# Eiropas Savienības L 85/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 85 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 23. marts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 85

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 23. marts

---

| Saturs | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2004. gada 19. maijs), par Dānijas īstenotajiem pasākumiem attiecībā uz TV2/DANMARK
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 1814)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 5. jūlijs), par atbalsta shēmu, ko Itālija plāno īstenot, lai aizsargātu bergamoti un tās produktus Kalabrijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1814) | 22 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 20. jūlijs), par valsts atbalstu, ko īstenojusi Francija, lai atbalstītu divus pasažieru kuģus nolūkā veicināt Franču Polinēzijas attīstību
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2731)

   (
  1
  ) | 36 |

Saturs

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Lappuse

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2004. gada 19. maijs), par Dānijas īstenotajiem pasākumiem attiecībā uz TV2/DANMARK
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 1814)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 1814)

1

1

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 5. jūlijs), par atbalsta shēmu, ko Itālija plāno īstenot, lai aizsargātu bergamoti un tās produktus Kalabrijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1814)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1814)

22

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 20. jūlijs), par valsts atbalstu, ko īstenojusi Francija, lai atbalstītu divus pasažieru kuģus nolūkā veicināt Franču Polinēzijas attīstību
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2731)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2731)

1

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 23.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 85/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 85/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 19. maijs)

par Dānijas īstenotajiem pasākumiem attiecībā uz “TV2/DANMARK”

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 1814)

(Autentisks ir tikai teksts dāņu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/217/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc aicinājuma ieinteresētajām pusēm izteikt atsauksmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1) un, ņemot vērā to atsauksmes,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Līdz ar Amsterdamas Līguma stāšanos spēkā 1999. gada 1. maijā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam tika pievienots Protokols par valsts apraides sistēmu dalībvalstīs (še turpmāk – “protokols”). |
| --- | --- |

(1)

Līdz ar Amsterdamas Līguma stāšanos spēkā 1999. gada 1. maijā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam tika pievienots Protokols par valsts apraides sistēmu dalībvalstīs (še turpmāk – “protokols”).

| (2) | 2000. gada 5. aprīlī Komisija saņēma sūdzības vēstules formā no Dānijas komerctelevīzijas uzņēmuma “SBS Broadcasting SA/TvDanmark” (“TvDanmark”) par valsts finansējuma piešķiršanu valsts apraides organizācijai “TV2/DANMARK” (“TV2”). 2000. gada 3. maijā saņemtā sūdzība tika izskatīta sēdē. 2001. gada 28. februāra, 2001. gada 3. maijā un 2001. gada 11. decembrī sūdzētājs iesniedza papildu informāciju sūdzības sakarā. |
| --- | --- |

(2)

2000. gada 5. aprīlī Komisija saņēma sūdzības vēstules formā no Dānijas komerctelevīzijas uzņēmuma “SBS Broadcasting SA/TvDanmark” (“TvDanmark”) par valsts finansējuma piešķiršanu valsts apraides organizācijai “TV2/DANMARK” (“TV2”). 2000. gada 3. maijā saņemtā sūdzība tika izskatīta sēdē. 2001. gada 28. februāra, 2001. gada 3. maijā un 2001. gada 11. decembrī sūdzētājs iesniedza papildu informāciju sūdzības sakarā.

| (3) | 2001. gada 15. novembrī Komisija publicēja Paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei (Paziņojums par radio un televīziju) (2), kurā tika iekļauti pamatprincipi un metodes, kas tiek pielietoti, izvērtējot vai sabiedriskās apraides darbību finansēšana atbilst Līguma noteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

2001. gada 15. novembrī Komisija publicēja Paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei (Paziņojums par radio un televīziju) (2), kurā tika iekļauti pamatprincipi un metodes, kas tiek pielietoti, izvērtējot vai sabiedriskās apraides darbību finansēšana atbilst Līguma noteikumiem.

| (4) | Komisija savā 2002. gada 5. jūnija vēstulē Dānijas varas iestādēm pieprasīja informāciju, uz ko Dānijas varas iestādes 2002. gada 10. jūlijā sniedza rakstisku atbildi. Notika divas tikšanās ar Dānijas valsts iestāžu pārstāvjiem, 2002. gada 25. oktobrī un 2002. gada 19. novembrī. Papildu informācija tika nosūtīta rakstiskā formā 2002. gada 19. novembrī un 2002. gada 3. decembrī. |
| --- | --- |

(4)

Komisija savā 2002. gada 5. jūnija vēstulē Dānijas varas iestādēm pieprasīja informāciju, uz ko Dānijas varas iestādes 2002. gada 10. jūlijā sniedza rakstisku atbildi. Notika divas tikšanās ar Dānijas valsts iestāžu pārstāvjiem, 2002. gada 25. oktobrī un 2002. gada 19. novembrī. Papildu informācija tika nosūtīta rakstiskā formā 2002. gada 19. novembrī un 2002. gada 3. decembrī.

| (5) | 2003. gada 24. janvārī Komisija informēja Dāniju par savu lēmumu par procedūras uzsākšanu saskaņā ar ES Līguma 88. panta 2. daļu attiecībā uz valsts finansējuma piešķiršanu Dānijas valsts apraides organizācijai “TV2”. |
| --- | --- |

(5)

2003. gada 24. janvārī Komisija informēja Dāniju par savu lēmumu par procedūras uzsākšanu saskaņā ar ES Līguma 88. panta 2. daļu attiecībā uz valsts finansējuma piešķiršanu Dānijas valsts apraides organizācijai “TV2”.

| (6) | Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu 2003. gada 14. martā tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) Komisija uz aicināja visas ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes šīs lietas sakarā. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu 2003. gada 14. martā tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) Komisija uz aicināja visas ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes šīs lietas sakarā.

| (7) | 2003. gada 24. martā Dānijas varas iestādes nosūtīja Komisijai piezīmes par šo lietu rakstiskā formā. Turklāt tika saņemtas piezīmes no vairākām ieinteresētajām pusēm. “TvDanmark” iesniedza savas piezīmes 2003. gada 14. aprīļa vēstulē. Eiropas komerctelevīzijas uzņēmumu apvienība, “Association of Commercial Television in Europe” (ACT), iesniedza savas piezīmes savā 2003. gada 14. aprīļa vēstulē. Komerciālās raidorganizācijas “Antena 3 TV” un “Gestevisión Telecinco” iesniedza savas piezīmes 2003. gada 16. aprīļa vēstulē. Komerciālā raidorganizācija “TV3” iesniedza savas 2003. gada 14. aprīļa vēstulē. Komisija šīs piezīmes nosūtīja uz Dāniju, kas savukārt sniedza rakstisku atbildi 2003. gada 12. septembrī. |
| --- | --- |

(7)

2003. gada 24. martā Dānijas varas iestādes nosūtīja Komisijai piezīmes par šo lietu rakstiskā formā. Turklāt tika saņemtas piezīmes no vairākām ieinteresētajām pusēm. “TvDanmark” iesniedza savas piezīmes 2003. gada 14. aprīļa vēstulē. Eiropas komerctelevīzijas uzņēmumu apvienība, “Association of Commercial Television in Europe” (ACT), iesniedza savas piezīmes savā 2003. gada 14. aprīļa vēstulē. Komerciālās raidorganizācijas “Antena 3 TV” un “Gestevisión Telecinco” iesniedza savas piezīmes 2003. gada 16. aprīļa vēstulē. Komerciālā raidorganizācija “TV3” iesniedza savas 2003. gada 14. aprīļa vēstulē. Komisija šīs piezīmes nosūtīja uz Dāniju, kas savukārt sniedza rakstisku atbildi 2003. gada 12. septembrī.

| (8) | Turklāt 2003. gada 15. decembrī un 2004. gada 6. janvārī sūdzības iesniedzējs Komisijai nosūtīja papildu informāciju rakstiskā formā. 2003. gada 17. decembrī notika sūdzības iesniedzēja un Komisijas tikšanās ar mērķi saņemt papildinformāciju par sūdzības iesniedzēja 2003. gada 15. decembra vēstules saturu. Komisija šo informāciju nodeva Dānijas valdībai, kura atbildēja ar 2004. gada 15. marta vēstuli. 2004. gada 9. februārī notika Dānijas varas iestāžu un Komisijas pārstāvju tikšanās. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt 2003. gada 15. decembrī un 2004. gada 6. janvārī sūdzības iesniedzējs Komisijai nosūtīja papildu informāciju rakstiskā formā. 2003. gada 17. decembrī notika sūdzības iesniedzēja un Komisijas tikšanās ar mērķi saņemt papildinformāciju par sūdzības iesniedzēja 2003. gada 15. decembra vēstules saturu. Komisija šo informāciju nodeva Dānijas valdībai, kura atbildēja ar 2004. gada 15. marta vēstuli. 2004. gada 9. februārī notika Dānijas varas iestāžu un Komisijas pārstāvju tikšanās.

| (9) | Saskaņā ar lēmumu par oficiālas izmeklēšanas uzsākšanu šis lēmums attiecas uz laika posmu no 1995. gada līdz 2002. gadam. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar lēmumu par oficiālas izmeklēšanas uzsākšanu šis lēmums attiecas uz laika posmu no 1995. gada līdz 2002. gadam.

II.   APRAKSTS

1.   Pamatinformācija par valsti

a)   Dānijas apraides tirgus

| (10) | Dānijā ir divas valsts apraides organizācijas, “Danmarks Radio” (“DR”) un “TV2”. “DR” ir finansēts gandrīz vienīgi ar licenču līdzekļiem un ieņēmumiem no reklāmas. |
| --- | --- |

(10)

Dānijā ir divas valsts apraides organizācijas, “Danmarks Radio” (“DR”) un “TV2”. “DR” ir finansēts gandrīz vienīgi ar licenču līdzekļiem un ieņēmumiem no reklāmas.

| (11) | “TV2” tika dibināts 1986. gadā (4) kā neatkarīgs, ar valsts aizņēmumiem finansēts uzņēmums. Uzņēmums sāka raidīt visā valstī 1988. gada 1. oktobrī. Tas raida zemes raidītāju kanālā “TV2” un 2000. gadā sāka raidīt arī satelītkanālā “TV2 Zulu”. 2002. gada beigās “TV2 Zulu” no sabiedriska apraides kanāla tika pārveidots par maksas komerckanālu. Valdība turklāt ir atzinusi vēl astoņas reģionālās “TV2” raidstacijas. “TV2” raida reģionālo “TV2” raidstaciju programmas savā valsts mēroga virszemes apraides kanālā. |
| --- | --- |

(11)

“TV2” tika dibināts 1986. gadā (4) kā neatkarīgs, ar valsts aizņēmumiem finansēts uzņēmums. Uzņēmums sāka raidīt visā valstī 1988. gada 1. oktobrī. Tas raida zemes raidītāju kanālā “TV2” un 2000. gadā sāka raidīt arī satelītkanālā “TV2 Zulu”. 2002. gada beigās “TV2 Zulu” no sabiedriska apraides kanāla tika pārveidots par maksas komerckanālu. Valdība turklāt ir atzinusi vēl astoņas reģionālās “TV2” raidstacijas. “TV2” raida reģionālo “TV2” raidstaciju programmas savā valsts mēroga virszemes apraides kanālā.

| (12) | Bez valsts apraides organizācijām Dānijas valsts mēroga televīzijas tirgū ir arī komerctelevīzijas uzņēmumi “TvDanmark” un “TV3/3+”. Komerctelevīzijas kanāli ir “TV2” konkurenti valsts mēroga televīzijas reklāmas tirgū. “TvDanmark” ir “SBS Broadcasting S.A.” nodaļa un raida divos Dānijas kanālos. “TvDanmark” kopš 1997. gada raida arī kanālā “TvDanmark2” tīklā, kurā raida 10 vietējās komerctelevīzijas stacijas, un kopš 2000. gada arī Apvienotās Karalistes licencētā satelītkanālā “TvDanmark1”. Satelītkanāli “TV3” un “3+” sāka raidīt 1992. gadā. Tie pieder uzņēmumam “Modern Times Group” (“MTG”). |
| --- | --- |

(12)

Bez valsts apraides organizācijām Dānijas valsts mēroga televīzijas tirgū ir arī komerctelevīzijas uzņēmumi “TvDanmark” un “TV3/3+”. Komerctelevīzijas kanāli ir “TV2” konkurenti valsts mēroga televīzijas reklāmas tirgū. “TvDanmark” ir “SBS Broadcasting S.A.” nodaļa un raida divos Dānijas kanālos. “TvDanmark” kopš 1997. gada raida arī kanālā “TvDanmark2” tīklā, kurā raida 10 vietējās komerctelevīzijas stacijas, un kopš 2000. gada arī Apvienotās Karalistes licencētā satelītkanālā “TvDanmark1”. Satelītkanāli “TV3” un “3+” sāka raidīt 1992. gadā. Tie pieder uzņēmumam “Modern Times Group” (“MTG”).

b)   Tiesiskās prasības

| (13) | Izmeklēšanā apskatītajā laika posmā no 1995. līdz 2002. gadam sabiedriskās apraides mērķi tika noteikti saskaņā ar Radio un televīzijas apraides likumu (“Apraides likumu”) (5). |
| --- | --- |

(13)

Izmeklēšanā apskatītajā laika posmā no 1995. līdz 2002. gadam sabiedriskās apraides mērķi tika noteikti saskaņā ar Radio un televīzijas apraides likumu (“Apraides likumu”) (5).

| (14) | “TV2” uzdevums ir veidot un raidīt valsts mēroga un reģionālos televīzijas raidījumus. Apraide ir veicama ar radioiekārtu, tai skaitā satelītu vai kabeļu sistēmu, palīdzību. “TV2” sabiedrisko raidījumu pienākumus nosaka kultūras ministrs (6). |
| --- | --- |

(14)

“TV2” uzdevums ir veidot un raidīt valsts mēroga un reģionālos televīzijas raidījumus. Apraide ir veicama ar radioiekārtu, tai skaitā satelītu vai kabeļu sistēmu, palīdzību. “TV2” sabiedrisko raidījumu pienākumus nosaka kultūras ministrs (6).

| (15) | Visi “TV2” kanāla raidījumi tiek uzskatīti par sabiedriskās televīzijas raidījumiem (7). Apraides likuma 6.a panta 1. daļā ir teikts: “Sabiedriskas raidorganizācijas uzdevums ir ar televīzijas, radio vai interneta u.tml. palīdzību nodrošināt Dānijas iedzīvotājiem plašu programmu un pakalpojumu spektru, kam jāietver ziņu, informatīvi, izglītojoši, mākslas un izklaides raidījumus. To pienākums ir nodrošināt raidījumu augstu kvalitāti, vispusību un daudzveidību. Raidījumu programmas veidošanā noteicošās ir informācijas un vārda brīvība (...), turklāt īpaša uzmanība jāpievērš dāņu valodai un kultūrai”. |
| --- | --- |

(15)

Visi “TV2” kanāla raidījumi tiek uzskatīti par sabiedriskās televīzijas raidījumiem (7). Apraides likuma 6.a panta 1. daļā ir teikts: “Sabiedriskas raidorganizācijas uzdevums ir ar televīzijas, radio vai interneta u.tml. palīdzību nodrošināt Dānijas iedzīvotājiem plašu programmu un pakalpojumu spektru, kam jāietver ziņu, informatīvi, izglītojoši, mākslas un izklaides raidījumus. To pienākums ir nodrošināt raidījumu augstu kvalitāti, vispusību un daudzveidību. Raidījumu programmas veidošanā noteicošās ir informācijas un vārda brīvība (...), turklāt īpaša uzmanība jāpievērš dāņu valodai un kultūrai”.

| (16) | Plašāka definīcija ir iekļauta “TV2” statūtos (8). Statūti nosaka pienākumus, kas “TV2” kā programmas raidošam uzņēmumam ir jāveic, informējot par notiekošo mākslā un kultūrā, dāņu filmu industrijā, tehnoloģiju attīstībā (turklāt nodrošinot raidījumu pieejamību invalīdiem), kā arī veidojot programmas bērniem, jauniešiem un etniskajām minoritātēm. “TV2” pienākums ir sniegt iedzīvotājiem ziņojumus par ārkārtas pasākumiem. |
| --- | --- |

(16)

Plašāka definīcija ir iekļauta “TV2” statūtos (8). Statūti nosaka pienākumus, kas “TV2” kā programmas raidošam uzņēmumam ir jāveic, informējot par notiekošo mākslā un kultūrā, dāņu filmu industrijā, tehnoloģiju attīstībā (turklāt nodrošinot raidījumu pieejamību invalīdiem), kā arī veidojot programmas bērniem, jauniešiem un etniskajām minoritātēm. “TV2” pienākums ir sniegt iedzīvotājiem ziņojumus par ārkārtas pasākumiem.

| (17) | Saskaņā ar Apraides likuma 6.a panta 3. daļu “TV2” sabiedriski informatīvo uzņēmumu darbība tiek finansēta ar no “TV2” licenču tirdzniecības, reklāmu izvietošanas un ar citā veidā iegūto līdzekļu palīdzību”. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Apraides likuma 6.a panta 3. daļu “TV2” sabiedriski informatīvo uzņēmumu darbība tiek finansēta ar no “TV2” licenču tirdzniecības, reklāmu izvietošanas un ar citā veidā iegūto līdzekļu palīdzību”.

| (18) | Radio un televīzijas apraides likuma 5. pants nosaka, ka uzņēmuma pienākums ir veidot raidījumus arī par citiem valsts apgabaliem. 6. pantā ir noteikta vietējā radio un televīzijas darbība. Izvirzītās prasības nosaka licences izsniegšanas noteikumus. Prasības pret programmu veidošanu, kas tiek izvirzītas šādas licences saņēmējiem, ir noteiktas Rīkojumā Nr. 874 par Eiropas raidījumu programmām un Rīkojums Nr. 1349 par vietējiem radio un televīzijas uzņēmumiem (9). Saskaņā ar šiem rīkojumiem raidstacijām, kas ir saņēmušas televīzijas licenci, ir jāraida vietējie raidījumi vismaz vienu stundu dienā un jāveido savi raidījumi dāņu valodā vai dāņu skatītājiem. Ņemot vērā to, ka “TV3”, “3+” un “TvDanmark” 1. kanāls raida, izmantojot Apvienotās Karalistes raidīšanas licenci, šie noteikumi attiecas tikai uz “TvDanmark2”. |
| --- | --- |

(18)

Radio un televīzijas apraides likuma 5. pants nosaka, ka uzņēmuma pienākums ir veidot raidījumus arī par citiem valsts apgabaliem. 6. pantā ir noteikta vietējā radio un televīzijas darbība. Izvirzītās prasības nosaka licences izsniegšanas noteikumus. Prasības pret programmu veidošanu, kas tiek izvirzītas šādas licences saņēmējiem, ir noteiktas Rīkojumā Nr. 874 par Eiropas raidījumu programmām un Rīkojums Nr. 1349 par vietējiem radio un televīzijas uzņēmumiem (9). Saskaņā ar šiem rīkojumiem raidstacijām, kas ir saņēmušas televīzijas licenci, ir jāraida vietējie raidījumi vismaz vienu stundu dienā un jāveido savi raidījumi dāņu valodā vai dāņu skatītājiem. Ņemot vērā to, ka “TV3”, “3+” un “TvDanmark” 1. kanāls raida, izmantojot Apvienotās Karalistes raidīšanas licenci, šie noteikumi attiecas tikai uz “TvDanmark2”.

c)   “TV2” uzņēmējdarbība

| (19) | “TV2” ir veikusi virkni izmaiņu uzņēmuma komercdarbībā, uz ko uzņēmumam kopš 1997. gada 1. janvāra ir īpašas tiesības (10). Tā rezultātā komercuzņēmuma darbības spektrs iekļauj arī tehniskā aprīkojuma pielietošanu, jaunu uzņēmumu dibināšanu vai investīcijas pastāvošo uzņēmumu kapitālā. Izmeklēšanas posmā šī uzņēmuma darbība ietvēra, piemēram, reklāmu izvietošanu, programmu tirdzniecību, aprīkojuma iznomāšanu, preču tirdzniecību, interneta aktivitātes un sporta tiesību tālākpārdošanu. |
| --- | --- |

(19)

“TV2” ir veikusi virkni izmaiņu uzņēmuma komercdarbībā, uz ko uzņēmumam kopš 1997. gada 1. janvāra ir īpašas tiesības (10). Tā rezultātā komercuzņēmuma darbības spektrs iekļauj arī tehniskā aprīkojuma pielietošanu, jaunu uzņēmumu dibināšanu vai investīcijas pastāvošo uzņēmumu kapitālā. Izmeklēšanas posmā šī uzņēmuma darbība ietvēra, piemēram, reklāmu izvietošanu, programmu tirdzniecību, aprīkojuma iznomāšanu, preču tirdzniecību, interneta aktivitātes un sporta tiesību tālākpārdošanu.

| (20) | Kopš 2001. gada janvāra viens no “TV2” pienākumiem ir grāmatvedības atskaitēs nošķirt sabiedriskā uzņēmuma darbību no “jebkādas cita veida darbības”, ja šīs pēdējās apgrozījums pārsniedz 5 % no uzņēmuma kopējā kapitāla apgrozījuma un DKK 3 miljonus gadā (paziņojums Nr. 740). Saskaņā ar šo paziņojumu ir jāveic visu izdevumu grāmatvedība, un to preču un pakalpojumu cenas, kas neietilpst sabiedriskā uzņēmuma kategorijā, jānosaka, ņemot vērā tirgus pētījumu rezultātus. Kapitāla plūsmu starp sabiedrisko uzņēmumu un citu veidu uzņēmumiem nosaka tirgus ekonomikas apstākļi un investēšanas principi, turklāt šiem nolūkiem nedrīkst tikt lietoti licenču līdzekļi (11). |
| --- | --- |

(20)

Kopš 2001. gada janvāra viens no “TV2” pienākumiem ir grāmatvedības atskaitēs nošķirt sabiedriskā uzņēmuma darbību no “jebkādas cita veida darbības”, ja šīs pēdējās apgrozījums pārsniedz 5 % no uzņēmuma kopējā kapitāla apgrozījuma un DKK 3 miljonus gadā (paziņojums Nr. 740). Saskaņā ar šo paziņojumu ir jāveic visu izdevumu grāmatvedība, un to preču un pakalpojumu cenas, kas neietilpst sabiedriskā uzņēmuma kategorijā, jānosaka, ņemot vērā tirgus pētījumu rezultātus. Kapitāla plūsmu starp sabiedrisko uzņēmumu un citu veidu uzņēmumiem nosaka tirgus ekonomikas apstākļi un investēšanas principi, turklāt šiem nolūkiem nedrīkst tikt lietoti licenču līdzekļi (11).

