(6)  EFSA Journal 2016;14(5):4492. Online elérhető a következő címen: www.efsa.europa.eu.

6

---

I. MELLÉKLET

| Közhasználatú név,
  azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malein-hidrazid
  CAS-szám: 123-33-1
  CIPAC-szám: 310 | 6-hidroxi-2H-piridazin-3-on | ≥ 979 g/kg
  2018. november 1-jéig a hidrazid-szennyeződés a technikai anyagban nem haladhatja meg az 1 mg/kg értéket.
  2018. november 1-jétől a hidrazid-szennyeződés a technikai anyagban nem haladhatja meg az 0,028 mg/kg értéket. | 2017. november 1. | 2032. október 31. | Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a malein-hidrazidról szóló megújítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:






  — | a fogyasztók védelme, |

Közhasználatú név,

azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

Malein-hidrazid

CAS-szám: 123-33-1

CIPAC-szám: 310

6-hidroxi-2H-piridazin-3-on

≥ 979 g/kg

2018. november 1-jéig a hidrazid-szennyeződés a technikai anyagban nem haladhatja meg az 1 mg/kg értéket.

2018. november 1-jétől a hidrazid-szennyeződés a technikai anyagban nem haladhatja meg az 0,028 mg/kg értéket.

2017. november 1.

2032. október 31.

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a malein-hidrazidról szóló megújítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

—

a fogyasztók védelme,

| — | a szert kezelők és más dolgozók biztonsága; a felhasználási feltételek között elő kell írni megfelelő egyéni védőfelszerelés használatát. |
| --- | --- |

—

a szert kezelők és más dolgozók biztonsága; a felhasználási feltételek között elő kell írni megfelelő egyéni védőfelszerelés használatát.

A tagállamoknak adott esetben gondoskodniuk kell arról, hogy a kezelt növények címkéjén fel legyen tüntetve, hogy azokat malein-hidraziddal kezelték, valamint hogy a mellékelt használati utasítások figyelmeztessenek az állatállomány expozíciójának elkerülésére.

A felhasználási feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.

---

(1)  A hatóanyag azonosítására és specifikációjára vonatkozó további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.

---

II. MELLÉKLET

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete az alábbiak szerint módosul:

| 1. | az A. részben a malein-hidrazidra vonatkozó 52. bejegyzést el kell hagyni; |
| --- | --- |

1.

az A. részben a malein-hidrazidra vonatkozó 52. bejegyzést el kell hagyni;

| 2. | a B. rész a következő bejegyzéssel egészül ki:











  Sorszám | Közhasználatú név,
  azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „117 | Malein-hidrazid
  CAS-szám: 123-33-1
  CIPAC-szám: 310 | 6-hidroxi-2H-piridazin-3-on | ≥ 979 g/kg
  2018. november 1-jéig a hidrazid-szennyeződés a technikai anyagban nem haladhatja meg az 1 mg/kg értéket.
  2018. november 1-jétől a hidrazid-szennyeződés a technikai anyagban nem haladhatja meg az 0,028 mg/kg értéket. | 2017. november 1. | 2032. október 31. | Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a malein-hidrazidról szóló megújítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:






  — | a fogyasztók védelme, |

2.

a B. rész a következő bejegyzéssel egészül ki:

Sorszám

Közhasználatú név,

azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

„117

Malein-hidrazid

CAS-szám: 123-33-1

CIPAC-szám: 310

6-hidroxi-2H-piridazin-3-on

≥ 979 g/kg

2018. november 1-jéig a hidrazid-szennyeződés a technikai anyagban nem haladhatja meg az 1 mg/kg értéket.

2018. november 1-jétől a hidrazid-szennyeződés a technikai anyagban nem haladhatja meg az 0,028 mg/kg értéket.

2017. november 1.

2032. október 31.

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a malein-hidrazidról szóló megújítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

—

a fogyasztók védelme,

| — | a szert kezelők és más dolgozók biztonsága; a felhasználási feltételek között elő kell írni megfelelő egyéni védőfelszerelés használatát. |
| --- | --- |

—

a szert kezelők és más dolgozók biztonsága; a felhasználási feltételek között elő kell írni megfelelő egyéni védőfelszerelés használatát.

A tagállamoknak adott esetben gondoskodniuk kell arról, hogy a kezelt növények címkéjén fel legyen tüntetve, hogy a növényt malein-hidraziddal kezelték, valamint hogy a mellékelt használati utasítások figyelmeztessenek az állatállomány expozíciójának elkerülésére.

A felhasználási feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.”

---

(1)  A hatóanyag azonosítására és specifikációjára vonatkozó további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.