2.   Kārtība

a)   Licenču līdzekļi

| (21) | Izmeklēšanas posmā “TV2” saņēma DKK 4 067,7 miljonus no licenču līdzekļiem. |
| --- | --- |

(21)

Izmeklēšanas posmā “TV2” saņēma DKK 4 067,7 miljonus no licenču līdzekļiem.

| (22) | Valsts kultūras ministrs nosaka uz vienu vai vairākiem gadiem licenču nodevu apmēru, kas ir jāmaksā visiem iedzīvotājiem, kam pieder radio vai televīzijas uztvērēji (12). Televīzijas licenču nodevas iekasē “DR”, un šie līdzekļi tiek sadalīti starp “DR” un “TV2” pēc ministra tālāka lēmuma, kas tiek pieņemts ņemot vērā masu mēdiju vienošanos ar valdību. |
| --- | --- |

(22)

Valsts kultūras ministrs nosaka uz vienu vai vairākiem gadiem licenču nodevu apmēru, kas ir jāmaksā visiem iedzīvotājiem, kam pieder radio vai televīzijas uztvērēji (12). Televīzijas licenču nodevas iekasē “DR”, un šie līdzekļi tiek sadalīti starp “DR” un “TV2” pēc ministra tālāka lēmuma, kas tiek pieņemts ņemot vērā masu mēdiju vienošanos ar valdību.

| (23) | Kultūras ministrs izstrādā noteikumus par aplikšanu un atbrīvošanu no nodevām, maksājumu termiņiem un prasībām, kā arī soda naudas procentiem u.tml. Saskaņā ar likumu par pakalpojumu maksas noteikšanu par nokavētu licences nodevas maksājumu tiek pieskaitīti soda naudas procenti. Informācija par nenomaksātajām nodevām un soda naudas procentiem tiek nodota Finanšu pārvaldei. Nodevas, saskaņā ar nodokļa likuma nosacījumiem par individuālo nodokļu iekasēšanu, var tikt, piemēram, atskaitītas no parādnieka algas. |
| --- | --- |

(23)

Kultūras ministrs izstrādā noteikumus par aplikšanu un atbrīvošanu no nodevām, maksājumu termiņiem un prasībām, kā arī soda naudas procentiem u.tml. Saskaņā ar likumu par pakalpojumu maksas noteikšanu par nokavētu licences nodevas maksājumu tiek pieskaitīti soda naudas procenti. Informācija par nenomaksātajām nodevām un soda naudas procentiem tiek nodota Finanšu pārvaldei. Nodevas, saskaņā ar nodokļa likuma nosacījumiem par individuālo nodokļu iekasēšanu, var tikt, piemēram, atskaitītas no parādnieka algas.

| (24) | Līdz 1997. gadam “TV2” visi līdzekļi tika piešķirti ar “TV2-Fonden” starpniecību, kuru dibināja valdība un kas darbojās kā neatkarīga vienība ar mērķi piešķirt “TV2” līdzekļus. Vēl viena neatkarīga vienība, kas darbojās šajā laika posmā, bija “TV2 Reklame A/S”, kas nodarbojās ar “TV2” reklāmu laika pārdošanu un šos ieņēmumus nodeva “TV2-Fonden”. No licenču pārdošanas un reklāmas iegūtie līdzekļi no fonda tālāk tika pārskaitīti “TV2” saskaņā ar kultūras ministra paziņojumā noteikto. Kopš 1997. gada “TV2” līdzekļus no licencēm saņem no “DR”. |
| --- | --- |

(24)

Līdz 1997. gadam “TV2” visi līdzekļi tika piešķirti ar “TV2-Fonden” starpniecību, kuru dibināja valdība un kas darbojās kā neatkarīga vienība ar mērķi piešķirt “TV2” līdzekļus. Vēl viena neatkarīga vienība, kas darbojās šajā laika posmā, bija “TV2 Reklame A/S”, kas nodarbojās ar “TV2” reklāmu laika pārdošanu un šos ieņēmumus nodeva “TV2-Fonden”. No licenču pārdošanas un reklāmas iegūtie līdzekļi no fonda tālāk tika pārskaitīti “TV2” saskaņā ar kultūras ministra paziņojumā noteikto. Kopš 1997. gada “TV2” līdzekļus no licencēm saņem no “DR”.

b)   Īpašie pārskaitījumi no “TV2-Fonden” uz “Radiofonden”

| (25) | Papildus no licencēm iegūtajiem līdzekļiem “TV2” tika piešķirti arī DKK 58 milj. no “Radiofonden” ar mērķi tos ieguldīt dāņu filmu industrijā. 1997. gadā “TV2” no “TV2-Fonden” saņēma DKK 167 milj. ciparu sistēmas iekārtu iegādi raidījumu producēšanai un 50 milj. izdevumu segšanai. |
| --- | --- |

(25)

Papildus no licencēm iegūtajiem līdzekļiem “TV2” tika piešķirti arī DKK 58 milj. no “Radiofonden” ar mērķi tos ieguldīt dāņu filmu industrijā. 1997. gadā “TV2” no “TV2-Fonden” saņēma DKK 167 milj. ciparu sistēmas iekārtu iegādi raidījumu producēšanai un 50 milj. izdevumu segšanai.

c)   Uzņēmuma peļņas nodokļa atvieglošana

| (26) | “TV2” turklāt ir atbrīvots no uzņēmuma peļņas nodokļa maksāšanas saskaņā ar likumu par uzņēmējdarbību. Izmeklēšanas laika posmā no šī nodokļu atvieglojuma “TV2” ieguva DKK 159,4 milj. 2001. gada janvārī Dānijas valdība deva rīkojumu neitralizēt nodokļu maksājumu pienākumus “TV2” komercdarbībai. “TV2” varēja pārskaitīt 30 % no savas gada peļņas no cita veida darbības kādām citām valsts apraides organizācijām. Šī nodokļu likme atbilst parastajai uzņēmuma peļņas nodokļu likmei, ko Dānija ieviesa 2000. gadā. |
| --- | --- |

(26)

“TV2” turklāt ir atbrīvots no uzņēmuma peļņas nodokļa maksāšanas saskaņā ar likumu par uzņēmējdarbību. Izmeklēšanas laika posmā no šī nodokļu atvieglojuma “TV2” ieguva DKK 159,4 milj. 2001. gada janvārī Dānijas valdība deva rīkojumu neitralizēt nodokļu maksājumu pienākumus “TV2” komercdarbībai. “TV2” varēja pārskaitīt 30 % no savas gada peļņas no cita veida darbības kādām citām valsts apraides organizācijām. Šī nodokļu likme atbilst parastajai uzņēmuma peļņas nodokļu likmei, ko Dānija ieviesa 2000. gadā.

d)   Atbrīvošana no dibināšanas kapitāla aizņēmuma procentu likmēm un daļu iemaksām

| (27) | “TV2” dibināšanas izmaksas un darbības nodrošināšanai nepieciešamie līdzekļi tika iegūti ar valsts aizdevuma palīdzību. Saskaņā ar vienošanos par aizdevuma piešķiršanu “TV2” būtu jāveic aizņēmuma atmaksu pa daļām līdz visas summas nomaksai. Taču visā izmeklēšanas laika posmā “TV2” ir bijis atbrīvots no procentu likmju maksāšanas un drīkstēja atlikt aizņēmuma daļu iemaksas. Kapitāla kopsumma, ko uzņēmums ieguva līdz ar atbrīvošanu no procentu likmju un daļu iemaksas izmeklēšanas laika posmā, bija DKK 341,8 milj. |
| --- | --- |

(27)

“TV2” dibināšanas izmaksas un darbības nodrošināšanai nepieciešamie līdzekļi tika iegūti ar valsts aizdevuma palīdzību. Saskaņā ar vienošanos par aizdevuma piešķiršanu “TV2” būtu jāveic aizņēmuma atmaksu pa daļām līdz visas summas nomaksai. Taču visā izmeklēšanas laika posmā “TV2” ir bijis atbrīvots no procentu likmju maksāšanas un drīkstēja atlikt aizņēmuma daļu iemaksas. Kapitāla kopsumma, ko uzņēmums ieguva līdz ar atbrīvošanu no procentu likmju un daļu iemaksas izmeklēšanas laika posmā, bija DKK 341,8 milj.

e)   Valsts garantija aizņēmumam uzņēmuma darbības nodrošināšanai

| (28) | Līdz 1996. gada beigām valsts sniedza drošības garantijas aizņēmumam, ko “TV2-Fonden” saņēma “TV2” darbības nodrošināšanai. Valsts garantētie aizņēmumi tika piešķirti “TV2”, jo “TV2-Fonden” tika slēgts. “TV2” ieguvums no šīs valsts garantijas sasniedza DKK 9,8 milj. |
| --- | --- |

(28)

Līdz 1996. gada beigām valsts sniedza drošības garantijas aizņēmumam, ko “TV2-Fonden” saņēma “TV2” darbības nodrošināšanai. Valsts garantētie aizņēmumi tika piešķirti “TV2”, jo “TV2-Fonden” tika slēgts. “TV2” ieguvums no šīs valsts garantijas sasniedza DKK 9,8 milj.

f)   Nodevas par valsts mēroga raidīšanas frekvenci un tiesības raidīt vietējo frekvenču tīklā

| (29) | Dānijā ir trīs zemes raidītāju frekvences, kas atvēlētas valsts apraides organizācijām. Viena no frekvencēm pieder “TV2”, otra – “DR”, un trešā frekvence ir atvēlēta ciparu televīzijai. |
| --- | --- |

(29)

Dānijā ir trīs zemes raidītāju frekvences, kas atvēlētas valsts apraides organizācijām. Viena no frekvencēm pieder “TV2”, otra – “DR”, un trešā frekvence ir atvēlēta ciparu televīzijai.

| (30) | “TV2” maksā nodevu IT un Televīzijas pārvaldei, kā Zinātnes, tehnoloģijas un attīstības ministrijas pakļautībā esošai valsts iestādei, par iespēju lietot rezervēto zemes raidītāju frekvenci (13). Šīs nodevas apmērus nosaka likums par finansēm. Izmeklēšanas laika posmā “TV2” ik gadus maksāja no DKK 2 milj. līdz 4 milj. nodevās par frekvenci. Tā kā otru zemes raidītāju frekvenci izmanto otrs valsts apraides organizācija, un trešā frekvence līdz šim vēl nav tikusi lietota, “TV2” maksāto nodevu apmērs nevar tikt salīdzināts ar nodevām, ko par šādu frekvenci būtu jāmaksā komerciāla televīzijas uzņēmumam. |
| --- | --- |

(30)

“TV2” maksā nodevu IT un Televīzijas pārvaldei, kā Zinātnes, tehnoloģijas un attīstības ministrijas pakļautībā esošai valsts iestādei, par iespēju lietot rezervēto zemes raidītāju frekvenci (13). Šīs nodevas apmērus nosaka likums par finansēm. Izmeklēšanas laika posmā “TV2” ik gadus maksāja no DKK 2 milj. līdz 4 milj. nodevās par frekvenci. Tā kā otru zemes raidītāju frekvenci izmanto otrs valsts apraides organizācija, un trešā frekvence līdz šim vēl nav tikusi lietota, “TV2” maksāto nodevu apmērs nevar tikt salīdzināts ar nodevām, ko par šādu frekvenci būtu jāmaksā komerciāla televīzijas uzņēmumam.

| (31) | Dānijā ir arī frekvences ar tikai reģionāla mēroga segumu. 1997. gadā valdība piedāvāja iespēju savienot reģionālās frekvences, lai iegūtu plašāku pārklājumu (tīklu) (14). Laika posmā no 1998. līdz 2001. gadam visām vietēja mēroga komerctelevīzijas stacijām bija jāmaksā ikgadēja valsts nodeva par iespēju raidīt šādā tīklā (15). “TV2” reģionālie uzņēmumi tika atbrīvoti no nodevu maksāšanas, jo raida “TV2” valsts mēroga frekvences “logos”. Komerctelevīzijas uzņēmums “TvDanmark” bija vienīgais operators, kas maksāja šo nodevu par savu otro raidījumu kanālu. Kopējā “TvDanmark” iemaksātā nodevu summa ir DKK 85,0 milj. |
| --- | --- |

(31)

Dānijā ir arī frekvences ar tikai reģionāla mēroga segumu. 1997. gadā valdība piedāvāja iespēju savienot reģionālās frekvences, lai iegūtu plašāku pārklājumu (tīklu) (14). Laika posmā no 1998. līdz 2001. gadam visām vietēja mēroga komerctelevīzijas stacijām bija jāmaksā ikgadēja valsts nodeva par iespēju raidīt šādā tīklā (15). “TV2” reģionālie uzņēmumi tika atbrīvoti no nodevu maksāšanas, jo raida “TV2” valsts mēroga frekvences “logos”. Komerctelevīzijas uzņēmums “TvDanmark” bija vienīgais operators, kas maksāja šo nodevu par savu otro raidījumu kanālu. Kopējā “TvDanmark” iemaksātā nodevu summa ir DKK 85,0 milj.

g)   “Must carry” statuss

| (32) | Visiem antenu iekārtu uzņēmumiem ir pienākums raidīt “TV2” sabiedriskās televīzijas programmas ar savām iekārtām (“must-carry”). |
| --- | --- |

(32)

Visiem antenu iekārtu uzņēmumiem ir pienākums raidīt “TV2” sabiedriskās televīzijas programmas ar savām iekārtām (“must-carry”).

3.   Pamatojums procedūras uzsākšanai

| (33) | Veicot pētījumus, Komisija atklāja, ka šie pasākumi, izņemot “must carry” statusu, paredz valsts atbalstu pēc EK līguma 87. panta 1. daļu. |
| --- | --- |

(33)

Veicot pētījumus, Komisija atklāja, ka šie pasākumi, izņemot “must carry” statusu, paredz valsts atbalstu pēc EK līguma 87. panta 1. daļu.

| (34) | Komisija izteica šaubas par šo pasākumu atbilstību vienošanās noteikumiem, jo valsts atvēlētais “TV2” finansējums pārsniedza kopējās sabiedriskās televīzijas izmaksas un tāpēc varēja tikt izmantotas arī papildus subsīdijām “TV2” komercdarbībai. Komisija pēc izmeklēšanas veikšanas nonāca pie secinājuma, ka daži “TV2” komercpasākumi ir nesuši uzņēmumam zaudējumus, un tāpēc komisija formālā izmeklēšanas procedūrā pieņems lēmumu par to, vai “TV2” zaudējumus nesušie komerciālie pasākumi ir bijuši saistīti ar parastiem tirgus ekonomikas operatora pasākumiem. |
| --- | --- |

(34)

Komisija izteica šaubas par šo pasākumu atbilstību vienošanās noteikumiem, jo valsts atvēlētais “TV2” finansējums pārsniedza kopējās sabiedriskās televīzijas izmaksas un tāpēc varēja tikt izmantotas arī papildus subsīdijām “TV2” komercdarbībai. Komisija pēc izmeklēšanas veikšanas nonāca pie secinājuma, ka daži “TV2” komercpasākumi ir nesuši uzņēmumam zaudējumus, un tāpēc komisija formālā izmeklēšanas procedūrā pieņems lēmumu par to, vai “TV2” zaudējumus nesušie komerciālie pasākumi ir bijuši saistīti ar parastiem tirgus ekonomikas operatora pasākumiem.

| (35) | Komisija turklāt izteica aizdomas par “TV2” iespējamo konkurenci traucējošo pozīciju reklāmu tirgū. Kā minēts ziņojumā par radio un televīziju, “sabiedriskā radio un televīzijas uzņēmumi, kuru zaudējumus sedz valsts atbalsts, varētu censties noteikt savas cenas reklāmas tirgū vai cenas par citiem komercdarījumiem, tādējādi samazinot konkurentu peļņu. Šāda veida rīcība no sabiedriskā radio un televīzijas uzņēmumu puses nevar tikt uzskatīta par sabiedriskās televīzijas pienākumu daļu. Gadījumā, ja valsts apraides organizācija pazemina komercdarījumu cenas zem to izmaksas sedzoša līmeņa, kas šādā gadījumā komercoperatoram būtu jāsedz no saviem līdzekļiem, šāda rīcība nozīmē, ka uzņēmumam tiek piešķirta pārāk liela kompensācija no valsts puses par sabiedriskās televīzijas pakalpojumu sniegšanu, un tādējādi tiek »grozīti Eiropas Savienības tirdzniecības un konkurences apstākļi, apdraudot kopējās intereses« un tiek pārkāpti Protokola noteikumi” |
| --- | --- |

(35)

Komisija turklāt izteica aizdomas par “TV2” iespējamo konkurenci traucējošo pozīciju reklāmu tirgū. Kā minēts ziņojumā par radio un televīziju, “sabiedriskā radio un televīzijas uzņēmumi, kuru zaudējumus sedz valsts atbalsts, varētu censties noteikt savas cenas reklāmas tirgū vai cenas par citiem komercdarījumiem, tādējādi samazinot konkurentu peļņu. Šāda veida rīcība no sabiedriskā radio un televīzijas uzņēmumu puses nevar tikt uzskatīta par sabiedriskās televīzijas pienākumu daļu. Gadījumā, ja valsts apraides organizācija pazemina komercdarījumu cenas zem to izmaksas sedzoša līmeņa, kas šādā gadījumā komercoperatoram būtu jāsedz no saviem līdzekļiem, šāda rīcība nozīmē, ka uzņēmumam tiek piešķirta pārāk liela kompensācija no valsts puses par sabiedriskās televīzijas pakalpojumu sniegšanu, un tādējādi tiek »grozīti Eiropas Savienības tirdzniecības un konkurences apstākļi, apdraudot kopējās intereses« un tiek pārkāpti Protokola noteikumi”

III.   PIEZĪMES NO IEINTERESĒTAJĀM PUSĒM

| (36) | “TvDanmark” izteica viedokli, ka, tā kā valsts atsakās no ieņēmumiem no šīs aktivitātes, valsts atbalsts vienai valsts mēroga raidstacijai nosaka valsts atbalstu. Konkurējošo frekvenču segums sasniedz lielākais 77 %. “TvDanmark” piezīmēja, ka apstākļos, kad raidtīkla nodeva tika pieprasīta vienīgi no “TVDanmark2” un ne no “TV2” vietēja mēroga stacijām, lai gan ekonomikas un uzņēmējdarbības ziņā tie ir vienlīdzīgā situācijā, liecina par valsts atbalsta piešķiršanu “TV2” vietējā mēroga raidstacijām. Pēc “ACT”, “Antena 3 TV” un “Telecinco” domām, saskaņā ar ES raidstaciju neitralitātes principu, nodeva būtu jāmaksā ikvienam raidtīklam. |
| --- | --- |

(36)

“TvDanmark” izteica viedokli, ka, tā kā valsts atsakās no ieņēmumiem no šīs aktivitātes, valsts atbalsts vienai valsts mēroga raidstacijai nosaka valsts atbalstu. Konkurējošo frekvenču segums sasniedz lielākais 77 %. “TvDanmark” piezīmēja, ka apstākļos, kad raidtīkla nodeva tika pieprasīta vienīgi no “TVDanmark2” un ne no “TV2” vietēja mēroga stacijām, lai gan ekonomikas un uzņēmējdarbības ziņā tie ir vienlīdzīgā situācijā, liecina par valsts atbalsta piešķiršanu “TV2” vietējā mēroga raidstacijām. Pēc “ACT”, “Antena 3 TV” un “Telecinco” domām, saskaņā ar ES raidstaciju neitralitātes principu, nodeva būtu jāmaksā ikvienam raidtīklam.

| (37) | “ACT”, “Antena 3 TV” un “Telecinco” izteica savas piezīmes arī attiecībā uz atbrīvošanu no peļņas nodokļa, paziņojot, ka pienākums pārskaitīt 30 % no komercuzņēmuma peļņas “TV2” valsts apraides organizācijām nevar tikt uzskatīts par vienlīdzīgu šī nodokļa iemaksai valsts kasē, jo tādā veidā tiek ietekmēta konkurence televīzijas tirgū. |
| --- | --- |

(37)

“ACT”, “Antena 3 TV” un “Telecinco” izteica savas piezīmes arī attiecībā uz atbrīvošanu no peļņas nodokļa, paziņojot, ka pienākums pārskaitīt 30 % no komercuzņēmuma peļņas “TV2” valsts apraides organizācijām nevar tikt uzskatīts par vienlīdzīgu šī nodokļa iemaksai valsts kasē, jo tādā veidā tiek ietekmēta konkurence televīzijas tirgū.

| (38) | Attiecībā uz sabiedriskās televīzijas uzdevumu definīciju, “ACT”, “Antena 3 TV” un “Telecinco” piezīmēja, ka “TV2” kā valsts apraides organizācijas raksturojums nevar tikt atzīts par likumīgu tā kā ne ar ko neatšķiras no komercoperatoru raksturojuma. Tika uzsvērts, ka valsts nevar piemērot vienādas prasības sabiedriskajiem un privātajiem televīzijas uzņēmumiem, tai pat laikā formāli atzīstot tikai sabiedrisko televīzijas uzņēmumu pienākumus par sabiedriskās televīzijas uzdevumiem. “ACT” pievērsa Komisijas uzmanību tam, ka EK līguma 86. panta 2. daļā minētais neatkarīgas savienības princips būtu jāievieš praksē, nevis tikai formāli jāinterpretē. Šo viedokli “TvDanmark” pamato ar “TV Zulu” gadījumā acīmredzami pieļauto kļūdu. “TV2 Zulu” no sabiedriskās televīzijas kanāla pārtopot par komerckanālu, netika veiktas nekādas īpašas izmaiņas programmā. |
| --- | --- |

(38)

Attiecībā uz sabiedriskās televīzijas uzdevumu definīciju, “ACT”, “Antena 3 TV” un “Telecinco” piezīmēja, ka “TV2” kā valsts apraides organizācijas raksturojums nevar tikt atzīts par likumīgu tā kā ne ar ko neatšķiras no komercoperatoru raksturojuma. Tika uzsvērts, ka valsts nevar piemērot vienādas prasības sabiedriskajiem un privātajiem televīzijas uzņēmumiem, tai pat laikā formāli atzīstot tikai sabiedrisko televīzijas uzņēmumu pienākumus par sabiedriskās televīzijas uzdevumiem. “ACT” pievērsa Komisijas uzmanību tam, ka EK līguma 86. panta 2. daļā minētais neatkarīgas savienības princips būtu jāievieš praksē, nevis tikai formāli jāinterpretē. Šo viedokli “TvDanmark” pamato ar “TV Zulu” gadījumā acīmredzami pieļauto kļūdu. “TV2 Zulu” no sabiedriskās televīzijas kanāla pārtopot par komerckanālu, netika veiktas nekādas īpašas izmaiņas programmā.

| (39) | “ACT” piezīmēja, ka noteikumi par pilnvarotā uzdevumu atzīšanu par izpildītiem tikai gadījumā, ja pastāv tiesisks mehānisms sabiedriskās televīzijas pienākumu kontrolei, rada apstākļus, kuros sabiedriskais operators ir spiests izpildīt viņam uzticētos uzdevumus. Šajā gadījumā, pēc “ACT” domām, šie nosacījumi nav izpildīti. |
| --- | --- |

(39)

“ACT” piezīmēja, ka noteikumi par pilnvarotā uzdevumu atzīšanu par izpildītiem tikai gadījumā, ja pastāv tiesisks mehānisms sabiedriskās televīzijas pienākumu kontrolei, rada apstākļus, kuros sabiedriskais operators ir spiests izpildīt viņam uzticētos uzdevumus. Šajā gadījumā, pēc “ACT” domām, šie nosacījumi nav izpildīti.

| (40) | Runājot par proporcionalitātes jautājumu, “ACT” izvirzīja Komisijai ierosinājumu izpētīt, vai sabiedriskās televīzijas tīkla izmaksas atbilst privātam investoram pieņemamām izmaksām par šādiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(40)

Runājot par proporcionalitātes jautājumu, “ACT” izvirzīja Komisijai ierosinājumu izpētīt, vai sabiedriskās televīzijas tīkla izmaksas atbilst privātam investoram pieņemamām izmaksām par šādiem pakalpojumiem.

| (41) | “TvDanmark” piezīmēja, ka Komisijai aprēķinos par pārlieku liela atbalsta piešķiršanu būtu jāpievērš uzmanība “TV2” priekšrocībai peļņas nodokļa atvieglojuma, bezprocentu aizdevumu bez iemaksas, valsts aizņēmuma garantijas un bezmaksas raidīšanas ziņā, tā kā tie sniedz “TV2” nelikumīgu priekšrocību attiecībā pret komercoperatoriem. |
| --- | --- |

(41)

“TvDanmark” piezīmēja, ka Komisijai aprēķinos par pārlieku liela atbalsta piešķiršanu būtu jāpievērš uzmanība “TV2” priekšrocībai peļņas nodokļa atvieglojuma, bezprocentu aizdevumu bez iemaksas, valsts aizņēmuma garantijas un bezmaksas raidīšanas ziņā, tā kā tie sniedz “TV2” nelikumīgu priekšrocību attiecībā pret komercoperatoriem.

| (42) | “TvDanmark” izvirzīja jautājumu par ierobežoto televīzijas reklāmas tirgus peļņas pieaugumu, un vienlaicīgu, neattaisnojamu “TV2” kapitāla pieaugumu. “TV2” reklāmas peļņas pieaugums par 13 % laika posmā no 1998. līdz 2002. gadam sakrīt ar vispārēja ekonomiska krituma posmu šajā jomā. “TV2”, salīdzinājumā ar konkurentiem, mazākā mērā izjūt reklāmas peļņas krišanos, tā kā tieši “TV2” nosaka cenas. |
| --- | --- |

(42)

“TvDanmark” izvirzīja jautājumu par ierobežoto televīzijas reklāmas tirgus peļņas pieaugumu, un vienlaicīgu, neattaisnojamu “TV2” kapitāla pieaugumu. “TV2” reklāmas peļņas pieaugums par 13 % laika posmā no 1998. līdz 2002. gadam sakrīt ar vispārēja ekonomiska krituma posmu šajā jomā. “TV2”, salīdzinājumā ar konkurentiem, mazākā mērā izjūt reklāmas peļņas krišanos, tā kā tieši “TV2” nosaka cenas.

| (43) | Attiecībā uz jautājumu par reklāmas tirgu “TvDanmark” paziņoja, ka “TV2” cenu prakse rada komercoperatoriem apstākļus, kuros viņi nespēj nosegt privātuzņēmumu izdevumus. “TvDanmark” ir spiests nolaist savu pēc TPR kritērijiem vērtēto televīzijas reklāmu cenu par apm. 30–40 % zem “TV2” līmeņa, lai tiktu pieņemts reklāmas tirgū (“TV2” televīzijas reklāmai ir lielāka vērtība gan pēc TPR, gan GPR kritērijiem labāka pārklājuma dēļ) (16). Dēļ “TV2” ekskluzīvā stāvokļa, piemēram, pārklājuma vai programmu budžeta jautājumos, reklāmas tirgus klienti vienmēr ieguldīs daļu sava reklāmai atvēlētā budžeta “TV2”, lai sasniegtu lielāku efektu, t.i. vairāk kontaktu, plašāku auditoriju un/vai stabila budžeta nosegtu frekvenci. “TvDanmark” iesniegtie dati pierāda, ka “TvDanmark” ir cietis zaudējumus laika posmā no 1997. līdz 2002. gadam. Uzņēmums apgalvo, ka “TV2” negodīgā konkurence ir kavējusi “TvDanmark” peļņas iegūšanu, kas varēja tikt ieguldīta labāku programmu finansēšanā un līdz ar to reklāmas tirgus klientu piesaistīšanā. |
| --- | --- |

(43)

Attiecībā uz jautājumu par reklāmas tirgu “TvDanmark” paziņoja, ka “TV2” cenu prakse rada komercoperatoriem apstākļus, kuros viņi nespēj nosegt privātuzņēmumu izdevumus. “TvDanmark” ir spiests nolaist savu pēc TPR kritērijiem vērtēto televīzijas reklāmu cenu par apm. 30–40 % zem “TV2” līmeņa, lai tiktu pieņemts reklāmas tirgū (“TV2” televīzijas reklāmai ir lielāka vērtība gan pēc TPR, gan GPR kritērijiem labāka pārklājuma dēļ) (16). Dēļ “TV2” ekskluzīvā stāvokļa, piemēram, pārklājuma vai programmu budžeta jautājumos, reklāmas tirgus klienti vienmēr ieguldīs daļu sava reklāmai atvēlētā budžeta “TV2”, lai sasniegtu lielāku efektu, t.i. vairāk kontaktu, plašāku auditoriju un/vai stabila budžeta nosegtu frekvenci. “TvDanmark” iesniegtie dati pierāda, ka “TvDanmark” ir cietis zaudējumus laika posmā no 1997. līdz 2002. gadam. Uzņēmums apgalvo, ka “TV2” negodīgā konkurence ir kavējusi “TvDanmark” peļņas iegūšanu, kas varēja tikt ieguldīta labāku programmu finansēšanā un līdz ar to reklāmas tirgus klientu piesaistīšanā.

| (44) | “TV2” piedāvātās atlaides ir tik lielas, ka “TV2” zemes raidītāju kanāla reklāmas laika pircēji bieži vien saņem papildus atlaides, nopērkot reklāmas laiku arī “TV2 Zulu” (reklāmas pakete). Reklāmas cenas Dānijā ir apm. 40–50 % zemākas nekā, piemēram, Norvēģijā un Zviedrijā, kas ir pamatojams ar “TV2” īpašo 1: 1 un 1: 2 reklāmu atlaižu paketēm. “TvDanmark”, pamatojot savu paziņojumu, iesniedza “Copenhagen Economics” izstrādātu analītisku pētījumu par Dānijas televīzijas reklāmas tirgus cenu. Šī pētījuma atskaitē tiek salīdzinātas vidusmēra un augstākā tirgus cena un secināts, ka konkurence pastāv tikai pārpalikušā pieprasījuma daļā, un tāpēc būtu salīdzināmas tikai maksimālās cenas. “TvDanmark” turklāt pievienoja arī informāciju par “TV2” cenu salīdzinājumu ar citiem masu mēdiju uzņēmumiem, t.sk. citās valstīs. |
| --- | --- |

(44)

“TV2” piedāvātās atlaides ir tik lielas, ka “TV2” zemes raidītāju kanāla reklāmas laika pircēji bieži vien saņem papildus atlaides, nopērkot reklāmas laiku arī “TV2 Zulu” (reklāmas pakete). Reklāmas cenas Dānijā ir apm. 40–50 % zemākas nekā, piemēram, Norvēģijā un Zviedrijā, kas ir pamatojams ar “TV2” īpašo 1: 1 un 1: 2 reklāmu atlaižu paketēm. “TvDanmark”, pamatojot savu paziņojumu, iesniedza “Copenhagen Economics” izstrādātu analītisku pētījumu par Dānijas televīzijas reklāmas tirgus cenu. Šī pētījuma atskaitē tiek salīdzinātas vidusmēra un augstākā tirgus cena un secināts, ka konkurence pastāv tikai pārpalikušā pieprasījuma daļā, un tāpēc būtu salīdzināmas tikai maksimālās cenas. “TvDanmark” turklāt pievienoja arī informāciju par “TV2” cenu salīdzinājumu ar citiem masu mēdiju uzņēmumiem, t.sk. citās valstīs.

| (45) | “TV3” paziņoja, ka uzņēmums ir spiests palielināt reklāmas laika cenu atlaides, lai noturētos reklāmas tirgū, jo “TV2” piedāvā ārkārtīgi lielas atlaides reklāmdevēju budžetiem, ja viņi ievieto savu reklāmu arī “TV2”. |
| --- | --- |

(45)

“TV3” paziņoja, ka uzņēmums ir spiests palielināt reklāmas laika cenu atlaides, lai noturētos reklāmas tirgū, jo “TV2” piedāvā ārkārtīgi lielas atlaides reklāmdevēju budžetiem, ja viņi ievieto savu reklāmu arī “TV2”.

IV.   PIEZĪMES NO DĀNIJAS

| (46) | Sakarā ar “PreussenElektra” lietas (17) tiesas spriedumu Dānijas valdība izvirzīja jautājumu par to, vai “TV2” piešķirtie licenču līdzekļi ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem EK līguma 87. panta traktējumā. |
| --- | --- |

(46)

Sakarā ar “PreussenElektra” lietas (17) tiesas spriedumu Dānijas valdība izvirzīja jautājumu par to, vai “TV2” piešķirtie licenču līdzekļi ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem EK līguma 87. panta traktējumā.

| (47) | Dānijas varas iestādes atzina, ka “TV2” raidījumiem piešķirtā frekvence nevar tikt uzskatīta par īpašu priekšrocību, tā kā arī vietējām televīzijas stacijām ir piešķirtas frekvences. “TV2” nav saņēmis nekādas īpašas priekšrocības šajā ziņā. “TV2” tāpat kā citas raidstacijas maksā nodevu par frekvences izmantošanu. |
| --- | --- |

(47)

Dānijas varas iestādes atzina, ka “TV2” raidījumiem piešķirtā frekvence nevar tikt uzskatīta par īpašu priekšrocību, tā kā arī vietējām televīzijas stacijām ir piešķirtas frekvences. “TV2” nav saņēmis nekādas īpašas priekšrocības šajā ziņā. “TV2” tāpat kā citas raidstacijas maksā nodevu par frekvences izmantošanu.

| (48) | Attiecībā uz piešķirtajām pilnvarām, Dānijas varas iestādes precizēja, ka, EK līguma 86. panta 2. daļa nenosaka nekādas prasības par īpašas kontroles sistēmas ieviešanu, kas nodrošinātu sabiedriskas televīzijas pienākumu izpildi. Turklāt Dānijā pastāvošā kontroles sistēma darbojas, novēršot pārlieku kompensēšanu un subsīdiju piešķiršanu. Valsts revīzija ir veikusi “TV2” grāmatvedības administratīvo un finanšu revīziju. |
| --- | --- |

(48)

Attiecībā uz piešķirtajām pilnvarām, Dānijas varas iestādes precizēja, ka, EK līguma 86. panta 2. daļa nenosaka nekādas prasības par īpašas kontroles sistēmas ieviešanu, kas nodrošinātu sabiedriskas televīzijas pienākumu izpildi. Turklāt Dānijā pastāvošā kontroles sistēma darbojas, novēršot pārlieku kompensēšanu un subsīdiju piešķiršanu. Valsts revīzija ir veikusi “TV2” grāmatvedības administratīvo un finanšu revīziju.

| (49) | Jautājumā par proporcionalitāti Dānijas varas iestādes atzīmēja, ka no “TV2-Fonden” pārskaitītie DKK 167 milj. bija paredzēti televīzijas tīkla pāriešanai uz ciparu sistēmu. Tādēļ šie līdzekļi nevar tikt uzskatīti par brīvi lietojamu uzņēmuma kapitālu. |
| --- | --- |

(49)

Jautājumā par proporcionalitāti Dānijas varas iestādes atzīmēja, ka no “TV2-Fonden” pārskaitītie DKK 167 milj. bija paredzēti televīzijas tīkla pāriešanai uz ciparu sistēmu. Tādēļ šie līdzekļi nevar tikt uzskatīti par brīvi lietojamu uzņēmuma kapitālu.

| (50) | Sakarā ar uzņēmuma peļņas nodokļa atvieglojumu Dānijas varas iestādes paziņoja, ka komercuzņēmuma peļņa bija ļoti nenozīmīga un metode, kas tika izvēlēta “TV2” komercpasākumu peļņas nodokļa atvieglojumu neitralizēšanai, novērš šo pasākumu ekonomisku labumu nodokļu atvieglošanas rezultātā, tādējādi izlīdzinot ekonomisko situāciju. |
| --- | --- |

(50)

Sakarā ar uzņēmuma peļņas nodokļa atvieglojumu Dānijas varas iestādes paziņoja, ka komercuzņēmuma peļņa bija ļoti nenozīmīga un metode, kas tika izvēlēta “TV2” komercpasākumu peļņas nodokļa atvieglojumu neitralizēšanai, novērš šo pasākumu ekonomisku labumu nodokļu atvieglošanas rezultātā, tādējādi izlīdzinot ekonomisko situāciju.

| (51) | Dānijas varas iestādes piekrita Komisijas ievada vērtējumam, kurā Komisija atzīmēja, ka valsts finansējums pārsniedz sabiedriskās televīzijas darbības izmaksas. Tai pat laikā Dānijas puse apstrīdēja viedokli, ka, lai gan kompensācija pārsniedz “TV2” sabiedriskās televīzijas izdevumus, šie līdzekļi nevar tikt uzskatīti par valsts līdzekļiem sekojošu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(51)

Dānijas varas iestādes piekrita Komisijas ievada vērtējumam, kurā Komisija atzīmēja, ka valsts finansējums pārsniedz sabiedriskās televīzijas darbības izmaksas. Tai pat laikā Dānijas puse apstrīdēja viedokli, ka, lai gan kompensācija pārsniedz “TV2” sabiedriskās televīzijas izdevumus, šie līdzekļi nevar tikt uzskatīti par valsts līdzekļiem sekojošu iemeslu dēļ.

| (52) | Liekā summa nevar tikt uzskatīta par pārlieku kompensāciju, bet gan par “TV2” apgrozījuma atspoguļojumu. Šis kapitāls turklāt bija nepieciešams kā buferis neparedzēta reklāmas peļņas krituma gadījumā, un “TV2” saskaņā ar likumu nevar saņemt aizdevumu, kas pārsniedz 4 % no gada apgrozījuma. Turklāt valsts rīkojās, vadoties pēc “tirgus ekonomiskas investora” principa, un “TV2” šā brīža kapitāls nepārsniedz apjomu, ko parasts tirgus ekonomikas investors būtu investējis šādā gadījumā. Šāda veida kapitāla pārpalikumi nav pretrunā ar EK līgumu, jo piešķirtais kapitāls netiek lietots “TV2” komercpasākumu subsidēšanai. |
| --- | --- |

(52)

Liekā summa nevar tikt uzskatīta par pārlieku kompensāciju, bet gan par “TV2” apgrozījuma atspoguļojumu. Šis kapitāls turklāt bija nepieciešams kā buferis neparedzēta reklāmas peļņas krituma gadījumā, un “TV2” saskaņā ar likumu nevar saņemt aizdevumu, kas pārsniedz 4 % no gada apgrozījuma. Turklāt valsts rīkojās, vadoties pēc “tirgus ekonomiskas investora” principa, un “TV2” šā brīža kapitāls nepārsniedz apjomu, ko parasts tirgus ekonomikas investors būtu investējis šādā gadījumā. Šāda veida kapitāla pārpalikumi nav pretrunā ar EK līgumu, jo piešķirtais kapitāls netiek lietots “TV2” komercpasākumu subsidēšanai.

| (53) | Attiecībā uz “TV2” darbībām reklāmas tirgū, Dānijas varas iestādes precizēja, ka “TV2” vienmēr noteicis reklāmas laika cenas tā, lai iegūtu pēc iespējas labāku peļņu. Cenas tiek noteiktas vadoties tikai un vienīgi pēc piedāvājuma un pieprasījuma kritērijiem. Katru gadu cenas tiek noteiktas, ņemot vērā “TV2” reklāmas nodaļas vērtējumu par skatītāju komerciāli aktīvo grupu (vecumā no 21 līdz 50 gadiem), programmu plānojumu, ekonomiskās situācijas izmaiņām un konkurences situāciju tirgū. “TV2” izdevumi un pieejamo licenču līdzekļu apjoms šajā gadījumā netiek ņemti vērā. |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz “TV2” darbībām reklāmas tirgū, Dānijas varas iestādes precizēja, ka “TV2” vienmēr noteicis reklāmas laika cenas tā, lai iegūtu pēc iespējas labāku peļņu. Cenas tiek noteiktas vadoties tikai un vienīgi pēc piedāvājuma un pieprasījuma kritērijiem. Katru gadu cenas tiek noteiktas, ņemot vērā “TV2” reklāmas nodaļas vērtējumu par skatītāju komerciāli aktīvo grupu (vecumā no 21 līdz 50 gadiem), programmu plānojumu, ekonomiskās situācijas izmaiņām un konkurences situāciju tirgū. “TV2” izdevumi un pieejamo licenču līdzekļu apjoms šajā gadījumā netiek ņemti vērā.

| (54) | “TV2” ir augstākās reklāmas cenas Dānijas tirgū, tāpēc runām par reklāmas cenu apzinātu samazināšanu, kas turklāt būtu palielinājusi nepieciešamību pēc papildus valsts finansējuma, nav pamata. |
| --- | --- |

(54)

“TV2” ir augstākās reklāmas cenas Dānijas tirgū, tāpēc runām par reklāmas cenu apzinātu samazināšanu, kas turklāt būtu palielinājusi nepieciešamību pēc papildus valsts finansējuma, nav pamata.

| (55) | Dānijas varas iestādes iesniedza “RBB Economics” atskaiti par Dānijas televīzijas reklāmas tirgus konkurenci. Šajā atskaitē tiek secināts, ka “TV2” vidusmēra cenas faktiski atrodas virs konkurentu cenu līmeņa, un “TV2” un “TvDanmark” reklāmas cenu starpības pamatā ir programmu izvēle un spēja piesaistīt skatītājus. |
| --- | --- |

(55)

Dānijas varas iestādes iesniedza “RBB Economics” atskaiti par Dānijas televīzijas reklāmas tirgus konkurenci. Šajā atskaitē tiek secināts, ka “TV2” vidusmēra cenas faktiski atrodas virs konkurentu cenu līmeņa, un “TV2” un “TvDanmark” reklāmas cenu starpības pamatā ir programmu izvēle un spēja piesaistīt skatītājus.

V.   TIESAS VĒRTĒJUMS

1.   Valsts atbalsts saskaņā ar 87. panta 1. punktu

| (56) | Lai noteiktu, vai augstāk apskatītie pasākumi atbilst EK līguma 87. panta 1. punktā minētajam, Komisijai jāpieņem lēmums par to vai tie:






  — | tiek veikti par valsts līdzekļiem vai arī ar valsts līdzekļu atbalstu; |
| --- | --- | --- |

(56)

Lai noteiktu, vai augstāk apskatītie pasākumi atbilst EK līguma 87. panta 1. punktā minētajam, Komisijai jāpieņem lēmums par to vai tie:

—

tiek veikti par valsts līdzekļiem vai arī ar valsts līdzekļu atbalstu;

| — | var ietekmēt konkurenci, dodot priekšroku dažiem uzņēmumiem vai precēm; |
| --- | --- |

—

var ietekmēt konkurenci, dodot priekšroku dažiem uzņēmumiem vai precēm;

| — | ietekmē dalības valstu tirdzniecības sakarus. |
| --- | --- |

—

ietekmē dalības valstu tirdzniecības sakarus.

a)   Valsts līdzekļi

| (57) | Jautājumā par licenču līdzekļiem, pirmkārt jāpiemin, ka līdz 1997. gadam “TV2” saņēma šos līdzekļus no “TV2-Fonden”, fonda, ko bija dibinājusi un kontrolēja valsts. Kopš 1997. gada “TV2” šos līdzekļus saņem no “DR”, kas tos iekasē no radio un televīzijas uztvērēju īpašniekiem. |
| --- | --- |

(57)

Jautājumā par licenču līdzekļiem, pirmkārt jāpiemin, ka līdz 1997. gadam “TV2” saņēma šos līdzekļus no “TV2-Fonden”, fonda, ko bija dibinājusi un kontrolēja valsts. Kopš 1997. gada “TV2” šos līdzekļus saņem no “DR”, kas tos iekasē no radio un televīzijas uztvērēju īpašniekiem.

| (58) | Šajā sakarā būtu jāatzīmē, ka pēc ES tiesas prakses (18) un Komisijas lēmumu pieņemšanas prakses (19) noteikumiem, finansiālie līdzekļi ir uzskatāmi par valsts atbalstu, ja līdzekļi pastāvīgi atrodas zem varas iestāžu kontroles un tāpēc ir pieejami attiecīgām valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(58)

Šajā sakarā būtu jāatzīmē, ka pēc ES tiesas prakses (18) un Komisijas lēmumu pieņemšanas prakses (19) noteikumiem, finansiālie līdzekļi ir uzskatāmi par valsts atbalstu, ja līdzekļi pastāvīgi atrodas zem varas iestāžu kontroles un tāpēc ir pieejami attiecīgām valsts iestādēm.

| (59) | Konkrētajā gadījumā starp licenču nodevas maksātājiem un “TV2” nav līgumattiecību. Pirmkārt, par licenču nodevu iekasēšanu no radio un televīzijas uztvērēju īpašniekiem un to tālāku nodošanu “TV2” rūpējas “DR”, valsts kontrolēta sabiedriska organizācija. Otrkārt, “TV2” licenču līdzekļu daļu nosaka valsts kultūras ministrs. Tādējādi valsts iestāde nosaka, cik liela summa no licenču līdzekļiem ir jāpiešķir “TV2”. Turklāt gadījumos, kad licences nodevu nākas iekasēt no nemaksātājiem, to veic valsts, vadoties pēc nodokļu un citu valsts nodevu maksājumu piedzīšanas noteikumiem. “TV2” piešķirtos licenču līdzekļi jebkurā laikā ir pieejami valsts iestāžu pārbaudei un tāpēc tie var tikt uzskatīti par valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(59)

Konkrētajā gadījumā starp licenču nodevas maksātājiem un “TV2” nav līgumattiecību. Pirmkārt, par licenču nodevu iekasēšanu no radio un televīzijas uztvērēju īpašniekiem un to tālāku nodošanu “TV2” rūpējas “DR”, valsts kontrolēta sabiedriska organizācija. Otrkārt, “TV2” licenču līdzekļu daļu nosaka valsts kultūras ministrs. Tādējādi valsts iestāde nosaka, cik liela summa no licenču līdzekļiem ir jāpiešķir “TV2”. Turklāt gadījumos, kad licences nodevu nākas iekasēt no nemaksātājiem, to veic valsts, vadoties pēc nodokļu un citu valsts nodevu maksājumu piedzīšanas noteikumiem. “TV2” piešķirtos licenču līdzekļi jebkurā laikā ir pieejami valsts iestāžu pārbaudei un tāpēc tie var tikt uzskatīti par valsts līdzekļiem.

| (60) | Pretēji Dānijas varas iestāžu apgalvojumam, Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz augstāk minētajiem iemesliem, šo lietu nevar salīdzināt ar “PreussenElektra” lietu (20). |
| --- | --- |

(60)

Pretēji Dānijas varas iestāžu apgalvojumam, Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz augstāk minētajiem iemesliem, šo lietu nevar salīdzināt ar “PreussenElektra” lietu (20).

| (61) | Arī “Radiofonden” līdzekļi, kas tika īpašā kārtā pārskaitīti “TV2” ir uzskatāmi par licenču līdzekļiem, kas tika nodoti “TV2” rīcībā pēc valsts lēmuma. Līdzīga situācija ir arī ar “TV2-Fonden” līdzekļiem, kas tika pārskaitīti “TV2” īpašā kārtā, kad fonds tika slēgts, tā kā šie “TV2-Fonden” līdzekļi tika nodoti “TV2” rīcībā saskaņā ar valsts lēmumu. Tā kā šie līdzekļi joprojām ir pieejami valsts kontrolei un ir attiecīgu valsts iestāžu rīcībā, tie var tikt uzskatīti par valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(61)

Arī “Radiofonden” līdzekļi, kas tika īpašā kārtā pārskaitīti “TV2” ir uzskatāmi par licenču līdzekļiem, kas tika nodoti “TV2” rīcībā pēc valsts lēmuma. Līdzīga situācija ir arī ar “TV2-Fonden” līdzekļiem, kas tika pārskaitīti “TV2” īpašā kārtā, kad fonds tika slēgts, tā kā šie “TV2-Fonden” līdzekļi tika nodoti “TV2” rīcībā saskaņā ar valsts lēmumu. Tā kā šie līdzekļi joprojām ir pieejami valsts kontrolei un ir attiecīgu valsts iestāžu rīcībā, tie var tikt uzskatīti par valsts līdzekļiem.

| (62) | Līdzekļi, kas rodas uzņēmumam pēc peļņas nodokļa atvieglojumiem, ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem, tā kā šī summa ir nenomaksāta valsts nodokļu summa (21). |
| --- | --- |

(62)

Līdzekļi, kas rodas uzņēmumam pēc peļņas nodokļa atvieglojumiem, ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem, tā kā šī summa ir nenomaksāta valsts nodokļu summa (21).

| (63) | Izmeklēšanā apskatītais “TV2” bezprocentu aizņēmums bez iemaksas ir izsniegts tieši no valsts budžeta. Piešķirot bezprocentu aizdevumu un atliekot aizņēmuma daļu iemaksu, valsts zaudē ieņēmumus, un tāpēc ir skaidrs, ka šie līdzekļi tiek ņemti no valsts līdzekļiem atbilstoši 87. panta 1. punktam. Turklāt arī šī aizņēmuma garantiju sniedz Dānijas valsts. Valsts garantijas priekšrocība ir tāda, ka valsts uzņemas visu ar garantiju saistīto risku. Gadījumā, kad valsts uzņemas šo risku, parasti tiek iemaksāta kompensācija attiecīgas atlīdzības veidā. Ja valsts atceļ šīs kompensācijas iemaksu, tas rada priekšrocību “TV2” un valsts līdzekļu noplūdi (22). |
| --- | --- |

(63)

Izmeklēšanā apskatītais “TV2” bezprocentu aizņēmums bez iemaksas ir izsniegts tieši no valsts budžeta. Piešķirot bezprocentu aizdevumu un atliekot aizņēmuma daļu iemaksu, valsts zaudē ieņēmumus, un tāpēc ir skaidrs, ka šie līdzekļi tiek ņemti no valsts līdzekļiem atbilstoši 87. panta 1. punktam. Turklāt arī šī aizņēmuma garantiju sniedz Dānijas valsts. Valsts garantijas priekšrocība ir tāda, ka valsts uzņemas visu ar garantiju saistīto risku. Gadījumā, kad valsts uzņemas šo risku, parasti tiek iemaksāta kompensācija attiecīgas atlīdzības veidā. Ja valsts atceļ šīs kompensācijas iemaksu, tas rada priekšrocību “TV2” un valsts līdzekļu noplūdi (22).

| (64) | Valsts ir piešķīrusi “TV2” zemes raidītāju frekvenci, par kuru “TV2” maksā frekvences nodevu attiecīgai valsts iestādei. Izmeklēšanā apskatītajā laika posmā ikgadējā nodeva ir no DKK 2 milj. līdz 4 milj. |
| --- | --- |

(64)

Valsts ir piešķīrusi “TV2” zemes raidītāju frekvenci, par kuru “TV2” maksā frekvences nodevu attiecīgai valsts iestādei. Izmeklēšanā apskatītajā laika posmā ikgadējā nodeva ir no DKK 2 milj. līdz 4 milj.

| (65) | Tā kā izmeklēšanai trūkst piemēru zemes raidītāju frekvences nodevu salīdzināšanai, tā var tikt salīdzināta tikai ar nodevu, kas tiek maksāta par atļauju paplašināt sasniedzamo auditoriju, izveidojot raidītāju tīklu. Nodeva par frekvenci, ko “TV2” maksā par zemes raidītāja frekvences izmantošanu ir vērā ņemami zemāka nekā “TvDanmark” maksātā raidītāju tīkla nodeva, kas svārstījās no DKK 5 milj. 1997. gadā līdz DKK 30 milj. 2001. gadā, neskatoties uz to, ka “TvDanmark” ar savu reģionālo raidītāju tīklu sasniedz tikai 77 % pārklājumu. Tādējādi “TV2” ir varējusi sasniegt Dānijas iedzīvotāju auditorijas lielāku daļu par zemāku cenu. |
| --- | --- |

(65)

Tā kā izmeklēšanai trūkst piemēru zemes raidītāju frekvences nodevu salīdzināšanai, tā var tikt salīdzināta tikai ar nodevu, kas tiek maksāta par atļauju paplašināt sasniedzamo auditoriju, izveidojot raidītāju tīklu. Nodeva par frekvenci, ko “TV2” maksā par zemes raidītāja frekvences izmantošanu ir vērā ņemami zemāka nekā “TvDanmark” maksātā raidītāju tīkla nodeva, kas svārstījās no DKK 5 milj. 1997. gadā līdz DKK 30 milj. 2001. gadā, neskatoties uz to, ka “TvDanmark” ar savu reģionālo raidītāju tīklu sasniedz tikai 77 % pārklājumu. Tādējādi “TV2” ir varējusi sasniegt Dānijas iedzīvotāju auditorijas lielāku daļu par zemāku cenu.

| (66) | Tāpēc Komisija atzīst, ka nodeva par frekvenci neatspoguļo tirgus apstākļus. Neņemot vērā attiecīgās tirgus daļas apstākļus nodevas apmēra aprēķinos valsts ir atteikusies no valsts budžeta ienākumu daļas no nodevām. |
| --- | --- |

(66)

Tāpēc Komisija atzīst, ka nodeva par frekvenci neatspoguļo tirgus apstākļus. Neņemot vērā attiecīgās tirgus daļas apstākļus nodevas apmēra aprēķinos valsts ir atteikusies no valsts budžeta ienākumu daļas no nodevām.

| (67) | “TV2” programmu raidīšanai nacionālā mērogā nav nepieciešams vietējo frekvenču tīkls, tāpēc uzņēmumam nav jāmaksā nodeva par raidītāju tīklu. Tā kā valstij nav iemesla šīs nodevas pieprasīšanai no “TV2”, uzņēmums nav arī ticis atbrīvots no tās maksāšanas, un līdz ar to netiek izmantoti valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(67)