---

HATÁROZATOK

| 2017.8.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 222/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.8.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 222/25

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1507 HATÁROZATA

(2017. augusztus 28.)

az Európai Műszaki és Tudományos Központ (CTSE) létrehozásáról és az euroérmék hamisítás elleni védelme érdekében tett technikai intézkedések összehangolásáról szóló 2005/37/EK határozat módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hamis euroérmékkel kapcsolatos vizsgálatról és együttműködésről szóló, 2003. december 8-i 2003/861/EK tanácsi határozat (1) 1. cikkére,

tekintettel a hamis euroérmékkel kapcsolatos vizsgálatról és együttműködésről szóló 2003/861/EK határozat hatályának az eurót közös valutaként be nem vezető országokra történő kiterjesztéséről szóló, 2003. december 8-i 2003/862/EK tanácsi határozatra (2),

mivel:

| (1) | Az Európai Műszaki és Tudományos Központ (CTSE) biztosítja az illetékes nemzeti hatóságok által az euroérmék hamisítás elleni védelme érdekében hozott technikai intézkedések összehangolását. A CTSE a 2005/37/EK bizottsági határozattal (3) a Bizottságon belül, az Európai Csalás Elleni Hivatalhoz (OLAF) csatolva került felállításra. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Műszaki és Tudományos Központ (CTSE) biztosítja az illetékes nemzeti hatóságok által az euroérmék hamisítás elleni védelme érdekében hozott technikai intézkedések összehangolását. A CTSE a 2005/37/EK bizottsági határozattal (3) a Bizottságon belül, az Európai Csalás Elleni Hivatalhoz (OLAF) csatolva került felállításra.

| (2) | A Bizottság 2014-ben úgy határozott, hogy átszervezi szolgálatait, és az OLAF-tól a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatósághoz (DG ECFIN) helyezi át az euro hamisítás elleni védelmére, valamint az említett terület képzés és technikai segítségnyújtás révén történő megerősítésére irányuló jogalkotási és szabályozási bizottsági kezdeményezések kidolgozásával kapcsolatos feladatköröket. Az 1999/352/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatot (4) e változásnak megfelelően módosították. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2014-ben úgy határozott, hogy átszervezi szolgálatait, és az OLAF-tól a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatósághoz (DG ECFIN) helyezi át az euro hamisítás elleni védelmére, valamint az említett terület képzés és technikai segítségnyújtás révén történő megerősítésére irányuló jogalkotási és szabályozási bizottsági kezdeményezések kidolgozásával kapcsolatos feladatköröket. Az 1999/352/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatot (4) e változásnak megfelelően módosították.

| (3) | A 2005/37/EK határozat elfogadása óta számos olyan további jogi aktus került elfogadásra, amely feladatokat határoz meg a CTSE számára. Így a CTSE az 1210/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5), a 2182/2004/EK tanácsi rendeletben (6) és a 2183/2004/EK tanácsi rendeletben (7) meghatározott feladatokat lát el és hozzájárul a Periklész 2020 programra vonatkozóan a 331/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (8) és az (EU) 2015/768 tanácsi rendeletben (9) meghatározott célkitűzések teljesítéséhez. A 2005/37/EK határozatban kifejezetten meghatározott feladatokat ki kell egészíteni az említett feladatokkal. |
| --- | --- |

(3)

A 2005/37/EK határozat elfogadása óta számos olyan további jogi aktus került elfogadásra, amely feladatokat határoz meg a CTSE számára. Így a CTSE az 1210/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5), a 2182/2004/EK tanácsi rendeletben (6) és a 2183/2004/EK tanácsi rendeletben (7) meghatározott feladatokat lát el és hozzájárul a Periklész 2020 programra vonatkozóan a 331/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (8) és az (EU) 2015/768 tanácsi rendeletben (9) meghatározott célkitűzések teljesítéséhez. A 2005/37/EK határozatban kifejezetten meghatározott feladatokat ki kell egészíteni az említett feladatokkal.

| (4) | A 2005/37/EK bizottsági határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A 2005/37/EK bizottsági határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Módosítások

A 2005/37/EK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „1. cikk

  (1)   Az Európai Műszaki és Tudományos Központot (CTSE) létrehozzák a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóságon (DG ECFIN) belül Brüsszelben.


  (2)   E határozat alkalmazásában a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság főigazgatója felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtsa a szükséges intézkedéseket és igazgatási megállapodásokat kössön harmadik országok hatóságaival és magánszervezetekkel annak érdekében, hogy a CTSE teljesíteni tudja feladatait. Az említett igazgatási megállapodások mindenekelőtt a technikai információk továbbítására és cseréjére vonatkozhatnak.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

(1)   Az Európai Műszaki és Tudományos Központot (CTSE) létrehozzák a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóságon (DG ECFIN) belül Brüsszelben.