“TV2” programmu raidīšanai nacionālā mērogā nav nepieciešams vietējo frekvenču tīkls, tāpēc uzņēmumam nav jāmaksā nodeva par raidītāju tīklu. Tā kā valstij nav iemesla šīs nodevas pieprasīšanai no “TV2”, uzņēmums nav arī ticis atbrīvots no tās maksāšanas, un līdz ar to netiek izmantoti valsts līdzekļi.

| (68) | Tāpat Komisija nesaskata nekādu valsts līdzekļu izmantošanu ar likumu noteiktajā principā, pēc kura visiem antenu iekārtu uzņēmumiem ir pienākums raidīt sabiedriskās televīzijas programmas ar šo antenu palīdzību (“must-carry”). Šajā gadījumā neiet runa ne par valsts atvieglotiem nodokļiem, nedz arī par kādas naudas summas pārskaitīšanu antenu operatoriem. Raidītāju iekārtu pieejamība nesniedz “TV2” nekādu ekonomisku labumu no valsts līdzekļiem (23). |
| --- | --- |

(68)

Tāpat Komisija nesaskata nekādu valsts līdzekļu izmantošanu ar likumu noteiktajā principā, pēc kura visiem antenu iekārtu uzņēmumiem ir pienākums raidīt sabiedriskās televīzijas programmas ar šo antenu palīdzību (“must-carry”). Šajā gadījumā neiet runa ne par valsts atvieglotiem nodokļiem, nedz arī par kādas naudas summas pārskaitīšanu antenu operatoriem. Raidītāju iekārtu pieejamība nesniedz “TV2” nekādu ekonomisku labumu no valsts līdzekļiem (23).

b)   Zināmu uzņēmumu priekšrocības un konkurences ietekmēšana

| (69) | Nav šaubu par to, ka licenču ieņēmumi, īpašie līdzekļu pārskaitījumi no “TV2-Fonden” un “Radiofonden”, uzņēmuma peļņas nodokļa atvieglojums, bezprocentu un bez iemaksas aizdevumi un valsts garantijas aizņēmumiem, kā arī zemes raidītāju frekvences pieejamība labvēlīgos apstākļos sniedz “TV2” ekonomisku un finansiālu priekšrocību, kas atbrīvo uzņēmumu no parasti budžetā iekļautās regulāro izdevumu segšanas nastas. Tā kā “TV2” ir minētās priekšrocības attiecībā pret konkurentiem, kuri nesaņem līdzīgus atbalstus, šie pasākumi ir uzskatāmi par selektīviem un konkurenci ietekmējošiem saskaņā ar ES Līguma 87. panta 1. punktu. Dānija ir nodrošinājusi kompensācijas piešķiršanu “TV2” par sabiedriskās televīzijas pakalpojumu neto izmaksām, un tas pilnībā atbilst principiem, pēc kuriem ES Tiesa sprieda “Altmark” lietā (24). |
| --- | --- |

(69)

Nav šaubu par to, ka licenču ieņēmumi, īpašie līdzekļu pārskaitījumi no “TV2-Fonden” un “Radiofonden”, uzņēmuma peļņas nodokļa atvieglojums, bezprocentu un bez iemaksas aizdevumi un valsts garantijas aizņēmumiem, kā arī zemes raidītāju frekvences pieejamība labvēlīgos apstākļos sniedz “TV2” ekonomisku un finansiālu priekšrocību, kas atbrīvo uzņēmumu no parasti budžetā iekļautās regulāro izdevumu segšanas nastas. Tā kā “TV2” ir minētās priekšrocības attiecībā pret konkurentiem, kuri nesaņem līdzīgus atbalstus, šie pasākumi ir uzskatāmi par selektīviem un konkurenci ietekmējošiem saskaņā ar ES Līguma 87. panta 1. punktu. Dānija ir nodrošinājusi kompensācijas piešķiršanu “TV2” par sabiedriskās televīzijas pakalpojumu neto izmaksām, un tas pilnībā atbilst principiem, pēc kuriem ES Tiesa sprieda “Altmark” lietā (24).

| (70) | Valsts līdzekļi, kas kompensē dienesta pienākumu neto izdevumus ar tīri ekonomisku interesi, saskaņā ar 87. panta 1. punktu netiek uzskatīti par valsts atbalstu, ja kompensācijas nosacījumi nesniedz uzņēmumam nekādu reālu priekšrocību. “Altmark” lietas spriedumā ES tiesa paziņoja, ka šādos apstākļos ir jānodrošina četru nosacījumu izpildi:






  — | pirmkārt, atbalstu saņemošajam uzņēmumam tiek noteikti konkrēti, skaidri definēti pienākumi darbam sabiedrības labā, |
| --- | --- | --- |

(70)

Valsts līdzekļi, kas kompensē dienesta pienākumu neto izdevumus ar tīri ekonomisku interesi, saskaņā ar 87. panta 1. punktu netiek uzskatīti par valsts atbalstu, ja kompensācijas nosacījumi nesniedz uzņēmumam nekādu reālu priekšrocību. “Altmark” lietas spriedumā ES tiesa paziņoja, ka šādos apstākļos ir jānodrošina četru nosacījumu izpildi:

—

pirmkārt, atbalstu saņemošajam uzņēmumam tiek noteikti konkrēti, skaidri definēti pienākumi darbam sabiedrības labā,

| — | otrkārt, kompensācijas aprēķinu pamata kritērijiem jābūt jau iepriekš objektīvi un vispusīgi definētiem, |
| --- | --- |

—

otrkārt, kompensācijas aprēķinu pamata kritērijiem jābūt jau iepriekš objektīvi un vispusīgi definētiem,

| — | treškārt, kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama sabiedrisko pienākumu izpildes laikā radušos izdevumu pilnīgai vai daļējai segšanai, ņemot vērā uzņēmuma ienākumus un mērenu peļņu šo pienākumu izpildes rezultātā, |
| --- | --- |

—

treškārt, kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama sabiedrisko pienākumu izpildes laikā radušos izdevumu pilnīgai vai daļējai segšanai, ņemot vērā uzņēmuma ienākumus un mērenu peļņu šo pienākumu izpildes rezultātā,

| — | un, ceturtkārt, kad uzņēmuma izvēle sabiedriskas televīzijas pienākumu izpildei nenotiek atbilstoši sabiedrisko līgumu sadales procedūrai, nepieciešamās kompensācijas apmēri tiek noteikti, balstoties uz labi organizēta un aprīkota ar producēšanas iekārtām vidusmēra uzņēmuma, kas atbilstu sabiedriskās televīzijas pienākumu izpildei, izdevumu analīzes, turklāt ņemot vērā uzņēmuma ienākumus un mērenu peļņu šo pienākumu izpildes rezultātā. |
| --- | --- |

—

un, ceturtkārt, kad uzņēmuma izvēle sabiedriskas televīzijas pienākumu izpildei nenotiek atbilstoši sabiedrisko līgumu sadales procedūrai, nepieciešamās kompensācijas apmēri tiek noteikti, balstoties uz labi organizēta un aprīkota ar producēšanas iekārtām vidusmēra uzņēmuma, kas atbilstu sabiedriskās televīzijas pienākumu izpildei, izdevumu analīzes, turklāt ņemot vērā uzņēmuma ienākumus un mērenu peļņu šo pienākumu izpildes rezultātā.

| (71) | Ja pirmais no minētajiem punktiem apskata jautājumu par to, cik lielā mērā “TV2” uzņēmums ir izmantojis dienesta atbalstu ekonomiskās interesēs, Komisijas uztverē trešais un ceturtais no minētajiem nosacījumiem šajā gadījumā nav izpildīts. Pirmkārt, kritēriji atbalsta summas aprēķināšanai nav objektīvi un vispusīgi izstrādāti iepriekš. Kompensācijas apmērus nosaka masu mēdiju vienošanās uz četriem gadiem un nav nekāda pieejama valsts budžeta, kas radītu saikni starp kompensāciju un izmaksāšanu. Turklāt “TV2” saņem virkni nekontrolējamu priekšrocību (nodokļu atvieglojumi, atbrīvošana no aizdevuma daļu iemaksas utt.). Otrkārt, “TV2” nav ticis izvēlēts par valsts apraides organizāciju, pamatojoties uz piedāvājumu, un nav tikusi veikta nekāda veida situācijas analīze, kas nodrošinātu kompensācijas apjoma noteikšanu pēc labi organizēta un aprīkota ar producēšanas iekārtām vidusmēra uzņēmuma, kas atbilstu sabiedriskās televīzijas pienākumu izpildei, izdevumu analīzes, turklāt ņemot vērā uzņēmuma ienākumus un mērenu peļņu šo pienākumu izpildes rezultātā. |
| --- | --- |

(71)

Ja pirmais no minētajiem punktiem apskata jautājumu par to, cik lielā mērā “TV2” uzņēmums ir izmantojis dienesta atbalstu ekonomiskās interesēs, Komisijas uztverē trešais un ceturtais no minētajiem nosacījumiem šajā gadījumā nav izpildīts. Pirmkārt, kritēriji atbalsta summas aprēķināšanai nav objektīvi un vispusīgi izstrādāti iepriekš. Kompensācijas apmērus nosaka masu mēdiju vienošanās uz četriem gadiem un nav nekāda pieejama valsts budžeta, kas radītu saikni starp kompensāciju un izmaksāšanu. Turklāt “TV2” saņem virkni nekontrolējamu priekšrocību (nodokļu atvieglojumi, atbrīvošana no aizdevuma daļu iemaksas utt.). Otrkārt, “TV2” nav ticis izvēlēts par valsts apraides organizāciju, pamatojoties uz piedāvājumu, un nav tikusi veikta nekāda veida situācijas analīze, kas nodrošinātu kompensācijas apjoma noteikšanu pēc labi organizēta un aprīkota ar producēšanas iekārtām vidusmēra uzņēmuma, kas atbilstu sabiedriskās televīzijas pienākumu izpildei, izdevumu analīzes, turklāt ņemot vērā uzņēmuma ienākumus un mērenu peļņu šo pienākumu izpildes rezultātā.

| (72) | Kā minēts 10.-12. apsvērumā “TV2” konkurē ar citiem sabiedriskās un privātās televīzijas uzņēmumiem televīzijas tirgū. Tā kā “TV2” valsts atbalsta ziņā ir priekšrocība attiecībā pret konkurentiem, kas nesaņem šādus līdzekļus, šis valsts atbalsts ir uzskatāms par selektīvu un konkurenci traucējošu saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(72)

Kā minēts 10.-12. apsvērumā “TV2” konkurē ar citiem sabiedriskās un privātās televīzijas uzņēmumiem televīzijas tirgū. Tā kā “TV2” valsts atbalsta ziņā ir priekšrocība attiecībā pret konkurentiem, kas nesaņem šādus līdzekļus, šis valsts atbalsts ir uzskatāms par selektīvu un konkurenci traucējošu saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu.

c)   Ietekme uz tirdzniecības sakariem starp dalībvalstīm

| (73) | Valsts atbalstu piešķiršana ir aprakstīta EK līguma 87. panta 1. punktu, attiecībā uz tirdzniecības sakaru starp dalībvalstīm ietekmēšanu. Tas notiek gadījumos, kad attiecīgajam uzņēmumam ir tirdzniecības sakari citās Eiropas Savienības valstīs. |
| --- | --- |

(73)

Valsts atbalstu piešķiršana ir aprakstīta EK līguma 87. panta 1. punktu, attiecībā uz tirdzniecības sakaru starp dalībvalstīm ietekmēšanu. Tas notiek gadījumos, kad attiecīgajam uzņēmumam ir tirdzniecības sakari citās Eiropas Savienības valstīs.

| (74) | EK Tiesa ir izstrādājusi šī jēdziena plašu definīciju. Arī gadījumā, ja attiecīgais uzņēmums neko neeksportē, tas neizslēdz tirdzniecības sakaru ietekmēšanas iespēju. Kādas dalībvalsts sniegtais atbalsts kādam uzņēmumam var ietekmēt tā uzņēmējdarbības paplašināšanu, kas savukārt samazina citu uzņēmumu iespējas tirgū. Tādējādi saņemtais atbalsts dod uzņēmumam iespējas ieņemt stāvokli tirgū, ko varēja iekarot citu dalībvalstu konkurenti (25). |
| --- | --- |

(74)

EK Tiesa ir izstrādājusi šī jēdziena plašu definīciju. Arī gadījumā, ja attiecīgais uzņēmums neko neeksportē, tas neizslēdz tirdzniecības sakaru ietekmēšanas iespēju. Kādas dalībvalsts sniegtais atbalsts kādam uzņēmumam var ietekmēt tā uzņēmējdarbības paplašināšanu, kas savukārt samazina citu uzņēmumu iespējas tirgū. Tādējādi saņemtais atbalsts dod uzņēmumam iespējas ieņemt stāvokli tirgū, ko varēja iekarot citu dalībvalstu konkurenti (25).

| (75) | Radio un televīzijas paziņojuma 18. punktā Komisija, balstoties uz ES Tiesas praksi, paziņoja, ka “valsts sniegts finansējums sabiedriskā radio un televīzijas uzņēmumam parasti ietekmē arī tirdzniecības sakarus starp dalībvalstīm. Tas ir skaidri redzams, kad iet runa par programmu tiesību izmantošanu un pārdošanu, kas bieži vien notiek starptautiskā mērogā. Valsts apraides organizācijas ar tiesībām pārdot reklāmas laiku ir reklāmas robežas pārsniedzoša ietekme, it īpaši kādas vienas valodas apgabalos, kas pārsniedz nacionālās robežas. Turklāt radio un televīzijas uzņēmumu īpašnieku struktūra var atrasties vairāk kā vienā dalībvalstī.”. |
| --- | --- |

(75)

Radio un televīzijas paziņojuma 18. punktā Komisija, balstoties uz ES Tiesas praksi, paziņoja, ka “valsts sniegts finansējums sabiedriskā radio un televīzijas uzņēmumam parasti ietekmē arī tirdzniecības sakarus starp dalībvalstīm. Tas ir skaidri redzams, kad iet runa par programmu tiesību izmantošanu un pārdošanu, kas bieži vien notiek starptautiskā mērogā. Valsts apraides organizācijas ar tiesībām pārdot reklāmas laiku ir reklāmas robežas pārsniedzoša ietekme, it īpaši kādas vienas valodas apgabalos, kas pārsniedz nacionālās robežas. Turklāt radio un televīzijas uzņēmumu īpašnieku struktūra var atrasties vairāk kā vienā dalībvalstī.”.

| (76) | Konkrētajā lietā apskatāmais “TV2” aktīvi darbojas starptautiskajā tirgū, tā kā uzņēmums veic televīzijas programmu apmaiņu ar “European Broadcasting Union” un piedalās “Eurovision-systemet” (26). “TV2” konkurē tiešā veidā ar komerctelevīzijas uzņēmumiem, kas aktīvi darbojas starptautiskajā televīzijas tirgū un pieder starptautiskām īpašnieku grupām. No ES Tiesas prakses pieredzes izriet, ka gadījumā, kad atbalsts stiprina uzņēmuma stāvokli attiecībā pret citiem uzņēmumiem, ar ko tas konkurē Savienības tirgū, tiek uzskatīts, ka valsts atbalsts ietekmē tirdzniecības sakarus (27). “TV2” saņemtie finansiālie līdzekļi ir snieguši šim uzņēmumam priekšrocības salīdzinājumā ar konkurentiem attiecībā uz televīzijas tiesību iegādi un investēšanu programmās, kas vēlāk var tikt pārdotas. Turklāt valsts atbalsta piešķiršana ir sniegusi “TV2” priekšrocības arī attiecībā pret konkurentiem Eiropas Savienībā, samazinot konkurentu iespējas ienākt Dānijas tirgū. Tāpēc Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka “TV2” labā veiktie pasākumi ietekmē tirdzniecības sakarus starp dalībvalstīm, kā tas ir aprakstīts EK līguma 87. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(76)

Konkrētajā lietā apskatāmais “TV2” aktīvi darbojas starptautiskajā tirgū, tā kā uzņēmums veic televīzijas programmu apmaiņu ar “European Broadcasting Union” un piedalās “Eurovision-systemet” (26). “TV2” konkurē tiešā veidā ar komerctelevīzijas uzņēmumiem, kas aktīvi darbojas starptautiskajā televīzijas tirgū un pieder starptautiskām īpašnieku grupām. No ES Tiesas prakses pieredzes izriet, ka gadījumā, kad atbalsts stiprina uzņēmuma stāvokli attiecībā pret citiem uzņēmumiem, ar ko tas konkurē Savienības tirgū, tiek uzskatīts, ka valsts atbalsts ietekmē tirdzniecības sakarus (27). “TV2” saņemtie finansiālie līdzekļi ir snieguši šim uzņēmumam priekšrocības salīdzinājumā ar konkurentiem attiecībā uz televīzijas tiesību iegādi un investēšanu programmās, kas vēlāk var tikt pārdotas. Turklāt valsts atbalsta piešķiršana ir sniegusi “TV2” priekšrocības arī attiecībā pret konkurentiem Eiropas Savienībā, samazinot konkurentu iespējas ienākt Dānijas tirgū. Tāpēc Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka “TV2” labā veiktie pasākumi ietekmē tirdzniecības sakarus starp dalībvalstīm, kā tas ir aprakstīts EK līguma 87. panta 1. punktā.

d)   Secinājumi

| (77) | Tā kā visi 87. panta 1. punkta nosacījumi ir izpildīti, un vismaz divi no ES Tiesas nosacījumiem “Altmark” lietā nav izpildīti, Komisija secina, ka “TV2” finansiālie pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu saskaņā ar 87. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(77)

Tā kā visi 87. panta 1. punkta nosacījumi ir izpildīti, un vismaz divi no ES Tiesas nosacījumiem “Altmark” lietā nav izpildīti, Komisija secina, ka “TV2” finansiālie pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu saskaņā ar 87. panta 1. punktu.

| (78) | Tā kā “TV2” sāka raidīt 1989. gadā, visi pasākumi “TV2” labā ir veikti pēc Dānijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Šie pasākumi, tai skaitā licenču līdzekļu piešķiršana, veido jaunu valsts atbalsta formu un nevis jau agrāk pastāvējušu valsts atbalsta formu, kas ir minēta EK līguma 88. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(78)

Tā kā “TV2” sāka raidīt 1989. gadā, visi pasākumi “TV2” labā ir veikti pēc Dānijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Šie pasākumi, tai skaitā licenču līdzekļu piešķiršana, veido jaunu valsts atbalsta formu un nevis jau agrāk pastāvējušu valsts atbalsta formu, kas ir minēta EK līguma 88. panta 1. punktā.

2.   Valsts atbalsta saistība ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 86. panta 2. punktu

| (79) | EK līguma 86. panta 2. punktā ir teikts, ka “uz uzņēmumiem, kam uzticēti pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi vai kas darbojas kā dalībvalstu fiskāli monopoli, attiecas šajā Līgumā ietvertie noteikumi, un jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums de iure vai de facto netraucē veikt tiem uzticētos uzdevumus. Tie nedrīkst ietekmēt tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Kopienas interesēm”. |
| --- | --- |

(79)

EK līguma 86. panta 2. punktā ir teikts, ka “uz uzņēmumiem, kam uzticēti pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi vai kas darbojas kā dalībvalstu fiskāli monopoli, attiecas šajā Līgumā ietvertie noteikumi, un jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums de iure vai de facto netraucē veikt tiem uzticētos uzdevumus. Tie nedrīkst ietekmēt tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Kopienas interesēm”.

| (80) | Tiesas prakses pieredze ir pierādījusi, ka 86. panta noteikumiem var būt izņēmuma gadījumi, kad valsts atbalsts netiek liegts uzņēmumiem, kam šie līdzekļi tiek piešķirti vienkāršas ekonomiskas intereses dēļ. Tiesas spriedumā “Altmark” lietā netiešā veidā tika atzīts, ka valsts atbalsts izsniegts, lai kompensētu uzņēmuma izdevumus, kas radušies nodrošinot pakalpojumus, vadoties pēc vienkāršas ekonomiskas intereses principiem, un tas nav pretrunā ar kopējo tirgu, ja atbalsts atbilst EK līguma 86. panta 2. punkta nosacījumiem (28). |
| --- | --- |

(80)

Tiesas prakses pieredze ir pierādījusi, ka 86. panta noteikumiem var būt izņēmuma gadījumi, kad valsts atbalsts netiek liegts uzņēmumiem, kam šie līdzekļi tiek piešķirti vienkāršas ekonomiskas intereses dēļ. Tiesas spriedumā “Altmark” lietā netiešā veidā tika atzīts, ka valsts atbalsts izsniegts, lai kompensētu uzņēmuma izdevumus, kas radušies nodrošinot pakalpojumus, vadoties pēc vienkāršas ekonomiskas intereses principiem, un tas nav pretrunā ar kopējo tirgu, ja atbalsts atbilst EK līguma 86. panta 2. punkta nosacījumiem (28).

| (81) | Saskaņā ar Tiesas praksi (29) EK līguma 86. pantā ir viens izņēmums, kas ir apskatāms šaurā kontekstā. Tiesa ir precizējusi, ka atbalsta sniegšanas pasākums var tikt uzskatīts par šādu izņēmuma gadījumu, ja atbilst visiem zemāk minētajiem nosacījumiem:






  — | līdzekļus jāpiešķir vadoties pēc vienkāršas ekonomiskas intereses, un dalībvalstij tas it skaidri jādefinē, |
| --- | --- | --- |

(81)

Saskaņā ar Tiesas praksi (29) EK līguma 86. pantā ir viens izņēmums, kas ir apskatāms šaurā kontekstā. Tiesa ir precizējusi, ka atbalsta sniegšanas pasākums var tikt uzskatīts par šādu izņēmuma gadījumu, ja atbilst visiem zemāk minētajiem nosacījumiem:

—

līdzekļus jāpiešķir vadoties pēc vienkāršas ekonomiskas intereses, un dalībvalstij tas it skaidri jādefinē,

| — | attiecīgajam uzņēmumam līdzekļus no dalībvalsts jāsaņem skaidri definētam uzdevumam, |
| --- | --- |

—

attiecīgajam uzņēmumam līdzekļus no dalībvalsts jāsaņem skaidri definētam uzdevumam,

| — | konkurences noteikumiem praksē ir jānovērš kāda uzņēmuma īpašu uzdevumu veikšanu, un šo noteikumu atcelšana nedrīkst ietekmēt tirdzniecības sakaru attīstību tik lielā mērā, lai tas būtu pretrunā pret Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

—

konkurences noteikumiem praksē ir jānovērš kāda uzņēmuma īpašu uzdevumu veikšanu, un šo noteikumu atcelšana nedrīkst ietekmēt tirdzniecības sakaru attīstību tik lielā mērā, lai tas būtu pretrunā pret Kopienas interesēm.

| (82) | Komisijas Paziņojums par radio un televīziju satur tos principus un metodes, vadoties pēc kurām augstāk minētie nosacījumi ir izpildāmi. Attiecīgajā lietā uzmanību būtu jāpievērš tam vai:






  — | Dānijas varas iestādes ir skaidri un precīzi definējušas “TV2” televīzijas uzņēmuma pakalpojumu izpildi, vadoties pēc vienkāršas ekonomiskas intereses (definīcija), |
| --- | --- | --- |

(82)

Komisijas Paziņojums par radio un televīziju satur tos principus un metodes, vadoties pēc kurām augstāk minētie nosacījumi ir izpildāmi. Attiecīgajā lietā uzmanību būtu jāpievērš tam vai:

—

Dānijas varas iestādes ir skaidri un precīzi definējušas “TV2” televīzijas uzņēmuma pakalpojumu izpildi, vadoties pēc vienkāršas ekonomiskas intereses (definīcija),

| — | “TV2” ir oficiālā veidā saņēmis līdzekļus no Dānijas varas iestādēm šī pakalpojuma izpildei (pilnvaras), |
| --- | --- |

—

“TV2” ir oficiālā veidā saņēmis līdzekļus no Dānijas varas iestādēm šī pakalpojuma izpildei (pilnvaras),

| — | valsts finansējums nepārsniedz valsts apraides organizācijas pakalpojumu neto izmaksas, arī ņemot vērā citus tiešus vai netiešus valsts apraides organizācijas ieņēmumus (proporcionalitāte). |
| --- | --- |

—

valsts finansējums nepārsniedz valsts apraides organizācijas pakalpojumu neto izmaksas, arī ņemot vērā citus tiešus vai netiešus valsts apraides organizācijas ieņēmumus (proporcionalitāte).

a)   Definīcija

| (83) | Kā minēts Paziņojuma par radio un televīziju 33. punktā, dalībvalstīm ir jādefinē sabiedriskās televīzijas pienākumi. Ņemot vērā televīzijas nozares īpašo raksturu, Komisija atzīst, ka “plaša” definīcija, kas televīzijas uzņēmumam dod uzdevumu raidīt vispusīgas un daudzveidīgas programmas, saskaņā ar tā pilnvarām, ir pieļaujama saskaņā ar EK līguma 86. panta 2. punktu. Šāda definīcija atbilst mērķim nodrošināt sabiedrības demokrātisko, sociālo un kultūras interešu izpildi un saglabāt masu mēdiju plurālismu, tai skaitā kultūras un valodu dažādību. Komisijas kontrole pār iespējamo kļūdu pieļaušanu sabiedrisko uzdevumu definēšanā. |
| --- | --- |

(83)

Kā minēts Paziņojuma par radio un televīziju 33. punktā, dalībvalstīm ir jādefinē sabiedriskās televīzijas pienākumi. Ņemot vērā televīzijas nozares īpašo raksturu, Komisija atzīst, ka “plaša” definīcija, kas televīzijas uzņēmumam dod uzdevumu raidīt vispusīgas un daudzveidīgas programmas, saskaņā ar tā pilnvarām, ir pieļaujama saskaņā ar EK līguma 86. panta 2. punktu. Šāda definīcija atbilst mērķim nodrošināt sabiedrības demokrātisko, sociālo un kultūras interešu izpildi un saglabāt masu mēdiju plurālismu, tai skaitā kultūras un valodu dažādību. Komisijas kontrole pār iespējamo kļūdu pieļaušanu sabiedrisko uzdevumu definēšanā.

| (84) | Saskaņā ar likumu “TV2”, kā sabiedriska pienākuma izpildītājam, ir pienākums “ar televīzijas, radio un interneta u.tml. palīdzību nodrošināt Dānijas iedzīvotājiem plašu programmu un pakalpojumu klāstu, kas sevī ietver ziņu, informatīvos, izglītojošos, mākslas un izklaidējošos raidījumus”. Kā minēts 15. apsverumā, valsts apraides organizācijas uzdevumi ir plašāk definēti “TV2” statūtos un likumā par radio un televīziju. |
| --- | --- |

(84)

Saskaņā ar likumu “TV2”, kā sabiedriska pienākuma izpildītājam, ir pienākums “ar televīzijas, radio un interneta u.tml. palīdzību nodrošināt Dānijas iedzīvotājiem plašu programmu un pakalpojumu klāstu, kas sevī ietver ziņu, informatīvos, izglītojošos, mākslas un izklaidējošos raidījumus”. Kā minēts 15. apsverumā, valsts apraides organizācijas uzdevumi ir plašāk definēti “TV2” statūtos un likumā par radio un televīziju.

| (85) | Lai gan “TV2” televīzijas pienākumi ir skaidri un diezgan plaši definēti, Komisija atzīst, ka šī “plašā” definīcija pilnībā sakrīt ar Paziņojumu par radio un televīziju. |
| --- | --- |

(85)

Lai gan “TV2” televīzijas pienākumi ir skaidri un diezgan plaši definēti, Komisija atzīst, ka šī “plašā” definīcija pilnībā sakrīt ar Paziņojumu par radio un televīziju.

| (86) | Komisija tāpat uzskata, ka “TV2” uzticētie pienākumi dāņu filmu producēšanas atbalstīšanai pilnībā atbilst sabiedriskās televīzijas pienākumiem, tā kā “TV2” raida sabiedriskajā televīzijā tās filmas, kuru izplatīšanas tiesībās ir ieguldījusi līdzekļus. |
| --- | --- |

(86)

Komisija tāpat uzskata, ka “TV2” uzticētie pienākumi dāņu filmu producēšanas atbalstīšanai pilnībā atbilst sabiedriskās televīzijas pienākumiem, tā kā “TV2” raida sabiedriskajā televīzijā tās filmas, kuru izplatīšanas tiesībās ir ieguldījusi līdzekļus.

| (87) | Komisija nepiekrīt ieinteresēto pušu piezīmēm par to, ka “TV2” sabiedriskās televīzijas pienākumi nevar tikt uzskatīti par pakalpojumu ar parastu ekonomisku ieinteresētību, jo šie pienākumi neatšķiras no prasībām, ko komerctelevīzijas operatoriem nosaka raidīšanas atļauja. Komisija uzskata, ka ir jāizšķir starp raidīšanas atļaujas nosacījumiem, kas ir jāizpilda komerctelevīzijas uzņēmumiem ar parastu ieinteresētību, un valsts dotiem uzdevumiem ar parastu ieinteresētību sabiedriskam vai privātam uzņēmumam (30). Ir skaidrs, ka “TV2” ir zināmi sabiedriskās televīzijas pienākumi likuma priekšā. Turklāt “TV2” visi konkurenti – “TV3”, “3+” un “TvDanmark1” – raida ar vienu britu raidīšanas licenci. Tāpēc Dānijas noteikumi uz šiem kanāliem neattiecas. Tikai uz “TvDanmark2” attiecas Dānijas noteikumi šajā sakarā. Turklāt jāatzīmē, ka tas nav nekas neparasts, ka Dānijas raidtīklu noteikumi sakrīt ar citu valstu prasībām ētikas un sabiedriskās morāles principu nodrošināšanai. “TV2” detalizētais pienākumu apraksts uzņēmuma statūtos ir daudz plašāks par šādām minimālajām prasībām. |
| --- | --- |

(87)

Komisija nepiekrīt ieinteresēto pušu piezīmēm par to, ka “TV2” sabiedriskās televīzijas pienākumi nevar tikt uzskatīti par pakalpojumu ar parastu ekonomisku ieinteresētību, jo šie pienākumi neatšķiras no prasībām, ko komerctelevīzijas operatoriem nosaka raidīšanas atļauja. Komisija uzskata, ka ir jāizšķir starp raidīšanas atļaujas nosacījumiem, kas ir jāizpilda komerctelevīzijas uzņēmumiem ar parastu ieinteresētību, un valsts dotiem uzdevumiem ar parastu ieinteresētību sabiedriskam vai privātam uzņēmumam (30). Ir skaidrs, ka “TV2” ir zināmi sabiedriskās televīzijas pienākumi likuma priekšā. Turklāt “TV2” visi konkurenti – “TV3”, “3+” un “TvDanmark1” – raida ar vienu britu raidīšanas licenci. Tāpēc Dānijas noteikumi uz šiem kanāliem neattiecas. Tikai uz “TvDanmark2” attiecas Dānijas noteikumi šajā sakarā. Turklāt jāatzīmē, ka tas nav nekas neparasts, ka Dānijas raidtīklu noteikumi sakrīt ar citu valstu prasībām ētikas un sabiedriskās morāles principu nodrošināšanai. “TV2” detalizētais pienākumu apraksts uzņēmuma statūtos ir daudz plašāks par šādām minimālajām prasībām.

| (88) | Papildus pienākumam raidīt sabiedriskās televīzijas un radio raidījumus ar noteiktu saturu, “TV2” sabiedrisko pakalpojumu definīcija ietver sevī arī pienākumu sniegt citus ziņu, informatīva, mākslas un izklaides rakstura pakalpojumus ar internetu un tml. |
| --- | --- |

(88)

Papildus pienākumam raidīt sabiedriskās televīzijas un radio raidījumus ar noteiktu saturu, “TV2” sabiedrisko pakalpojumu definīcija ietver sevī arī pienākumu sniegt citus ziņu, informatīva, mākslas un izklaides rakstura pakalpojumus ar internetu un tml.

| (89) | Informācijas dienesta pakalpojumi atšķiras no televīzijas dienesta pakalpojumiem, kā ir teikts Paziņojumā par radio un televīziju, “sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma uzdevumi ietver zināmus pakalpojumus, kas neatbilst “programmu” jēdzienam tā tradicionālajā nozīmē, bet sniedz tiešsaistes informācijas pakalpojumus, kas, attīstot un daudzveidojot pasākumus ciparu tehnoloģiju laikmetā, tai pat laikā apmierina sabiedrības demokrātiskās, sociālās un kultūras vajadzības”. |
| --- | --- |

(89)

Informācijas dienesta pakalpojumi atšķiras no televīzijas dienesta pakalpojumiem, kā ir teikts Paziņojumā par radio un televīziju, “sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma uzdevumi ietver zināmus pakalpojumus, kas neatbilst “programmu” jēdzienam tā tradicionālajā nozīmē, bet sniedz tiešsaistes informācijas pakalpojumus, kas, attīstot un daudzveidojot pasākumus ciparu tehnoloģiju laikmetā, tai pat laikā apmierina sabiedrības demokrātiskās, sociālās un kultūras vajadzības”.

| (90) | Konkrētajā gadījumā Komisija atzīmē, ka “TV2”, kā daļu no saviem sabiedrisko pakalpojumu pienākumiem, ir izveidojis interneta mājas lapas aktivitātes. Šajā interneta mājas lapā lietotāji tiek informēti par “TV2” sabiedriskās televīzijas raidījumu programmu. Turklāt “TV2” ir izveidojis arī komerciālu interneta mājas lapu ar spēlēm utt. |
| --- | --- |

(90)

Konkrētajā gadījumā Komisija atzīmē, ka “TV2”, kā daļu no saviem sabiedrisko pakalpojumu pienākumiem, ir izveidojis interneta mājas lapas aktivitātes. Šajā interneta mājas lapā lietotāji tiek informēti par “TV2” sabiedriskās televīzijas raidījumu programmu. Turklāt “TV2” ir izveidojis arī komerciālu interneta mājas lapu ar spēlēm utt.

| (91) | Komisija atzīst, ka “TV2” interneta mājas lapu, kas informē lietotājus par “TV2” sabiedriskās televīzijas raidījumu programmu, pieder pie “TV2” sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma uzdevumiem. Tāpēc nav kļūdaini uzskatīt šī pasākuma vadīšanu par uzņēmuma sabiedrisko pienākumu daļu. |
| --- | --- |

(91)

Komisija atzīst, ka “TV2” interneta mājas lapu, kas informē lietotājus par “TV2” sabiedriskās televīzijas raidījumu programmu, pieder pie “TV2” sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma uzdevumiem. Tāpēc nav kļūdaini uzskatīt šī pasākuma vadīšanu par uzņēmuma sabiedrisko pienākumu daļu.

| (92) | Turpretī “TV2” komerciālā interneta mājas lapa ir uzskatāma par tīri komerciālu pasākumu, tā kā tā piedāvā individuāla pieprasījuma interaktīvos produktus, kā piemēram, “čata telpas”, kas ne ar ko neatšķiras no līdzīgiem komerciāliem produktiem. Pakalpojumi, kas neapmierina sabiedrības demokrātiskās, sociālās un kultūras vajadzības, nevar tikt uzskatīti par pakalpojumiem ar parastu ekonomisku ieinteresētību saskaņā ar 86. paragrāfa 2. daļu. Arī Dānijas varas iestādes atzina, ka šie pasākumi nav iekļaujami “TV2” sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma pienākumos. |
| --- | --- |

(92)

Turpretī “TV2” komerciālā interneta mājas lapa ir uzskatāma par tīri komerciālu pasākumu, tā kā tā piedāvā individuāla pieprasījuma interaktīvos produktus, kā piemēram, “čata telpas”, kas ne ar ko neatšķiras no līdzīgiem komerciāliem produktiem. Pakalpojumi, kas neapmierina sabiedrības demokrātiskās, sociālās un kultūras vajadzības, nevar tikt uzskatīti par pakalpojumiem ar parastu ekonomisku ieinteresētību saskaņā ar 86. paragrāfa 2. daļu. Arī Dānijas varas iestādes atzina, ka šie pasākumi nav iekļaujami “TV2” sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma pienākumos.

b)   Pilnvaras

| (93) | Konkrētais gadījums atbilstu EK līguma 86. panta 2. punktā minētajam izņēmuma gadījumam, ja sabiedrisko pakalpojumu pienākuma pilnvaras “TV2” tiktu dotas ar oficiālu tiesas aktu. Komisija atzīmē, ka ar Dānijas likuma par radio un televīziju 6 a. un 6 b . paragrāfiem, kā arī ar “TV2” statūtiem formāli šim uzņēmumam ir nodotas sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma pilnvaras. Taču, tā kā likuma definīcijā nav skaidri noteikts, kāda veida pasākumus jāveic šim sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumam, būtu nepieciešama papildus pilnvara katram pasākumam, ko “TV2” vēlas veikt kā sabiedrisko pakalpojumu uzņēmums. Komisija atzīmē, ka “TV2” izmeklēšanā apskatītajā laika posmā nav lūgusi papildus pilnvaru piešķiršanu kādiem pasākumiem papildus saviem sabiedriskās televīzijas pasākumiem. Interneta mājas lapa ar spēlēm utt. tādējādi ir pieskaitāma pie komercpasākumiem, turpretī interneta mājas lapa, kurā lietotāji izmanto “TV2” sabiedriskās televīzijas programmu, var tikt uzskatīta par sabiedrisko pakalpojumu pasākumu, tā kā nevar tikt nodalīta no valsts apraides organizācijas. Tāpēc Komisija secina, ka “TV2” sabiedrisko pakalpojumu pasākumi izmeklēšanā apskatītajā laika posmā tika noteikta pareizi. |
| --- | --- |

(93)

Konkrētais gadījums atbilstu EK līguma 86. panta 2. punktā minētajam izņēmuma gadījumam, ja sabiedrisko pakalpojumu pienākuma pilnvaras “TV2” tiktu dotas ar oficiālu tiesas aktu. Komisija atzīmē, ka ar Dānijas likuma par radio un televīziju 6 a. un 6 b . paragrāfiem, kā arī ar “TV2” statūtiem formāli šim uzņēmumam ir nodotas sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma pilnvaras. Taču, tā kā likuma definīcijā nav skaidri noteikts, kāda veida pasākumus jāveic šim sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumam, būtu nepieciešama papildus pilnvara katram pasākumam, ko “TV2” vēlas veikt kā sabiedrisko pakalpojumu uzņēmums. Komisija atzīmē, ka “TV2” izmeklēšanā apskatītajā laika posmā nav lūgusi papildus pilnvaru piešķiršanu kādiem pasākumiem papildus saviem sabiedriskās televīzijas pasākumiem. Interneta mājas lapa ar spēlēm utt. tādējādi ir pieskaitāma pie komercpasākumiem, turpretī interneta mājas lapa, kurā lietotāji izmanto “TV2” sabiedriskās televīzijas programmu, var tikt uzskatīta par sabiedrisko pakalpojumu pasākumu, tā kā nevar tikt nodalīta no valsts apraides organizācijas. Tāpēc Komisija secina, ka “TV2” sabiedrisko pakalpojumu pasākumi izmeklēšanā apskatītajā laika posmā tika noteikta pareizi.

| (94) | Kā teikts Paziņojuma par radio un televīziju 41.–43. punktā, sabiedrisko pakalpojumu pilnvaras ir nevis vienkārši formāli jānodod televīzijas uzņēmuma izpildei, bet gan jāapstiprina tieslietu aktos, ar kuriem šīs pilnvaras tiek piešķirtas. Tā kā Komisija nevar spriest par to, vai iespējamās kvalitātes prasības ir izpildītas, ir vēlams šim nolūkam sameklēt atbilstošu valsts iestādi, un tas ir dalībvalsts ziņā noteikt, vai attiecīgo valsts iestādi ar attiecīgo uzņēmumu nesaista kādas kopīgas intereses un var tikt nodrošināta efektīva pārraudzība. |
| --- | --- |

(94)

Kā teikts Paziņojuma par radio un televīziju 41.–43. punktā, sabiedrisko pakalpojumu pilnvaras ir nevis vienkārši formāli jānodod televīzijas uzņēmuma izpildei, bet gan jāapstiprina tieslietu aktos, ar kuriem šīs pilnvaras tiek piešķirtas. Tā kā Komisija nevar spriest par to, vai iespējamās kvalitātes prasības ir izpildītas, ir vēlams šim nolūkam sameklēt atbilstošu valsts iestādi, un tas ir dalībvalsts ziņā noteikt, vai attiecīgo valsts iestādi ar attiecīgo uzņēmumu nesaista kādas kopīgas intereses un var tikt nodrošināta efektīva pārraudzība.

| (95) | Komisija piezīmē šajā sakarā, ka 2000. gadā Valsts revīzija veica īpašu “TV2” sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma satura un rakstura izmeklēšanu, kā arī uzņēmuma pilnvaru pielietojumu praksē. Šajā pārbaudē netika atklāti kādi “TV2” sniegto sabiedrisko pakalpojumu trūkumi. Laika posmā no 2001. līdz 2002. gadam pastāvēja Sabiedrisko pakalpojumu padome, kurai bija jākontrolē “TV2” sabiedrisko pakalpojumu pienākumu izpilde, lai gan padome savā īsajā pastāvēšanas laikā nav sastādījusi nevienu atskaiti par šo jautājumu. Komisija nav atradusi nekādas norādes arī uz to, ka “TV2” nebūtu veikusi savus pienākumus vai ka “TV2” darbība nesaskanētu ar pakalpojumu ar parastu ekonomisku ieinteresētību principu saskaņā ar EK līguma 86. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(95)

Komisija piezīmē šajā sakarā, ka 2000. gadā Valsts revīzija veica īpašu “TV2” sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma satura un rakstura izmeklēšanu, kā arī uzņēmuma pilnvaru pielietojumu praksē. Šajā pārbaudē netika atklāti kādi “TV2” sniegto sabiedrisko pakalpojumu trūkumi. Laika posmā no 2001. līdz 2002. gadam pastāvēja Sabiedrisko pakalpojumu padome, kurai bija jākontrolē “TV2” sabiedrisko pakalpojumu pienākumu izpilde, lai gan padome savā īsajā pastāvēšanas laikā nav sastādījusi nevienu atskaiti par šo jautājumu. Komisija nav atradusi nekādas norādes arī uz to, ka “TV2” nebūtu veikusi savus pienākumus vai ka “TV2” darbība nesaskanētu ar pakalpojumu ar parastu ekonomisku ieinteresētību principu saskaņā ar EK līguma 86. panta 2. punktu.

| (96) | Saskaņā ar 2002. gada 3. jūnijā noslēgto masu mēdiju vienošanos “TV2” vairs nav jāiesniedz ikgadēju sabiedrisko pakalpojumu budžeta vai grāmatvedības atskaiti. Tā vietā Dānijas valdība vēlas noslēgt ar “TV2” sabiedrisko pakalpojumu līgumu, kas uzliek “TV2” pienākumu iesniegt ikgadēju atskaiti par sabiedrisko pakalpojumu līguma pienākumu izpildi. Šīs ikgadējās atskaites būs jāiesniedz un jāapstiprina Radio un televīzijas padomē. |
| --- | --- |

(96)

Saskaņā ar 2002. gada 3. jūnijā noslēgto masu mēdiju vienošanos “TV2” vairs nav jāiesniedz ikgadēju sabiedrisko pakalpojumu budžeta vai grāmatvedības atskaiti. Tā vietā Dānijas valdība vēlas noslēgt ar “TV2” sabiedrisko pakalpojumu līgumu, kas uzliek “TV2” pienākumu iesniegt ikgadēju atskaiti par sabiedrisko pakalpojumu līguma pienākumu izpildi. Šīs ikgadējās atskaites būs jāiesniedz un jāapstiprina Radio un televīzijas padomē.

| (97) | Jautājumā par valsts apraides organizācijas finanšu kontroli Komisija atzīmē, ka visā izmeklēšanā apskatītajā laika posmā “TV2” grāmatvedības atskaites pārbaudīja Valsts revīzija. Revīzija bija veikusi gan finansiālo, gan administratīvo pārbaudi, lai gan Valsts revīzijai nebija pilnvaru “TV2” sabiedrisko pakalpojumu izmaksu pārāk lielās kompensācijas atcelšanai. |
| --- | --- |

(97)

Jautājumā par valsts apraides organizācijas finanšu kontroli Komisija atzīmē, ka visā izmeklēšanā apskatītajā laika posmā “TV2” grāmatvedības atskaites pārbaudīja Valsts revīzija. Revīzija bija veikusi gan finansiālo, gan administratīvo pārbaudi, lai gan Valsts revīzijai nebija pilnvaru “TV2” sabiedrisko pakalpojumu izmaksu pārāk lielās kompensācijas atcelšanai.

| (98) | Komisijai ir pilnvaras novērtēt pārmērīgās kompensācijas apjomu. Komisija vēlas atzīmēt, ka Dānijā ir pieņemta direktīva par uzņēmumu darbības caurskatāmību. Komisija ir saņēmusi pietiekami atklātus datus no Dānijas varas iestādēm, kas ļauj izvērtēt, vai valsts finansējums ir pārsniedzis sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu segšanai nepieciešamo līdzekļu summu. |
| --- | --- |

(98)

Komisijai ir pilnvaras novērtēt pārmērīgās kompensācijas apjomu. Komisija vēlas atzīmēt, ka Dānijā ir pieņemta direktīva par uzņēmumu darbības caurskatāmību. Komisija ir saņēmusi pietiekami atklātus datus no Dānijas varas iestādēm, kas ļauj izvērtēt, vai valsts finansējums ir pārsniedzis sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu segšanai nepieciešamo līdzekļu summu.

c)   Proporcionalitāte

| (99) | Saskaņā ar Pārredzamības direktīvu (31) dalībvalstīm ir jānodrošina atsevišķu grāmatvedības atskaišu ieviešanu sabiedrisko pakalpojumu pasākumiem un pasākumiem, kas nepieder pie šīs kategorijas. Dažādo pasākumu izdevumi un ieņēmumi ir skaidri jādefinē pēc objektīviem izmaksu aprēķinu principiem. |
| --- | --- |

(99)

Saskaņā ar Pārredzamības direktīvu (31) dalībvalstīm ir jānodrošina atsevišķu grāmatvedības atskaišu ieviešanu sabiedrisko pakalpojumu pasākumiem un pasākumiem, kas nepieder pie šīs kategorijas. Dažādo pasākumu izdevumi un ieņēmumi ir skaidri jādefinē pēc objektīviem izmaksu aprēķinu principiem.

| (100) | Komisija uzskata, ka televīzijas sektorā var būt grūti un dažreiz pat neiespējami nodrošināt šādu grāmatvedības nodalījumu izdevumu ziņā, kad atšķirīgo pasākumu ieguldījums ir vienlīdzīgs. Šajā sektorā dalībvalstis var uzskatīt televīzijas uzņēmumu kopējo programmu klāstu par sabiedrisko pakalpojumu pilnvaru daļu, tai pat laikā atzīstot, ka no tā tiek gūts komerciāls labums (32). |
| --- | --- |

(100)

Komisija uzskata, ka televīzijas sektorā var būt grūti un dažreiz pat neiespējami nodrošināt šādu grāmatvedības nodalījumu izdevumu ziņā, kad atšķirīgo pasākumu ieguldījums ir vienlīdzīgs. Šajā sektorā dalībvalstis var uzskatīt televīzijas uzņēmumu kopējo programmu klāstu par sabiedrisko pakalpojumu pilnvaru daļu, tai pat laikā atzīstot, ka no tā tiek gūts komerciāls labums (32).

| (101) | Valsts atbalsts, kas tiek piešķirts kompensācijas veidā sabiedrisko pakalpojumu pilnvaru izpildīšanai, nedrīkst pārsniegt sabiedrisko pakalpojumu pasākumu neto izdevumus. Veicot neto izdevumu aprēķinu, ir jāņem vērā arī citi sabiedrisko pakalpojumu pasākumu tieši vai netieši ienākumi. Vērtējot atbalsta proporcionalitāti, ir jāņem vērā sabiedrisko pakalpojumu pasākumu rezultātā iegūtā neto peļņa. |
| --- | --- |

(101)

Valsts atbalsts, kas tiek piešķirts kompensācijas veidā sabiedrisko pakalpojumu pilnvaru izpildīšanai, nedrīkst pārsniegt sabiedrisko pakalpojumu pasākumu neto izdevumus. Veicot neto izdevumu aprēķinu, ir jāņem vērā arī citi sabiedrisko pakalpojumu pasākumu tieši vai netieši ienākumi. Vērtējot atbalsta proporcionalitāti, ir jāņem vērā sabiedrisko pakalpojumu pasākumu rezultātā iegūtā neto peļņa.

| (102) | Turklāt ir iespējamas izmaiņas tirgū, kas nelabvēlīgi ietekmē sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu izpildi. Gadījumā, ja valsts apraides organizācijas ieņēmumu zaudējumi tiek segti no valsts budžeta, uzņēmums, piemēram, var mēģināt ietekmēt reklāmu vai citu tirgus pasākumu cenas, kas nepieder pie sabiedrisko pakalpojumu uzdevumiem un turklāt var samazināt konkurentu peļņu. Tāpēc Komisija uzskata, ka gadījumā, ja valsts apraides organizācija pazemina pakalpojumu, kas nepieder pie sabiedrisko pakalpojumu pienākumiem, cenas zem līmeņa, kas nepieciešams, lai nosegtu šī pasākuma izdevumus, un kas parastam operatoram tādā gadījumā būtu jāsedz no saviem līdzekļiem, liecina par to, ka sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma pienākumiem tiek piešķirta pārāk liela kompensācija. |
| --- | --- |

(102)

Turklāt ir iespējamas izmaiņas tirgū, kas nelabvēlīgi ietekmē sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu izpildi. Gadījumā, ja valsts apraides organizācijas ieņēmumu zaudējumi tiek segti no valsts budžeta, uzņēmums, piemēram, var mēģināt ietekmēt reklāmu vai citu tirgus pasākumu cenas, kas nepieder pie sabiedrisko pakalpojumu uzdevumiem un turklāt var samazināt konkurentu peļņu. Tāpēc Komisija uzskata, ka gadījumā, ja valsts apraides organizācija pazemina pakalpojumu, kas nepieder pie sabiedrisko pakalpojumu pienākumiem, cenas zem līmeņa, kas nepieciešams, lai nosegtu šī pasākuma izdevumus, un kas parastam operatoram tādā gadījumā būtu jāsedz no saviem līdzekļiem, liecina par to, ka sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma pienākumiem tiek piešķirta pārāk liela kompensācija.