(2)   E határozat alkalmazásában a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság főigazgatója felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtsa a szükséges intézkedéseket és igazgatási megállapodásokat kössön harmadik országok hatóságaival és magánszervezetekkel annak érdekében, hogy a CTSE teljesíteni tudja feladatait. Az említett igazgatási megállapodások mindenekelőtt a technikai információk továbbítására és cseréjére vonatkozhatnak.”

| 2. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „2. cikk
  A CTSE a következő feladatokat látja el:






  a) | az 1338/2001/EK rendelet 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően elemzi és osztályozza a hamis euroérmék minden új típusát; |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

A CTSE a következő feladatokat látja el:

a)

az 1338/2001/EK rendelet 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően elemzi és osztályozza a hamis euroérmék minden új típusát;

| b) | hozzájárul a »Periklész 2020 program« célkitűzéseinek eléréséhez a 331/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (*1) megfelelően; |
| --- | --- |

b)

hozzájárul a »Periklész 2020 program« célkitűzéseinek eléréséhez a 331/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (*1) megfelelően;

| c) | végrehajtja az 1210/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) 4., 5., 7. és 12. cikkében, továbbá a 2182/2004/EK tanácsi rendelet (*3) 2., 4., 5. és 6. cikkében meghatározott feladatokat; |
| --- | --- |

c)

végrehajtja az 1210/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) 4., 5., 7. és 12. cikkében, továbbá a 2182/2004/EK tanácsi rendelet (*3) 2., 4., 5. és 6. cikkében meghatározott feladatokat;

| d) | segítséget nyújt a nemzeti érmeszakértői központoknak (CNAC), illetve a bűnüldöző hatóságoknak, továbbá együttműködik a megfelelő hatóságokkal a hamis euroérmék elemzése és a védelem megerősítése érdekében. |
| --- | --- |

d)

segítséget nyújt a nemzeti érmeszakértői központoknak (CNAC), illetve a bűnüldöző hatóságoknak, továbbá együttműködik a megfelelő hatóságokkal a hamis euroérmék elemzése és a védelem megerősítése érdekében.

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 331/2014/EU rendelete (2014. március 11.) az euro pénzhamisítás elleni védelmét szolgáló csere-, segítségnyújtási és képzési program (a »Periklész 2020 program«) létrehozásáról, valamint a 2001/923/EK, a 2001/924/EK, a 2006/75/EK, a 2006/76/EK, a 2006/849/EK és a 2006/850/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 103., 2014.4.5., 1. o.)."

*1

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1210/2010/EU rendelete (2010. december 15.) az euroérmék hitelesítéséről és a pénzforgalom céljára alkalmatlan euroérmék kezeléséről (HL L 339., 2010.12.22., 1. o.)."

*2

(*3)  A Tanács 2182/2004/EK rendelete (2004. december 6.) az euroérmékhez hasonló érmekről és zsetonokról (HL L 373., 2004.12.21., 1. o.);”."

*3

| 3. | A 3. cikk utolsó mondatában az „Az OLAF” szövegrész helyébe az „A DG ECFIN” szöveg lép. |
| --- | --- |

3.

A 3. cikk utolsó mondatában az „Az OLAF” szövegrész helyébe az „A DG ECFIN” szöveg lép.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2017. augusztus 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 325., 2003.12.12., 44. o.

1

(2)  
  HL L 325., 2003.12.12., 45. o.

2

(3)  A Bizottság 2005/37/EK határozata (2004. október 29.) az Európai Műszaki és Tudományos Központ (CTSE) létrehozásáról és az euroérmék hamisítás elleni védelme érdekében tett technikai intézkedések összehangolásáról (HL L 19., 2005.1.21., 73. o.).

3

(4)  A Bizottság 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozata (1999. április 28.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról (HL L 136., 1999.5.31., 20. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1210/2010/EU rendelete (2010. december 15.) az euroérmék hitelesítéséről és a pénzforgalom céljára alkalmatlan euroérmék kezeléséről (HL L 339., 2010.12.22., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 2182/2004/EK rendelete (2004. december 6.) az euroérmékhez hasonló érmekről és zsetonokról (HL L 373., 2004.12.21., 1. o.).

6

(7)  A Tanács 2183/2004/EK rendelete (2004. december 6.) az euroérmékhez hasonló emlékérmekről és érmékről szóló 2182/2004/EK rendelet hatályának a nem részt vevő tagállamokra való kiterjesztéséről (HL L 373., 2004.12.21., 7. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 331/2014/EU rendelete (2014. március 11.) az euro pénzhamisítás elleni védelmét szolgáló csere-, segítségnyújtási és képzési program (a „Periklész 2020 program”) létrehozásáról, valamint a 2001/923/EK, a 2001/924/EK, a 2006/75/EK, a 2006/76/EK, a 2006/849/EK és a 2006/850/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 103., 2014.4.5., 1. o.).

8

(9)  A Tanács (EU) 2015/768 rendelete (2015. május 11.) az euro pénzhamisítás elleni védelmét szolgáló csere-, segítségnyújtási és képzési program (a „Pericles 2020” program) létrehozásáról szóló 331/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályának a nem részt vevő tagállamokra való kiterjesztéséről (HL L 121., 2015.5.14., 1. o.).

9

---