| (103) | Komisijai jāveic proporcionalitātes novērtējums, kas sastāv no diviem aspektiem. Pirmkārt Komisijai ir jāaprēķina “TV2” sabiedrisko pakalpojumu pasākumu neto izmaksas, TV2, un izpētīt, vai par šiem pasākumiem ir piešķirta pārāk liela kompensācija. Otrkārt Komisijai jāpārbauda visa ar šo jautājumu saistītā informācija, kas var norādīt uz to, vai “TV2” ir ietekmējusi komerctirgu, piemēram, reklāmas tirgus, cenas ar mērķi samazināt konkurentu peļņu. |
| --- | --- |

(103)

Komisijai jāveic proporcionalitātes novērtējums, kas sastāv no diviem aspektiem. Pirmkārt Komisijai ir jāaprēķina “TV2” sabiedrisko pakalpojumu pasākumu neto izmaksas, TV2, un izpētīt, vai par šiem pasākumiem ir piešķirta pārāk liela kompensācija. Otrkārt Komisijai jāpārbauda visa ar šo jautājumu saistītā informācija, kas var norādīt uz to, vai “TV2” ir ietekmējusi komerctirgu, piemēram, reklāmas tirgus, cenas ar mērķi samazināt konkurentu peļņu.

i)   Sabiedriskās televīzijas pienākumu neto izmaksas– jautājums par kompensāciju

| (104) | Izvērtējot proporcionalitātes jautājumu Komisijai vispirms ir jānosaka pakalpojumu ar parastu ekonomisku ieinteresētību izmaksas. Tā kā “TV2” veic arī komerciālus pasākumus, uzņēmumam jāveic atsevišķas grāmatvedības atskaites par dažādajām aktivitātēm. Kopš 2001. gada “TV2” saskaņā ar likumu bija jāievieš atsevišķas grāmatvedības atskaites saviem sabiedriskās televīzijas un komerciālajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(104)

Izvērtējot proporcionalitātes jautājumu Komisijai vispirms ir jānosaka pakalpojumu ar parastu ekonomisku ieinteresētību izmaksas. Tā kā “TV2” veic arī komerciālus pasākumus, uzņēmumam jāveic atsevišķas grāmatvedības atskaites par dažādajām aktivitātēm. Kopš 2001. gada “TV2” saskaņā ar likumu bija jāievieš atsevišķas grāmatvedības atskaites saviem sabiedriskās televīzijas un komerciālajiem pasākumiem.

| (105) | Tālāk Komisijas uzdevums ir neto izdevumu aprēķinos atskaitīt visu komercdarbības neto peļņu no sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma bruto izmaksām. Šajā gadījumā Dānijas varas iestādes iesniedza datus par “TV2” komercdarbību un sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma pasākumiem atbilstoši Paziņojuma par radio un televīziju 56. punktā aprakstītajai metodei. Dati uzrāda, ka lielākā daļa no “TV2” komercpasākumiem ir bijusi saistīta ar sabiedrisko pakalpojumu pasākumiem (33). Tāpēc nav bijis iespējams skaidri nodalīt komercpasākumus. Šādā gadījumā Komisija atņem komercpasākumu neto ieņēmumus no sabiedrisko pakalpojumu pasākumu neto izmaksu apjoma. Interneta komercpasākumi ir vienīgais pasākumu veids, kuru var skaidri nodalīt no sabiedrisko pakalpojumu pasākumiem. “TV2”zaudējumi no interneta komercpasākumiem kopš 1997. gada sākuma sastāda DKK –11,3 milj. |
| --- | --- |

(105)

Tālāk Komisijas uzdevums ir neto izdevumu aprēķinos atskaitīt visu komercdarbības neto peļņu no sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma bruto izmaksām. Šajā gadījumā Dānijas varas iestādes iesniedza datus par “TV2” komercdarbību un sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma pasākumiem atbilstoši Paziņojuma par radio un televīziju 56. punktā aprakstītajai metodei. Dati uzrāda, ka lielākā daļa no “TV2” komercpasākumiem ir bijusi saistīta ar sabiedrisko pakalpojumu pasākumiem (33). Tāpēc nav bijis iespējams skaidri nodalīt komercpasākumus. Šādā gadījumā Komisija atņem komercpasākumu neto ieņēmumus no sabiedrisko pakalpojumu pasākumu neto izmaksu apjoma. Interneta komercpasākumi ir vienīgais pasākumu veids, kuru var skaidri nodalīt no sabiedrisko pakalpojumu pasākumiem. “TV2”zaudējumi no interneta komercpasākumiem kopš 1997. gada sākuma sastāda DKK –11,3 milj.

| (106) | Visbeidzot Komisijai ir jāizvērtē, vai valsts atbalsts kopumā pārsniedz neto izmaksas par pakalpojumiem ar parastu ekonomisku ieinteresētību. |
| --- | --- |

(106)

Visbeidzot Komisijai ir jāizvērtē, vai valsts atbalsts kopumā pārsniedz neto izmaksas par pakalpojumiem ar parastu ekonomisku ieinteresētību.

| (107) | Tāpēc Komisija šajā gadījumā ir atņēmusi sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma ieņēmumus (ieņēmumus no reklāmas un citiem komercpasākumiem) no sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma bruto izmaksu apjoma, lai iegūtu sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksu summu. Valsts finansējums tiek atņemts no sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksām. Aprēķins ir apskatāms zemāk ievietotajā tabulā.
  1. tabula
  Sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma izdevumu un kompensāciju aprēķini no 1995. līdz 2002. gadam, pamatojoties uz grāmatvedības datiem














  (milj. DKK) |
| --- | --- |
| Gads | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Kopā |
| Sabiedriskā uzņēmuma bruto izdevumi | - 755,8 | - 856,2 | -1 415,2 | -1 475,3 | -1 439,1 | -1 531,6 | -1 518,5 | -1 604,1 | -10 595,8 |
| Ieguldījumi ciparu iekārtās (34) | 0 | 0 | 0 | 0 | -10,3 | - 4 | -56,7 | -23,9 | -94,9 |
| Neto reklāmas peļņa | 0 | 0 | 1 091,9 | 1 118,4 | 1 014,4 | 1 089,9 | 1 006,8 | 1 028,3 | 6 349,7 |
| Citi ieņēmumi | 83,2 | 121,6 | 97,3 | 76,3 | 50,9 | 65,4 | 58 | 73,8 | 626,5 |
| Sabiedriskā uzņēmuma neto izdevumi | - 672,6 | - 734,6 | - 226,0 | - 280,6 | - 384,1 | - 380,3 | - 510,4 | - 525,9 | -3 714,5 |
| Licenču līdzekļi/“TV2 Fonds” | 730,4 | 694 | 328,5 | 357,5 | 414,6 | 449,2 | 537,3 | 556,2 | 4 067,7 |
| Papildu līdzekļi no “Radiofonden” likvidēšanas | 0 | 0 | 8 | 10 | 15 | 25 | 0 | 0 | 58 |
| Papildus līdzekļi no “TV2-Fonden” likvidēšanas | 0 | 0 | 217 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 217 |
| Starpība (no neto izmaksām, atņemot valsts kompensācijas) | 57,8 | -40,6 | 327,5 | 86,9 | 45,5 | 93,9 | 26,9 | 30,3 | 628,2 |

(107)

Tāpēc Komisija šajā gadījumā ir atņēmusi sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma ieņēmumus (ieņēmumus no reklāmas un citiem komercpasākumiem) no sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma bruto izmaksu apjoma, lai iegūtu sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksu summu. Valsts finansējums tiek atņemts no sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksām. Aprēķins ir apskatāms zemāk ievietotajā tabulā.

1. tabula

Sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma izdevumu un kompensāciju aprēķini no 1995. līdz 2002. gadam, pamatojoties uz grāmatvedības datiem

(milj. DKK)

Gads

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Kopā

Sabiedriskā uzņēmuma bruto izdevumi

- 755,8

- 856,2

-1 415,2

-1 475,3

-1 439,1

-1 531,6

-1 518,5

-1 604,1

-10 595,8

Ieguldījumi ciparu iekārtās (34)

0

0

0

0

-10,3

- 4

-56,7

-23,9

-94,9

Neto reklāmas peļņa

0

0

1 091,9

1 118,4

1 014,4

1 089,9

1 006,8

1 028,3

6 349,7

Citi ieņēmumi

83,2

121,6

97,3

76,3

50,9

65,4

58

73,8

626,5

Sabiedriskā uzņēmuma neto izdevumi

- 672,6

- 734,6

- 226,0

- 280,6

- 384,1

- 380,3

- 510,4

- 525,9

-3 714,5

Licenču līdzekļi/“TV2 Fonds”

730,4

694

328,5

357,5

414,6

449,2

537,3

556,2

4 067,7

Papildu līdzekļi no “Radiofonden” likvidēšanas

0

0

8

10

15

25

0

0

58

Papildus līdzekļi no “TV2-Fonden” likvidēšanas

0

0

217

0

0

0

0

0

217

Starpība (no neto izmaksām, atņemot valsts kompensācijas)

57,8

-40,6

327,5

86,9

45,5

93,9

26,9

30,3

628,2

| (108) | Kā redzams augstāk ievietotajā tabulā, finansējums pārsniedz izmaksas par DKK 628,2 milj. (EUR 84,4 milj.). |
| --- | --- |

(108)

Kā redzams augstāk ievietotajā tabulā, finansējums pārsniedz izmaksas par DKK 628,2 milj. (EUR 84,4 milj.).

| (109) | Komisija piezīmē, ka pēc “TvDanmark” domām arī citi pasākumi “TV2” labā, kā piemēram, atbrīvošana no aizdevuma procentu likmes maksājumiem, nodokļu atvieglojumi un valsts mēroga raidīšanas frekvences pieejamība ar labvēlīgiem noteikumiem, būtu jāņem vērā novērtējot kompensācijas pārmērību. Minētās priekšrocības ir apkopotas zemāk ievietotajā tabulā:
  2. tabula
  Aprēķinātais ieguvums no nodokļu atvieglojuma, aizņēmuma procentu likmes un raidīšanas frekvences nodevas atcelšanas














  (milj. DKK) |
| --- | --- |
| DKK milj. | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Kopā |
| Uzņēmuma peļņas nodokļa atvieglojums | 19,7 | -13,8 | 54,6 | 30,1 | 16,7 | 29,7 | 18,5 | 3,9 | 159,4 |
| Aizņēmuma procentu uzkrājums | 44,5 | 39,2 | 36,9 | 41,3 | 37,5 | 45,1 | 51,7 | 45,6 | 341,8 |
| Valsts garantija aizņēmumam | 2,4 | 2,1 | 1,7 | 1,4 | 1,0 | 0,7 | 0,4 | 0,1 | 9,8 |
| Nodeva par raidīšanas frekvenci (35) | | | 2,3 | 7,9 | 12,6 | 21,4 | 26,0 | | 70,2 |
| Kopā | 66,6 | 27,5 | 95,5 | 80,7 | 67,8 | 96,9 | 96,6 | 49,6 | 581,2 |

(109)

Komisija piezīmē, ka pēc “TvDanmark” domām arī citi pasākumi “TV2” labā, kā piemēram, atbrīvošana no aizdevuma procentu likmes maksājumiem, nodokļu atvieglojumi un valsts mēroga raidīšanas frekvences pieejamība ar labvēlīgiem noteikumiem, būtu jāņem vērā novērtējot kompensācijas pārmērību. Minētās priekšrocības ir apkopotas zemāk ievietotajā tabulā:

2. tabula

Aprēķinātais ieguvums no nodokļu atvieglojuma, aizņēmuma procentu likmes un raidīšanas frekvences nodevas atcelšanas

(milj. DKK)

DKK milj.

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Kopā

Uzņēmuma peļņas nodokļa atvieglojums

19,7

-13,8

54,6

30,1

16,7

29,7

18,5

3,9

159,4

Aizņēmuma procentu uzkrājums

44,5

39,2

36,9

41,3

37,5

45,1

51,7

45,6

341,8

Valsts garantija aizņēmumam

2,4

2,1

1,7

1,4

1,0

0,7

0,4

0,1

9,8

Nodeva par raidīšanas frekvenci (35)

2,3

7,9

12,6

21,4

26,0

70,2

Kopā

66,6

27,5

95,5

80,7

67,8

96,9

96,6

49,6

581,2

| (110) | Komisija piekrīt viedoklim, ka, izskatot lietu, šie pasākumi ir jāņem vērā. Taču aprēķinot kompensācijas pārmērību, šie dati nav jāpievieno 1. tabulas datiem. Līdzīgi kā Komisijas nostājā “RAI” lietā (36) 4, šīs papildu priekšrocības var tikt uzskatītas par kompensācijas līdzekļiem, kas būtu bijuši finansēti. Ņemot vērā sabiedrisko pakalpojumu valsts finansējuma proporcionalitātes novērtējumu, šīs izmaksas nav iekļaujamas aprēķinos, jo gadījumā, ja šīs summas tiktu samaksātas, tās tiktu uzrādītas kā papildus izdevumu summa sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma darba uzsākšanai, ko “TV2” saņēma kompensācijas veidā. Neto rezultātā tas neko nemainītu. Taču jāpārliecinās, vai šīs priekšrocības ir tikušas izmantotas tikai sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai un nav kalpojušas komercpasākumu atbalstam. Šis jautājums tiek apskatīts 128.–130. apsvērumā. |
| --- | --- |

(110)

Komisija piekrīt viedoklim, ka, izskatot lietu, šie pasākumi ir jāņem vērā. Taču aprēķinot kompensācijas pārmērību, šie dati nav jāpievieno 1. tabulas datiem. Līdzīgi kā Komisijas nostājā “RAI” lietā (36) 4, šīs papildu priekšrocības var tikt uzskatītas par kompensācijas līdzekļiem, kas būtu bijuši finansēti. Ņemot vērā sabiedrisko pakalpojumu valsts finansējuma proporcionalitātes novērtējumu, šīs izmaksas nav iekļaujamas aprēķinos, jo gadījumā, ja šīs summas tiktu samaksātas, tās tiktu uzrādītas kā papildus izdevumu summa sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma darba uzsākšanai, ko “TV2” saņēma kompensācijas veidā. Neto rezultātā tas neko nemainītu. Taču jāpārliecinās, vai šīs priekšrocības ir tikušas izmantotas tikai sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai un nav kalpojušas komercpasākumu atbalstam. Šis jautājums tiek apskatīts 128.–130. apsvērumā.

| (111) | Dānijas valdība iesniedza argumentus pārliekā finansējuma pamatošanai. Pirmkārt, tiek uzsvērts, ka bija nepieciešams palielināt “TV2” kapitālu, lai pasargātu uzņēmumu no iespējamās reklāmas ieņēmumu samazināšanās un tādā veidā nodrošinātu “TV2” uzticēto sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu izpildi. Otrkārt, valdība uzskata, ka peļņa atspoguļo “TV2” uzņēmuma veiksmīgo darbību, un tāpēc rīkojās līdzīgi tirgus ekonomikas privātajiem investoriem, uzbūvējot pamatkapitālu, kas bija nepieciešams “TV2” kapitāla struktūras optimizācijai. |
| --- | --- |

(111)

Dānijas valdība iesniedza argumentus pārliekā finansējuma pamatošanai. Pirmkārt, tiek uzsvērts, ka bija nepieciešams palielināt “TV2” kapitālu, lai pasargātu uzņēmumu no iespējamās reklāmas ieņēmumu samazināšanās un tādā veidā nodrošinātu “TV2” uzticēto sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu izpildi. Otrkārt, valdība uzskata, ka peļņa atspoguļo “TV2” uzņēmuma veiksmīgo darbību, un tāpēc rīkojās līdzīgi tirgus ekonomikas privātajiem investoriem, uzbūvējot pamatkapitālu, kas bija nepieciešams “TV2” kapitāla struktūras optimizācijai.

| (112) | Kā pirmo argumentu Dānijas varas iestādes min faktu, ka kapitālam bija nepieciešama bufera izveidošana pret iespējamiem reklāmas ieņēmumu zaudējumiem. Šajā sakarā Dānijas varas iestādes pamato savu argumentu ar to, ka Valsts revīzija savā 1996. gada atskaitē atzīmēja, ka “TV2” būtu jāpalielina savs pamatkapitāls, lai nodrošinātos pret iespējamiem reklāmas ieņēmumu zaudējumiem. |
| --- | --- |

(112)

Kā pirmo argumentu Dānijas varas iestādes min faktu, ka kapitālam bija nepieciešama bufera izveidošana pret iespējamiem reklāmas ieņēmumu zaudējumiem. Šajā sakarā Dānijas varas iestādes pamato savu argumentu ar to, ka Valsts revīzija savā 1996. gada atskaitē atzīmēja, ka “TV2” būtu jāpalielina savs pamatkapitāls, lai nodrošinātos pret iespējamiem reklāmas ieņēmumu zaudējumiem.

| (113) | Komisija atzīst, ka uzņēmumam var būt nepieciešama šādas rezerves izveide, lai nodrošinātu savu sabiedrisko pakalpojumu pienākumu izpildi. Taču šāda rezerve ir jāizveido ar noteiktu mērķi, turklāt tā ir jāsaskaņo ar noteikumiem vistuvākajā laikā, kad konstatētā pārmērīgās kompensācijas summa būtu jāatmaksā. Tas nodrošinās to, lai valsts apraides organizācija nesasniegtu nelikumīgas priekšrocības. Komisija atzīmē, ka šajā gadījumā runa nav par šādu specifisku līdzekļu rezervju izveidošanu, bet gan pamatkapitāla uzkrāšanu. Un pamatkapitāls var tikt lietots dažādiem mērķiem, ne tikai, lai nodrošinātu sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(113)

Komisija atzīst, ka uzņēmumam var būt nepieciešama šādas rezerves izveide, lai nodrošinātu savu sabiedrisko pakalpojumu pienākumu izpildi. Taču šāda rezerve ir jāizveido ar noteiktu mērķi, turklāt tā ir jāsaskaņo ar noteikumiem vistuvākajā laikā, kad konstatētā pārmērīgās kompensācijas summa būtu jāatmaksā. Tas nodrošinās to, lai valsts apraides organizācija nesasniegtu nelikumīgas priekšrocības. Komisija atzīmē, ka šajā gadījumā runa nav par šādu specifisku līdzekļu rezervju izveidošanu, bet gan pamatkapitāla uzkrāšanu. Un pamatkapitāls var tikt lietots dažādiem mērķiem, ne tikai, lai nodrošinātu sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanu.

| (114) | Dānijas varas iestādes min piemēru par to, ka “TV2” nebūtu spējīga noturēties negaidītu reklāmas peļņas zaudējumu gadījumā, kā 1999. gada gadījumā. Togad “TV2” pieredzēja savas reklāmas peļņas krišanos par DKK 104 milj. jeb par 9,3 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Komisija atzīmē, ka tajā gadā licenču līdzekļi tika palielināti par DKK 57 milj. jeb par 16 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. “TV2” samazināja arī savus programmu izdevumus, kā to būtu darījis jebkurš komerctelevīzijas uzņēmums ieņēmumu samazināšanās gadījumā. Kopumā “TV2” nebija spiests izmantot savu līdzekļu rezerves. Tas pierāda to, ka “TV2” gadījumā uzņēmuma pamatkapitāla palielināšana nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(114)

Dānijas varas iestādes min piemēru par to, ka “TV2” nebūtu spējīga noturēties negaidītu reklāmas peļņas zaudējumu gadījumā, kā 1999. gada gadījumā. Togad “TV2” pieredzēja savas reklāmas peļņas krišanos par DKK 104 milj. jeb par 9,3 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Komisija atzīmē, ka tajā gadā licenču līdzekļi tika palielināti par DKK 57 milj. jeb par 16 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. “TV2” samazināja arī savus programmu izdevumus, kā to būtu darījis jebkurš komerctelevīzijas uzņēmums ieņēmumu samazināšanās gadījumā. Kopumā “TV2” nebija spiests izmantot savu līdzekļu rezerves. Tas pierāda to, ka “TV2” gadījumā uzņēmuma pamatkapitāla palielināšana nav nepieciešama.

| (115) | Tāpēc Komisija uzskata, ka nav bijis nepieciešams kapitāla uzkrājums “TV2” pienākumu izpildei. Turklāt, lai pasargātu uzņēmumu no iespējamiem reklāmas ieņēmumu zaudējumiem, būtu jāizveido caurskatāma līdzekļu rezerve un nevis jāiegulda lielāka atbalsta summa. Šī iemesla dēļ Komisija nevar pieņemt Dānijas varas iestāžu pirmo argumentu. |
| --- | --- |

(115)

Tāpēc Komisija uzskata, ka nav bijis nepieciešams kapitāla uzkrājums “TV2” pienākumu izpildei. Turklāt, lai pasargātu uzņēmumu no iespējamiem reklāmas ieņēmumu zaudējumiem, būtu jāizveido caurskatāma līdzekļu rezerve un nevis jāiegulda lielāka atbalsta summa. Šī iemesla dēļ Komisija nevar pieņemt Dānijas varas iestāžu pirmo argumentu.

| (116) | Kā otro argumentu Dānijas varas iestādes min “TV2” ikgadējās peļņas ieguldīšanu uzņēmuma “TV2” akcijās, un to, ka peļņa atspoguļo “TV2” uzņēmuma veiksmīgo darbību. |
| --- | --- |

(116)

Kā otro argumentu Dānijas varas iestādes min “TV2” ikgadējās peļņas ieguldīšanu uzņēmuma “TV2” akcijās, un to, ka peļņa atspoguļo “TV2” uzņēmuma veiksmīgo darbību.

| (117) | Saskaņā ar tiesas praksi Komisijai ir jālemj, cik lielā mērā pārvaldes orgānu mēroga privātie investori būtu veikuši līdzīga apjoma investīcijas (37). |
| --- | --- |

(117)

Saskaņā ar tiesas praksi Komisijai ir jālemj, cik lielā mērā pārvaldes orgānu mēroga privātie investori būtu veikuši līdzīga apjoma investīcijas (37).

| (118) | Pirmkārt Komisija vēlas pieminēt, ka Dānijas valsts pieņēma lēmumu dibināt “TV2” ar aizdevuma nevis ar pamatkapitāla palīdzību. Kopš tā laika Dānijas valsts ir turklāt sniegusi “TV2” aizdevumus darbības nodrošināšanai. Tā kā Dānija šajā gadījumā ir uzņēmuma vienīgais akcionārs, Dānijas valsts ir arī vienīgais kreditors, kas cieš zaudējumus bankrota gadījumā. Tāpēc no investora skatījuma Dānijas valstij bija jācenšas panākt labākie rezultāti no saviem ieguldījumiem, vai nu pagarinot kompensāciju sniegšanu pa daļām, vai arī investīciju formā. |
| --- | --- |

(118)

Pirmkārt Komisija vēlas pieminēt, ka Dānijas valsts pieņēma lēmumu dibināt “TV2” ar aizdevuma nevis ar pamatkapitāla palīdzību. Kopš tā laika Dānijas valsts ir turklāt sniegusi “TV2” aizdevumus darbības nodrošināšanai. Tā kā Dānija šajā gadījumā ir uzņēmuma vienīgais akcionārs, Dānijas valsts ir arī vienīgais kreditors, kas cieš zaudējumus bankrota gadījumā. Tāpēc no investora skatījuma Dānijas valstij bija jācenšas panākt labākie rezultāti no saviem ieguldījumiem, vai nu pagarinot kompensāciju sniegšanu pa daļām, vai arī investīciju formā.

| (119) | Komisija atzīmē, ka visā izmeklēšanā apskatītajā laika posmā Dānija ir atteikusies no savām tiesībām saņemt aizdevuma procentus un turklāt ir atcēlusi arī aizņēmumu daļu iemaksas. Turpretī “TV2” ir uzkrājis pamatkapitālu, tai pat laikā turpinot nemaksāt aizdevuma procentu likmes un daļu iemaksas, kas rezultātā sastāda vērā ņemamu papildus kapitālu, kas nebija iepriekš paredzēts kādam noteiktam nolūkam. Turklāt Dānijas valsts nav pieprasījusi savu daļu no uzkrātā kapitāla. Šādā veidā Dānija nav centusies iegūt kādu atdevi no saviem ieguldījumiem, kā to parasti būtu darījis uzņēmuma īpašnieks vai kreditors. |
| --- | --- |

(119)

Komisija atzīmē, ka visā izmeklēšanā apskatītajā laika posmā Dānija ir atteikusies no savām tiesībām saņemt aizdevuma procentus un turklāt ir atcēlusi arī aizņēmumu daļu iemaksas. Turpretī “TV2” ir uzkrājis pamatkapitālu, tai pat laikā turpinot nemaksāt aizdevuma procentu likmes un daļu iemaksas, kas rezultātā sastāda vērā ņemamu papildus kapitālu, kas nebija iepriekš paredzēts kādam noteiktam nolūkam. Turklāt Dānijas valsts nav pieprasījusi savu daļu no uzkrātā kapitāla. Šādā veidā Dānija nav centusies iegūt kādu atdevi no saviem ieguldījumiem, kā to parasti būtu darījis uzņēmuma īpašnieks vai kreditors.

| (120) | Dānijas varas iestādes turklāt nav sniegušas nekādu pamatojumu tam, ka būtu tīri stratēģiski saprātīgi peļņu no jauna investēt “TV2” uzņēmumā nevis pieprasīt savu daļu aizņēmuma procentu likmju vai atmaksas daļu veidā. Šādu lēmumu parasts investors būtu pieņēmis tikai gadījumā, ja uzskatītu, ka peļņas ieguldīšanas no jauna uzņēmumā palielinātu viņa jau veikto investīciju vērtību. Šajā konkrētajā gadījumā Dānijas varas iestādes nav piedāvājušas noteiktu plānu vai skaidru, gatavu rīcības stratēģiju, kas apstiprinātu parastu investora interesi. Nav saskatāmas arī kādas citas norādes par to, ka “TV2” būtu plānojis paplašināt savus pasākumu mērogu, kā rezultātā investīciju vērtība pieaugtu. |
| --- | --- |

(120)

Dānijas varas iestādes turklāt nav sniegušas nekādu pamatojumu tam, ka būtu tīri stratēģiski saprātīgi peļņu no jauna investēt “TV2” uzņēmumā nevis pieprasīt savu daļu aizņēmuma procentu likmju vai atmaksas daļu veidā. Šādu lēmumu parasts investors būtu pieņēmis tikai gadījumā, ja uzskatītu, ka peļņas ieguldīšanas no jauna uzņēmumā palielinātu viņa jau veikto investīciju vērtību. Šajā konkrētajā gadījumā Dānijas varas iestādes nav piedāvājušas noteiktu plānu vai skaidru, gatavu rīcības stratēģiju, kas apstiprinātu parastu investora interesi. Nav saskatāmas arī kādas citas norādes par to, ka “TV2” būtu plānojis paplašināt savus pasākumu mērogu, kā rezultātā investīciju vērtība pieaugtu.

| (121) | Komisija atzīmē, ka TV2 fonds tika slēgts 1997. gadā, un, ka “TV2” drīkstēja paturēt tajā atlikušos līdzekļus. Komisija nepiekrīt kultūras ministra lēmumam dot “TV2” lielāku finansiālu brīvību, kas vēlreiz pamato valsts neskaidro lēmumu investēt peļņas līdzekļus no jauna “TV2”. |
| --- | --- |

(121)

Komisija atzīmē, ka TV2 fonds tika slēgts 1997. gadā, un, ka “TV2” drīkstēja paturēt tajā atlikušos līdzekļus. Komisija nepiekrīt kultūras ministra lēmumam dot “TV2” lielāku finansiālu brīvību, kas vēlreiz pamato valsts neskaidro lēmumu investēt peļņas līdzekļus no jauna “TV2”.

| (122) | Tāpēc Komisija uzskata, ka tā kā konkrētajā gadījumā neviens investors nav pieprasījis savu peļņas daļu, veicot “TV2” neto izdevumu aprēķinu nav jāņem vērā kādi kapitāla peļņas punkti. |
| --- | --- |

(122)

Tāpēc Komisija uzskata, ka tā kā konkrētajā gadījumā neviens investors nav pieprasījis savu peļņas daļu, veicot “TV2” neto izdevumu aprēķinu nav jāņem vērā kādi kapitāla peļņas punkti.

| (123) | Komisija nevar piekrist tām atsaucēm, ko Dānijas varas iestādes izmanto, lai uzrādītu, ka ir rīkojušās līdzīgi privātinvestoriem, ieguldot gada peļņu no jauna “TV2” uzņēmumā. Dānijas varas iestādes izmanto “TV2” peļņas rezultātus, kā novērtējumu uzņēmuma veiksmīgai darbībai. Konkrētajā gadījumā ir jāuzsver, ka Dānijas varas iestādes jau iepriekš ir finansējis “TV2”, nododot uzņēmuma rīcībā vērā ņemamus līdzekļus darba izdevumu segšanai. Šo līdzekļu kopums tiešā veidā ietekmē “TV2” sasniedzamos rezultātus. Ir apšaubāmi, vai atskaišu datu analīze ietekmē lēmumus gadījumos, kad valsts ir gan finansētāja, gan investora lomā. Tā kā valsts finansējuma apjoms nav atkarīgs no izmaksām, atskaišu dati vienmēr var tikt uzlaboti, vienkārši palielinot valsts ieguldījumu apjomu. Taču tā kā pārmērīgi ieguldījumi parasti veicina uzņēmumu efektivitātes zudumu, kas savukārt nozīmē zaudējumus valsts kasei, ir apšaubāmi, vai palielināts finansējums rada labākus rezultātus. |
| --- | --- |

(123)

Komisija nevar piekrist tām atsaucēm, ko Dānijas varas iestādes izmanto, lai uzrādītu, ka ir rīkojušās līdzīgi privātinvestoriem, ieguldot gada peļņu no jauna “TV2” uzņēmumā. Dānijas varas iestādes izmanto “TV2” peļņas rezultātus, kā novērtējumu uzņēmuma veiksmīgai darbībai. Konkrētajā gadījumā ir jāuzsver, ka Dānijas varas iestādes jau iepriekš ir finansējis “TV2”, nododot uzņēmuma rīcībā vērā ņemamus līdzekļus darba izdevumu segšanai. Šo līdzekļu kopums tiešā veidā ietekmē “TV2” sasniedzamos rezultātus. Ir apšaubāmi, vai atskaišu datu analīze ietekmē lēmumus gadījumos, kad valsts ir gan finansētāja, gan investora lomā. Tā kā valsts finansējuma apjoms nav atkarīgs no izmaksām, atskaišu dati vienmēr var tikt uzlaboti, vienkārši palielinot valsts ieguldījumu apjomu. Taču tā kā pārmērīgi ieguldījumi parasti veicina uzņēmumu efektivitātes zudumu, kas savukārt nozīmē zaudējumus valsts kasei, ir apšaubāmi, vai palielināts finansējums rada labākus rezultātus.

| (124) | Komisija tāpēc neuzskata, ka Dānijas varas iestāžu rīcība ir pielīdzināma privātinvestoru parastai rīcībai līdzīgā situācijā. Nevar tikt atzīts, ka Dānijas varas iestādes ir rīkojušās šādā veidā, iepriekš veicot pamatīgu pētījumu un analīzi, lai palielinātu savu investīciju maksimālo atdevi. Turklāt peļņa nav ieguldīta “TV2” pamatkapitālā caurskatāmos apstākļos konkrēta mērķa sasniegšanai, kā to nosaka kapitāla ieguldījumu noteikumi. Kā tika paskaidrots augstāk, Dānijas varas iestādes nepieprasīja savu investīciju peļņas daļu, un ar šo “TV2” peļņas ieguldījumu no jauna uzņēmumā nebija saistīta nekāda tirgus ekonomikas stratēģija. |
| --- | --- |

(124)

Komisija tāpēc neuzskata, ka Dānijas varas iestāžu rīcība ir pielīdzināma privātinvestoru parastai rīcībai līdzīgā situācijā. Nevar tikt atzīts, ka Dānijas varas iestādes ir rīkojušās šādā veidā, iepriekš veicot pamatīgu pētījumu un analīzi, lai palielinātu savu investīciju maksimālo atdevi. Turklāt peļņa nav ieguldīta “TV2” pamatkapitālā caurskatāmos apstākļos konkrēta mērķa sasniegšanai, kā to nosaka kapitāla ieguldījumu noteikumi. Kā tika paskaidrots augstāk, Dānijas varas iestādes nepieprasīja savu investīciju peļņas daļu, un ar šo “TV2” peļņas ieguldījumu no jauna uzņēmumā nebija saistīta nekāda tirgus ekonomikas stratēģija.

| (125) | Vienīgais izņēmums ir kapitāla ieguldīšana ar mērķi iegādāties ciparu iekārtas “TV2” producēšanas vajadzībām. Komisija atzīmē, ka Dānijas varas iestādes apgalvo, ka šis kapitāls nav uzskatāms par brīvi lietojamiem līdzekļiem. Saskaņā ar “TV2” 1997. gada grāmatvedības atskaiti, “Medieforliget” pieņēma lēmumu par to, ka “TV2” ir jāiegādājas producēšanas ciparu iekārtas līdz 2000. gada beigām. Tika atvēlēta summa DKK 300 milj. apmērā gan “TV2”, gan tā reģionālo staciju ciparu iekārtu iegādei. 1997. gadā “TV2” šim nolūkam tika pārskaitīti DKK 167 milj. Tāpēc Komisija piekrīt, ka šo līdzekļu piešķiršana ir balstīta uz konkrēta lēmuma un ar precīzu mērķi. |
| --- | --- |

(125)

Vienīgais izņēmums ir kapitāla ieguldīšana ar mērķi iegādāties ciparu iekārtas “TV2” producēšanas vajadzībām. Komisija atzīmē, ka Dānijas varas iestādes apgalvo, ka šis kapitāls nav uzskatāms par brīvi lietojamiem līdzekļiem. Saskaņā ar “TV2” 1997. gada grāmatvedības atskaiti, “Medieforliget” pieņēma lēmumu par to, ka “TV2” ir jāiegādājas producēšanas ciparu iekārtas līdz 2000. gada beigām. Tika atvēlēta summa DKK 300 milj. apmērā gan “TV2”, gan tā reģionālo staciju ciparu iekārtu iegādei. 1997. gadā “TV2” šim nolūkam tika pārskaitīti DKK 167 milj. Tāpēc Komisija piekrīt, ka šo līdzekļu piešķiršana ir balstīta uz konkrēta lēmuma un ar precīzu mērķi.

| (126) | Piešķirtie līdzekļi tikai daļēji tika izlietoti saskaņā ar pieņemto lēmumu. Līdz 2000. gada beigām, kad ciparu iekārtu iegādei bija jābūt veiktai, no saņemtajiem DKK 167 milj. “TV2” ciparu iekārtās bija ieguldījusi tikai DKK 14,3 milj. Līdz izmeklēšanā apskatītā laika posma beigām ciparu iekārtās bija ieguldīti tikai DKK 95 milj. Taču 2003. gada 1. janvārī atlikušie DKK 72 milj. tika nodoti “TV2” ziņā, bez to izmantošanas nosacījumiem. Tāpēc Komisijas uzskata, ka atlikuma summa, kas var tikt salīdzināta ar jebkuru citu “TV2” izdevumu finansējuma avotu, var tikt uzskatīta par pārmērīgu kompensāciju. Šī atlikuma summa tāpēc ir pieskaitīta pie pārmērīgām kompensācijām. |
| --- | --- |

(126)

Piešķirtie līdzekļi tikai daļēji tika izlietoti saskaņā ar pieņemto lēmumu. Līdz 2000. gada beigām, kad ciparu iekārtu iegādei bija jābūt veiktai, no saņemtajiem DKK 167 milj. “TV2” ciparu iekārtās bija ieguldījusi tikai DKK 14,3 milj. Līdz izmeklēšanā apskatītā laika posma beigām ciparu iekārtās bija ieguldīti tikai DKK 95 milj. Taču 2003. gada 1. janvārī atlikušie DKK 72 milj. tika nodoti “TV2” ziņā, bez to izmantošanas nosacījumiem. Tāpēc Komisijas uzskata, ka atlikuma summa, kas var tikt salīdzināta ar jebkuru citu “TV2” izdevumu finansējuma avotu, var tikt uzskatīta par pārmērīgu kompensāciju. Šī atlikuma summa tāpēc ir pieskaitīta pie pārmērīgām kompensācijām.

| (127) | Ņemot vērā augstākminēto, Komisija saskaņā ar proporcionalitātes novērtējuma pirmo daļu uzskata, ka “TV2” faktiski ir saņēmis pārmērīgu kompensāciju DKK 628,2 milj.(EUR 84,3 milj.) apmērā. |
| --- | --- |

(127)

Ņemot vērā augstākminēto, Komisija saskaņā ar proporcionalitātes novērtējuma pirmo daļu uzskata, ka “TV2” faktiski ir saņēmis pārmērīgu kompensāciju DKK 628,2 milj.(EUR 84,3 milj.) apmērā.

| (128) | Kā jau tika minēts ievada daļā, “TV2” veic arī virkni komercpasākumu. Taču ņemot vērā uzņēmuma daudzpusējos pasākumus, tie ir diezgan margināli. Šo komercpasākumu izmaksas ir novērtētas pēc metodes, ko nosaka Paziņojums par radio un televīziju, un tāpēc nav ņemta vērā pilnā izmaksu summa. Jautājumā par priekšrocībām, ko “TV2” saņem no frekvences lietošanas, Komisija atzīmē, ka tas pilnībā atbilst sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu vajadzībām. Turklāt Komisija uzskata, ka finansējuma izmaksas (aizdevumu procentu priekšrocība), saskaņā ar Paziņojumu par radio un televīziju, var tikt pilnībā pamatotas ar sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma specifiku. |
| --- | --- |

(128)

Kā jau tika minēts ievada daļā, “TV2” veic arī virkni komercpasākumu. Taču ņemot vērā uzņēmuma daudzpusējos pasākumus, tie ir diezgan margināli. Šo komercpasākumu izmaksas ir novērtētas pēc metodes, ko nosaka Paziņojums par radio un televīziju, un tāpēc nav ņemta vērā pilnā izmaksu summa. Jautājumā par priekšrocībām, ko “TV2” saņem no frekvences lietošanas, Komisija atzīmē, ka tas pilnībā atbilst sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu vajadzībām. Turklāt Komisija uzskata, ka finansējuma izmaksas (aizdevumu procentu priekšrocība), saskaņā ar Paziņojumu par radio un televīziju, var tikt pilnībā pamatotas ar sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma specifiku.

| (129) | Lai neitralizētu nodokļu atvieglojumu, no kā sabiedrisko pakalpojumu uzņēmums gūst zināmu labumu, 30 % no komercpasākumu peļņas ir jāpārskaita sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumā. Šāds lēmums ir spēkā tikai kopš 2001. gada. Tāpēc Komisija atzīst, ka, iespējams, ir notikusi televīzijas tirgus ietekmēšana, jo “TV2” nebija jāņem vērā uzņēmumu peļņas nodokļi nosakot savas komercpakalpojumu cenas. Šī priekšrocība šobrīd vairs nepastāv, jo ir stājies spēkā augstāk minētais neitralizēšanas mehānisms”, un pārskaitītā daļa atbilst faktiskajam nodokļu procentu apmēram. Tas nerada sarežģījumus pārmērīgas kompensācijas apjoma aprēķinos, jo apkopotie ieņēmumi no šiem komercpasākumiem tiek izmantoti, lai samazinātu neto izmaksas par sabiedrisko pakalpojumu pasākumiem. |
| --- | --- |

(129)

Lai neitralizētu nodokļu atvieglojumu, no kā sabiedrisko pakalpojumu uzņēmums gūst zināmu labumu, 30 % no komercpasākumu peļņas ir jāpārskaita sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumā. Šāds lēmums ir spēkā tikai kopš 2001. gada. Tāpēc Komisija atzīst, ka, iespējams, ir notikusi televīzijas tirgus ietekmēšana, jo “TV2” nebija jāņem vērā uzņēmumu peļņas nodokļi nosakot savas komercpakalpojumu cenas. Šī priekšrocība šobrīd vairs nepastāv, jo ir stājies spēkā augstāk minētais neitralizēšanas mehānisms”, un pārskaitītā daļa atbilst faktiskajam nodokļu procentu apmēram. Tas nerada sarežģījumus pārmērīgas kompensācijas apjoma aprēķinos, jo apkopotie ieņēmumi no šiem komercpasākumiem tiek izmantoti, lai samazinātu neto izmaksas par sabiedrisko pakalpojumu pasākumiem.

| (130) | “TV2” ir guvis zaudējumus no interneta pasākumiem. Tā kā šie pasākumi neietilpst sabiedrisko pakalpojumu pienākumos, nav iespējams valsts atbalsts šim nolūkam. Turklāt, ja nav citu šādā veidā veiktu pasākumu, uzņēmumam nav ienākumu no komercpasākumiem un līdz ar to nav ar ko nosegt interneta pasākumu zaudējumus. |
| --- | --- |

(130)

“TV2” ir guvis zaudējumus no interneta pasākumiem. Tā kā šie pasākumi neietilpst sabiedrisko pakalpojumu pienākumos, nav iespējams valsts atbalsts šim nolūkam. Turklāt, ja nav citu šādā veidā veiktu pasākumu, uzņēmumam nav ienākumu no komercpasākumiem un līdz ar to nav ar ko nosegt interneta pasākumu zaudējumus.

ii)   Konkurenci traucējoša rīcība komerctirgū

| (131) | Kā ir paskaidrots Paziņojumā par radio un televīziju, Komisija uzskata, ka konkurenci ierobežojoša rīcība no sabiedrisko radio vai televīzijas uzņēmumu puses nevar tikt uzskatīta par nepieciešamu sabiedrisko pakalpojumu pienākumu daļu. Paziņojuma 58. punktā ir teikts, ka “gadījumā, ja valsts apraides organizācijas ieņēmumu zaudējumi tiek segti no valsts budžeta, uzņēmums, piemēram, var mēģināt ietekmēt reklāmu vai citu tirgus pasākumu cenas, kas nepieder pie sabiedrisko pakalpojumu uzdevumiem un turklāt var samazināt konkurentu peļņu. Tāpēc Komisija uzskata, ka gadījumā, ja valsts apraides organizācija pazemina pakalpojumu, kas nepieder pie sabiedrisko pakalpojumu pienākumiem, cenas zem līmeņa, kas nepieciešams, lai nosegtu šī pasākuma izdevumus, un kas parastam operatoram tādā gadījumā būtu jāsedz no saviem līdzekļiem, tas liecina par to, ka sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma pienākumiem tiek piešķirta pārāk liela kompensācija.” |
| --- | --- |

(131)

Kā ir paskaidrots Paziņojumā par radio un televīziju, Komisija uzskata, ka konkurenci ierobežojoša rīcība no sabiedrisko radio vai televīzijas uzņēmumu puses nevar tikt uzskatīta par nepieciešamu sabiedrisko pakalpojumu pienākumu daļu. Paziņojuma 58. punktā ir teikts, ka “gadījumā, ja valsts apraides organizācijas ieņēmumu zaudējumi tiek segti no valsts budžeta, uzņēmums, piemēram, var mēģināt ietekmēt reklāmu vai citu tirgus pasākumu cenas, kas nepieder pie sabiedrisko pakalpojumu uzdevumiem un turklāt var samazināt konkurentu peļņu. Tāpēc Komisija uzskata, ka gadījumā, ja valsts apraides organizācija pazemina pakalpojumu, kas nepieder pie sabiedrisko pakalpojumu pienākumiem, cenas zem līmeņa, kas nepieciešams, lai nosegtu šī pasākuma izdevumus, un kas parastam operatoram tādā gadījumā būtu jāsedz no saviem līdzekļiem, tas liecina par to, ka sabiedrisko pakalpojumu uzņēmuma pienākumiem tiek piešķirta pārāk liela kompensācija.”

| (132) | “TvDanmark” ir iesniegusi informāciju, kas pierāda, ka šis uzņēmums nespēj nosegt savus komerctelevīzijas pasākumu izdevumus ar tām cenām, ko nosaka “TV2”. “TvDanmark” salīdzina savas izmaksas ar “TV2” noteiktajām TRP 21-50 cenām. |
| --- | --- |

(132)

“TvDanmark” ir iesniegusi informāciju, kas pierāda, ka šis uzņēmums nespēj nosegt savus komerctelevīzijas pasākumu izdevumus ar tām cenām, ko nosaka “TV2”. “TvDanmark” salīdzina savas izmaksas ar “TV2” noteiktajām TRP 21-50 cenām.

| (133) | Lai šāds salīdzinājums būtu iespējams, Komisijai būtu jānosaka, vai “TvDanmark” situācija var tikt uzskatīta par līdzvērtīgu “TV2”, un vai “TvDanmark” ir efektīvs pakalpojumu operators. |
| --- | --- |

(133)

Lai šāds salīdzinājums būtu iespējams, Komisijai būtu jānosaka, vai “TvDanmark” situācija var tikt uzskatīta par līdzvērtīgu “TV2”, un vai “TvDanmark” ir efektīvs pakalpojumu operators.

| (134) | Pirmkārt, Komisijai jāizvērtē, vai “TvDanmark” stāvoklis ir līdzvērtīgs “TV2”. Šajā sakarā Komisija ir veikusi sekojošas piezīmes: “TV2” skatītāju auditorija sastāda apmēram 35 %, turpretī “TvDanmark” auditorija ir apm. 15 %. Arī attiecībā uz reklāmu ir novērojamas vērā ņemamas atšķirības starp uzņēmumiem. “TV2” reklāmas tirgus daļa ir aptuveni 60 %, turpretī “TvDanmark” reklāmas tirgus daļa ir tikai ap 8 %. “TV2” reklāmas līdzekļu apgrozījums ir pieckārt lielāks par “TvDanmark” reklāmas līdzekļu apgrozījumu. Turklāt “TV2” ir vienīgā raidstacija, kas sasniedz 100 % Dānijas iedzīvotāju, turpretī “TvDanmark2” sasniedz 77 % iedzīvotāju un “TvDanmark1” vēl mazāk. Ņemot vērā augstākminēto “TvDanmark” nevar tikt tiešā veidā salīdzināts ar “TV2”. |
| --- | --- |

(134)

Pirmkārt, Komisijai jāizvērtē, vai “TvDanmark” stāvoklis ir līdzvērtīgs “TV2”. Šajā sakarā Komisija ir veikusi sekojošas piezīmes: “TV2” skatītāju auditorija sastāda apmēram 35 %, turpretī “TvDanmark” auditorija ir apm. 15 %. Arī attiecībā uz reklāmu ir novērojamas vērā ņemamas atšķirības starp uzņēmumiem. “TV2” reklāmas tirgus daļa ir aptuveni 60 %, turpretī “TvDanmark” reklāmas tirgus daļa ir tikai ap 8 %. “TV2” reklāmas līdzekļu apgrozījums ir pieckārt lielāks par “TvDanmark” reklāmas līdzekļu apgrozījumu. Turklāt “TV2” ir vienīgā raidstacija, kas sasniedz 100 % Dānijas iedzīvotāju, turpretī “TvDanmark2” sasniedz 77 % iedzīvotāju un “TvDanmark1” vēl mazāk. Ņemot vērā augstākminēto “TvDanmark” nevar tikt tiešā veidā salīdzināts ar “TV2”.

| (135) | Otrkārt Komisijai jāpieņem lēmums par to, vai “TvDanmark” ir efektīvs pakalpojumu operators tirgū. To, vai kāds uzņēmums ir efektīvs operators tirgū, var secināt veicot vienkāršu datu analīzi un operatoru rādītāju salīdzinājumu ar attiecīgās dalībvalsts vidusmēra rezultātiem. Veicot šādu analīzi ir jāņem vērā uzņēmumu atšķirīgais mērogs un īpašās izmaksu struktūras. Taču, kā tika minēts iepriekš, pakalpojumu operatoru stāvoklis Dānijas tirgū nav tik vienlīdzīgs, lai varētu veikt tiešu salīdzinājumu, balstoties tikai uz grāmatvedības atskaišu datiem. Komisija tāpēc uzskata, ka konkrētajā gadījumā nav iespējams veikt uz grāmatvedības datiem balstītu analīzi. |
| --- | --- |

(135)

Otrkārt Komisijai jāpieņem lēmums par to, vai “TvDanmark” ir efektīvs pakalpojumu operators tirgū. To, vai kāds uzņēmums ir efektīvs operators tirgū, var secināt veicot vienkāršu datu analīzi un operatoru rādītāju salīdzinājumu ar attiecīgās dalībvalsts vidusmēra rezultātiem. Veicot šādu analīzi ir jāņem vērā uzņēmumu atšķirīgais mērogs un īpašās izmaksu struktūras. Taču, kā tika minēts iepriekš, pakalpojumu operatoru stāvoklis Dānijas tirgū nav tik vienlīdzīgs, lai varētu veikt tiešu salīdzinājumu, balstoties tikai uz grāmatvedības atskaišu datiem. Komisija tāpēc uzskata, ka konkrētajā gadījumā nav iespējams veikt uz grāmatvedības datiem balstītu analīzi.

| (136) | Tā vietā Komisija ir izanalizējusi “TvDanmark” un “SBS Broadcastings” rezultātu datus. Pēc šādas analīzes veikšanas Komisija nevar ar pārliecību apgalvot, vai uzņēmuma zaudējumi ir saistīti ar “TvDanmark” sākotnēji augstām izmaksām, ko uzņēmums joprojām nav pilnībā atpelnījis, vai arī ar “TvDanmark” neefektīvo darbību. Neskatoties uz vairākiem informācijas pieprasījumiem, Komisija nav saņēmusi datus par vēl kādu trešo televīzijas uzņēmumu, “TV3”, lai tādējādi veiktu salīdzinājumu arī ar trešo pakalpojumu operatoru tirgū. Komisija tāpēc nevar droši apgalvot, vai “TvDanmark” zaudējumi ir radušies “TV2” cenu politikas rezultātā, vai arī pie tiem vai pie tiem vainojami citi faktori, kurus ietekmē pats “TvDanmark” uzņēmums. |
| --- | --- |

(136)

Tā vietā Komisija ir izanalizējusi “TvDanmark” un “SBS Broadcastings” rezultātu datus. Pēc šādas analīzes veikšanas Komisija nevar ar pārliecību apgalvot, vai uzņēmuma zaudējumi ir saistīti ar “TvDanmark” sākotnēji augstām izmaksām, ko uzņēmums joprojām nav pilnībā atpelnījis, vai arī ar “TvDanmark” neefektīvo darbību. Neskatoties uz vairākiem informācijas pieprasījumiem, Komisija nav saņēmusi datus par vēl kādu trešo televīzijas uzņēmumu, “TV3”, lai tādējādi veiktu salīdzinājumu arī ar trešo pakalpojumu operatoru tirgū. Komisija tāpēc nevar droši apgalvot, vai “TvDanmark” zaudējumi ir radušies “TV2” cenu politikas rezultātā, vai arī pie tiem vai pie tiem vainojami citi faktori, kurus ietekmē pats “TvDanmark” uzņēmums.

| (137) | Tā kā nevar pilnīgi droši apgalvot, vai “TvDanmark” ir efektīvs operators un tā kā nav iespējams veikt tiešus divu pakalpojumu operatoru salīdzinājumus, Komisija uzskata, ka šajā gadījumā augstāk minētie veiktie novērtēšanas pasākumi nav snieguši izšķirošu rezultātu. Tāpēc tika veikta sīkāka “TV2” cenu politikas un reklāmas tirgus datu analīze, lai pieņemtu lēmumu par to, vai izmeklēšanā apskatāmajā laika posmā “TV2” ir veikusi kādus pasākumus ar nolūku maksimāli paaugstināt savu reklāmas peļņu. |
| --- | --- |

(137)

Tā kā nevar pilnīgi droši apgalvot, vai “TvDanmark” ir efektīvs operators un tā kā nav iespējams veikt tiešus divu pakalpojumu operatoru salīdzinājumus, Komisija uzskata, ka šajā gadījumā augstāk minētie veiktie novērtēšanas pasākumi nav snieguši izšķirošu rezultātu. Tāpēc tika veikta sīkāka “TV2” cenu politikas un reklāmas tirgus datu analīze, lai pieņemtu lēmumu par to, vai izmeklēšanā apskatāmajā laika posmā “TV2” ir veikusi kādus pasākumus ar nolūku maksimāli paaugstināt savu reklāmas peļņu.

| (138) | Komisija sākumā salīdzināja abu operatoru cenas un veica “TV2” cenu politikas analīzi. Veiktā analīze koncentrēta uz laika posmu no 1998. līdz 2002. gadam, kad pēc sūdzības iesniedzēja domām “TV2” sāka dempingot reklāmas tirgus cenas. Tālāk tika veikta Dānijas reklāmu izmaksas analīze salīdzinājumā ar ES un it īpaši pārējām Skandināvijas valstīm. Un visbeidzot tika veikts visu Skandināvijas valstu un visu masu mēdiju kontaktcenu (38) salīdzinājums. |
| --- | --- |

(138)

Komisija sākumā salīdzināja abu operatoru cenas un veica “TV2” cenu politikas analīzi. Veiktā analīze koncentrēta uz laika posmu no 1998. līdz 2002. gadam, kad pēc sūdzības iesniedzēja domām “TV2” sāka dempingot reklāmas tirgus cenas. Tālāk tika veikta Dānijas reklāmu izmaksas analīze salīdzinājumā ar ES un it īpaši pārējām Skandināvijas valstīm. Un visbeidzot tika veikts visu Skandināvijas valstu un visu masu mēdiju kontaktcenu (38) salīdzinājums.

| (139) | Dānijas konkurences kontroles iestādes šobrīd izmeklē “TV2” rīcību reklāmas tirgū. Veiktais novērtējums nav saistīts ar šīs izmeklēšanas rezultātiem. |
| --- | --- |

(139)

Dānijas konkurences kontroles iestādes šobrīd izmeklē “TV2” rīcību reklāmas tirgū. Veiktais novērtējums nav saistīts ar šīs izmeklēšanas rezultātiem.

| (140) | Skatītāju auditorija un tās interešu grupas, programmu saturs, reklāmas laika un kanālu finansēšanas noteikumi ir faktori, kas ietekmē reklāmas tirgus konkurenci. Tāpēc dažādu televīzijas uzņēmumu cenas ir atšķirīgas. Raidstacijas pārdod arī virkni dažādu “produktu”, kuru cenas ir atšķirīgas (39). |
| --- | --- |

(140)

Skatītāju auditorija un tās interešu grupas, programmu saturs, reklāmas laika un kanālu finansēšanas noteikumi ir faktori, kas ietekmē reklāmas tirgus konkurenci. Tāpēc dažādu televīzijas uzņēmumu cenas ir atšķirīgas. Raidstacijas pārdod arī virkni dažādu “produktu”, kuru cenas ir atšķirīgas (39).

| (141) | Cenas, ko raidstacijas aprēķina, paredz arī vērā ņemamas atlaides. Tāpēc nav iespējams salīdzināt televīzijas reklāmu cenas pēc cenrāža. Reklāmas ievietošana televīzijā lielākoties (ap 90 % no visiem valsts mēroga reklāmas paziņojumiem) tiek izvietoti, noslēdzot gada līgumu, kuriem televīzijas kanāli piemēro gada pakalpojumu atlaides. Turklāt pastāv virkne citu atlaižu (jauniem reklāmas pasūtītājiem, mazāk pievilcīgiem reklāmas laikiem, lielāka apjoma atlaide utt.). Ar šo vienošanos noslēgšanu un izpildi nodarbojas tā saucamie masu mēdiju biroji. |
| --- | --- |

(141)

Cenas, ko raidstacijas aprēķina, paredz arī vērā ņemamas atlaides. Tāpēc nav iespējams salīdzināt televīzijas reklāmu cenas pēc cenrāža. Reklāmas ievietošana televīzijā lielākoties (ap 90 % no visiem valsts mēroga reklāmas paziņojumiem) tiek izvietoti, noslēdzot gada līgumu, kuriem televīzijas kanāli piemēro gada pakalpojumu atlaides. Turklāt pastāv virkne citu atlaižu (jauniem reklāmas pasūtītājiem, mazāk pievilcīgiem reklāmas laikiem, lielāka apjoma atlaide utt.). Ar šo vienošanos noslēgšanu un izpildi nodarbojas tā saucamie masu mēdiju biroji.

| (142) | Lai būtu iespējams salīdzināt dažādās raidstacijas, ir jānosaka vidusmēra cena. Zemāk redzamajā tabulā apskatāmas vidusmēra cenas mērķa grupai TRP 21-50. Šīs cenas tiek noteiktas dalot attiecīgo raidstaciju valsts mēroga reklāmas pakalpojumu apgrozījumu ar sasniegto TRP 21-50 skaitu (40):
  3. tabula | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “TVDanmark” (EUR) | 283 | 270 | 252 | 251 | 211 |
| “TV2” (EUR) | 480 | 409 | 364 | 381 | 325 |
| Starpība (EUR) | 197 | 139 | 112 | 130 | 114 |
| “TVDanmark”CPP no “TV2” CPP (41)( %) | 58,9 | 66,0 | 69,3 | 65,9 | 64,9 |
| “TV2” vidusmēra CPP par TRP 21-50 ar pārklājumu ((0,7) (EUR) | 336 | 286 | 255 | 267 | 228 |
| “TVDanmark”CPP no “TV2”CPP ( %) | 84,2 | 94,3 | 99,0 | 94,1 | 92,7 |

(142)

Lai būtu iespējams salīdzināt dažādās raidstacijas, ir jānosaka vidusmēra cena. Zemāk redzamajā tabulā apskatāmas vidusmēra cenas mērķa grupai TRP 21-50. Šīs cenas tiek noteiktas dalot attiecīgo raidstaciju valsts mēroga reklāmas pakalpojumu apgrozījumu ar sasniegto TRP 21-50 skaitu (40):

3. tabula

1998

1999

2000

2001

2002

“TVDanmark” (EUR)

283

270

252

251

211

“TV2” (EUR)

480

409

364

381

325

Starpība (EUR)

197

139

112

130

114

“TVDanmark”CPP no “TV2” CPP (41)( %)

58,9

66,0

69,3

65,9

64,9

“TV2” vidusmēra CPP par TRP 21-50 ar pārklājumu ((0,7) (EUR)

336

286

255

267

228

“TVDanmark”CPP no “TV2”CPP ( %)

84,2

94,3

99,0

94,1

92,7

| (143) | Saskaņā ar tabulā apkopotajiem datiem “TvDanmark” cena par TRP 21-50 ir apm. 30-40 % zem “TV2” cenas līmeņa. Kā Komisija minēja lēmumā par valsts atbalsta sniegšanu “France 2” un “France 3”, starp vidusmēra pakalpojumu skaitu un vidusmēra neto cenu par televīzijas reklāmas pakalpojumu ir novērojama pozitīva sakarība (42). Cenu starpība starp televīzijas uzņēmumiem var tikt pamatota ar raidstaciju relatīvo spēju piesaistīt skatītājus. Šādā situācijā būtiski izvērtēt, vai faktiskā cenu starpība atspoguļo tirgus apstākļus. |
| --- | --- |

(143)

Saskaņā ar tabulā apkopotajiem datiem “TvDanmark” cena par TRP 21-50 ir apm. 30-40 % zem “TV2” cenas līmeņa. Kā Komisija minēja lēmumā par valsts atbalsta sniegšanu “France 2” un “France 3”, starp vidusmēra pakalpojumu skaitu un vidusmēra neto cenu par televīzijas reklāmas pakalpojumu ir novērojama pozitīva sakarība (42). Cenu starpība starp televīzijas uzņēmumiem var tikt pamatota ar raidstaciju relatīvo spēju piesaistīt skatītājus. Šādā situācijā būtiski izvērtēt, vai faktiskā cenu starpība atspoguļo tirgus apstākļus.

| (144) | Atšķirībā no Francijas gadījuma, Dānijas gadījumā ir iespējams analizēt tikai novērojumus par diviem attiecīgajiem operatoriem. Lineārās regresijas līknes rādītājus var aprēķināt pēc šo divu pakalpojumu operatoru cenām, un šādam rezultātam nav pārāk lielas statistiskas vērtības. Tādā veidā nav iespējams noteikt, cik lielā mērā līknes rādītāji ir precīzi. |
| --- | --- |

(144)

Atšķirībā no Francijas gadījuma, Dānijas gadījumā ir iespējams analizēt tikai novērojumus par diviem attiecīgajiem operatoriem. Lineārās regresijas līknes rādītājus var aprēķināt pēc šo divu pakalpojumu operatoru cenām, un šādam rezultātam nav pārāk lielas statistiskas vērtības. Tādā veidā nav iespējams noteikt, cik lielā mērā līknes rādītāji ir precīzi.

| (145) | Lai izpētītu, vai faktiskā cenu starpība starp šiem diviem operatoriem atspoguļo situāciju tirgū, tika piemērots korekcijas faktors, kas neitralizētu “TV2” noteicošo lomu tirgū. Masu mēdiju biroju izstrādāja līdzsvarošanas faktora aprēķinu, kas atspoguļo atšķirību starp “TvDanmark” un “TV2” vēlamās mērķa auditorijas sasniegšanai ar 100 TRP 21-50. “TvDanmark” rādītāji atbilst aptuveni 70 % no “TV2” (pie 100 TRP 21-50 nosacījuma). Kad šis faktors tiek likts lietā, cenu starpība samazinās. Jāpiemin, ka “TV2” cenu līmenis pastāvīgi atrodas nedaudz virs “TvDanmark”. Tāpēc jāsecina, ka cenu starpība atspoguļo tirgus apstākļus. Taču nedrīkst aizmirst, ka šādu korekcijas faktoru nevar piemērot visos gadījumos, kad ir novērojama atšķirība starp raidstacijām. |
| --- | --- |

(145)

Lai izpētītu, vai faktiskā cenu starpība starp šiem diviem operatoriem atspoguļo situāciju tirgū, tika piemērots korekcijas faktors, kas neitralizētu “TV2” noteicošo lomu tirgū. Masu mēdiju biroju izstrādāja līdzsvarošanas faktora aprēķinu, kas atspoguļo atšķirību starp “TvDanmark” un “TV2” vēlamās mērķa auditorijas sasniegšanai ar 100 TRP 21-50. “TvDanmark” rādītāji atbilst aptuveni 70 % no “TV2” (pie 100 TRP 21-50 nosacījuma). Kad šis faktors tiek likts lietā, cenu starpība samazinās. Jāpiemin, ka “TV2” cenu līmenis pastāvīgi atrodas nedaudz virs “TvDanmark”. Tāpēc jāsecina, ka cenu starpība atspoguļo tirgus apstākļus. Taču nedrīkst aizmirst, ka šādu korekcijas faktoru nevar piemērot visos gadījumos, kad ir novērojama atšķirība starp raidstacijām.

| (146) | Turklāt Komisija vēlas atzīmēt, ka sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka faktiskā konkurence televīzijas reklāmu tirgū nenotiek par pakalpojuma cenrāžu cenām vai vidusmēra GRP un TRP cenām, kā tika minēts iepriekš. Turpretī pakalpojumu operatori, pēc “TvDanmark” domām, konkurē tā saucamo marginālo cenu ziņā. Šīs marginālās cenas esot “TV2” noteicošās lomas tirgū patiesais iemesls. Lai sasniegtu reklāmas kampaņas mērķi, reklāmas izvietotājiem pietiek iegādāties zināmu daļu ratingpoint no “TV2”. Šiem tā saucamajiem inframarginālajām vienībām nepastāvēja konkurence, un “TV2” no tā guva lielāku peļņu. Tā rezultātā pakalpojumu operatori konkurēja par atlikušajiem ratingpoint un līdz ar to marginālcenām. “TvDanmark” apgalvo, ka šīs cenas bija zemākas par pakalpojuma vidusmēra cenu, kas sniegtas augstāk apskatāmajā tabulā. |
| --- | --- |

(146)

Turklāt Komisija vēlas atzīmēt, ka sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka faktiskā konkurence televīzijas reklāmu tirgū nenotiek par pakalpojuma cenrāžu cenām vai vidusmēra GRP un TRP cenām, kā tika minēts iepriekš. Turpretī pakalpojumu operatori, pēc “TvDanmark” domām, konkurē tā saucamo marginālo cenu ziņā. Šīs marginālās cenas esot “TV2” noteicošās lomas tirgū patiesais iemesls. Lai sasniegtu reklāmas kampaņas mērķi, reklāmas izvietotājiem pietiek iegādāties zināmu daļu ratingpoint no “TV2”. Šiem tā saucamajiem inframarginālajām vienībām nepastāvēja konkurence, un “TV2” no tā guva lielāku peļņu. Tā rezultātā pakalpojumu operatori konkurēja par atlikušajiem ratingpoint un līdz ar to marginālcenām. “TvDanmark” apgalvo, ka šīs cenas bija zemākas par pakalpojuma vidusmēra cenu, kas sniegtas augstāk apskatāmajā tabulā.

| (147) | Ja neņem vērā jautājumu par šī apgalvojuma patiesumu, Komisija uzskata, ka šāda rīcība ir bijusi iespējama dēļ “TV2” spēcīgās pozīcijas tirgū. Dotajā gadījumā būtu jāizlemj, vai šāda “TV2” rīcība reklāmas tirgū ir bijusi pamatota ar mērķi maksimāli palielināt savu peļņu. Iespējams, ka “TV2” pazemināja savas pakalpojumu cenas, lai saglabātu lielo tirgus piedāvājumu apjomu, taču tas nenozīmē, ka uzņēmums nav tiecies iegūt maksimālu peļņu no šī pasākuma. |
| --- | --- |

(147)

Ja neņem vērā jautājumu par šī apgalvojuma patiesumu, Komisija uzskata, ka šāda rīcība ir bijusi iespējama dēļ “TV2” spēcīgās pozīcijas tirgū. Dotajā gadījumā būtu jāizlemj, vai šāda “TV2” rīcība reklāmas tirgū ir bijusi pamatota ar mērķi maksimāli palielināt savu peļņu. Iespējams, ka “TV2” pazemināja savas pakalpojumu cenas, lai saglabātu lielo tirgus piedāvājumu apjomu, taču tas nenozīmē, ka uzņēmums nav tiecies iegūt maksimālu peļņu no šī pasākuma.

| (148) | Ņemot vērā visu augstākminēto var secināt, ka izmeklēšanā apskatītajā laika posmā “TV2” cenas ir bijušas augstākas par “TvDanmark” cenām par attiecīgo pakalpojumu. Taču skaidrs ir arī tas, ka faktiskais cenu līmenis šajā laika posmā bija krities, lai gan cenrāža cenas bija paaugstinātas. “TV2” atlaidēm ir bijusi liela ietekme. |
| --- | --- |

(148)

Ņemot vērā visu augstākminēto var secināt, ka izmeklēšanā apskatītajā laika posmā “TV2” cenas ir bijušas augstākas par “TvDanmark” cenām par attiecīgo pakalpojumu. Taču skaidrs ir arī tas, ka faktiskais cenu līmenis šajā laika posmā bija krities, lai gan cenrāža cenas bija paaugstinātas. “TV2” atlaidēm ir bijusi liela ietekme.

| (149) | Taču no cenu analīzes nevar secināts, vai cenu līmeņa izmaiņas faktiski veicināja kopējo reklāmas ieņēmumu apjomu un tādējādi palielināja valsts finansējuma nepieciešamību. Lai noskaidrotu šo jautājumu, Komisija veikusi pētījumu par “TV2” cenu politiku un tās ietekmi uz uzņēmuma kopējo reklāmas ieņēmumu apjomu. |
| --- | --- |

(149)

Taču no cenu analīzes nevar secināts, vai cenu līmeņa izmaiņas faktiski veicināja kopējo reklāmas ieņēmumu apjomu un tādējādi palielināja valsts finansējuma nepieciešamību. Lai noskaidrotu šo jautājumu, Komisija veikusi pētījumu par “TV2” cenu politiku un tās ietekmi uz uzņēmuma kopējo reklāmas ieņēmumu apjomu.

| (150) | Kā jau tika paskaidrots šajā nodaļā, “TV2” izmeklēšanā apskatītajā laika posmā veikusi vairākkārtēju cenu paaugstināšanu un pazemināšanu (izmantojot lielākas atlaides). Zemāk ievietotā tabula sniedz pārskatu par “TV2” kopējo reklāmas ieņēmumu apjoma izmaiņām laika posmā no 1998. līdz 2002. gadam, kad, pēc sūdzības iesniedzēja apgalvojumiem, “TV2” ir ietekmējusi cenu līmeni Dānijas tirgū:
  4. tabula










  (milj. DKK) |
| --- | --- |
| | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| Ieņēmumi no reklāmas visā Dānijā | 1 008 | 884
  (- 11,3 %) | 959
  (+ 8,5 %) | 879
  (- 8,3 %) | 884
  (- 0,6 %) |

(150)

Kā jau tika paskaidrots šajā nodaļā, “TV2” izmeklēšanā apskatītajā laika posmā veikusi vairākkārtēju cenu paaugstināšanu un pazemināšanu (izmantojot lielākas atlaides). Zemāk ievietotā tabula sniedz pārskatu par “TV2” kopējo reklāmas ieņēmumu apjoma izmaiņām laika posmā no 1998. līdz 2002. gadam, kad, pēc sūdzības iesniedzēja apgalvojumiem, “TV2” ir ietekmējusi cenu līmeni Dānijas tirgū:

4. tabula

(milj. DKK)

1998

1999

2000

2001

2002

Ieņēmumi no reklāmas visā Dānijā

1 008

884

(- 11,3 %)

959

(+ 8,5 %)

879

(- 8,3 %)

884

(- 0,6 %)

| (151) | 1997. gadā “TV2” pieņēma stratēģisku lēmumu par nepieciešamību palielināt uzņēmuma darbību un līdz ar to paaugstināt savas cenas 1998. gadā. Atkārtota cenu paaugstināšana tika veikta 1999. gadā. Dānijas varas iestādes apgalvo, ka 1999. gadā tirgus konkurence bija tik sīva, ka cenu paaugstināšanas rezultātā “TV2” radās problēmas, un uzņēmuma reklāmu ieņēmumi kritās par apm. 10 % attiecībā pret iepriekšējo gadu. |
| --- | --- |

(151)

1997. gadā “TV2” pieņēma stratēģisku lēmumu par nepieciešamību palielināt uzņēmuma darbību un līdz ar to paaugstināt savas cenas 1998. gadā. Atkārtota cenu paaugstināšana tika veikta 1999. gadā. Dānijas varas iestādes apgalvo, ka 1999. gadā tirgus konkurence bija tik sīva, ka cenu paaugstināšanas rezultātā “TV2” radās problēmas, un uzņēmuma reklāmu ieņēmumi kritās par apm. 10 % attiecībā pret iepriekšējo gadu.

| (152) | 2000. gadā “TV2” paredzēja vērā ņemamu konkurences pieaugumu, un tāpēc uzņēmums savas cenas nepaaugstināja. “TV2” ieviestās atlaižu sistēmas dēļ kritās faktiskās cenas. Tā rezultātā “TV2” palielināja darbību par 33 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Veiktās cenu politikas dēļ “TV2” valsts mēroga reklāmas ieņēmumi pieauga par 8,4 %. 2001. gadā “TV2” atkal paaugstināja savas cenas. Neskatoties uz paaugstinātajām cenām, uzņēmuma ieņēmumi un darbības apjoms kritās līdz 1999. gada līmenim. 2002. gadā “TV2” no jauna pazemināja savas cenas un kopējā apgrozījumā saņēma mazāku atdevi. Taču no kopējā reklāmas tirgus atdeve bija vēl lielāka. |
| --- | --- |

(152)

2000. gadā “TV2” paredzēja vērā ņemamu konkurences pieaugumu, un tāpēc uzņēmums savas cenas nepaaugstināja. “TV2” ieviestās atlaižu sistēmas dēļ kritās faktiskās cenas. Tā rezultātā “TV2” palielināja darbību par 33 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Veiktās cenu politikas dēļ “TV2” valsts mēroga reklāmas ieņēmumi pieauga par 8,4 %. 2001. gadā “TV2” atkal paaugstināja savas cenas. Neskatoties uz paaugstinātajām cenām, uzņēmuma ieņēmumi un darbības apjoms kritās līdz 1999. gada līmenim. 2002. gadā “TV2” no jauna pazemināja savas cenas un kopējā apgrozījumā saņēma mazāku atdevi. Taču no kopējā reklāmas tirgus atdeve bija vēl lielāka.

| (153) | No augstākminētā var secināt, ka lielu atlaižu akcijas veicina faktiskās cenas pazemināšanos. “TV2” ir spējis kompensēt cenu krišanos, paplašinot darbību. Tā kā konkurentiem nebija pieejamas šādas rezerves, viņiem nav bijusi līdzīga iespēja. Lai noturētos tirgū, tie bija spiesti sekot “TV2” nosacījumiem. Laikā, kad “TV2” paaugstināja savas cenas, uzņēmumam bija mazāks reklāmas līdzekļu apgrozījums. Kad “TV2” pazemināja cenas, uzņēmums turpretī varēja palielināt kopējo apgrozījumu. Komisija secina, ka “TV2” veiktie cenu pazemināšanas pasākumi, sniedza lielākus kopējos ieņēmumus. Tāpēc nevar apgalvot, ka “TV2” cenu politika liecina par uzņēmuma mērķi maksimāli palielināt savus ienākumus. |
| --- | --- |

(153)

No augstākminētā var secināt, ka lielu atlaižu akcijas veicina faktiskās cenas pazemināšanos. “TV2” ir spējis kompensēt cenu krišanos, paplašinot darbību. Tā kā konkurentiem nebija pieejamas šādas rezerves, viņiem nav bijusi līdzīga iespēja. Lai noturētos tirgū, tie bija spiesti sekot “TV2” nosacījumiem. Laikā, kad “TV2” paaugstināja savas cenas, uzņēmumam bija mazāks reklāmas līdzekļu apgrozījums. Kad “TV2” pazemināja cenas, uzņēmums turpretī varēja palielināt kopējo apgrozījumu. Komisija secina, ka “TV2” veiktie cenu pazemināšanas pasākumi, sniedza lielākus kopējos ieņēmumus. Tāpēc nevar apgalvot, ka “TV2” cenu politika liecina par uzņēmuma mērķi maksimāli palielināt savus ienākumus.

| (154) | Dānijas pakalpojumu operatoru cenu salīdzinājums un “TV2” cenu politikas analīze nesniedz pamatu secinājumiem par to, cik lielā mērā Dānijas televīzijas reklāmas tirgus cenas ir bijušas pazeminātas. Tik zems cenu līmenis var norādīt uz to, ka “TV2” izmantoja savas priekšrocības, lai ietekmētu kopējo televīzijas reklāmu izdevumus zem līmeņa, kas atbilst parastas konkurences situācijai. |
| --- | --- |

(154)

Dānijas pakalpojumu operatoru cenu salīdzinājums un “TV2” cenu politikas analīze nesniedz pamatu secinājumiem par to, cik lielā mērā Dānijas televīzijas reklāmas tirgus cenas ir bijušas pazeminātas. Tik zems cenu līmenis var norādīt uz to, ka “TV2” izmantoja savas priekšrocības, lai ietekmētu kopējo televīzijas reklāmu izdevumus zem līmeņa, kas atbilst parastas konkurences situācijai.

| (155) | Lai noskaidrotu šo jautājumu, Komisija ir veikusi pētījumu par ES valstu reklāmas tirgus ekonomikas datiem un salīdzinājusi tos ar Dānijas datiem. Tā kā Dānijas televīzijas reklāmas tirgu vislabāk var salīdzināt ar Ziemeļeiropas valstu situāciju, Komisija salīdzināja Dānijas un citu Ziemeļvalstu (Somijas, Zviedrijas un Norvēģijas) datus (43). Tika apskatīti finanšu dati par televīzijas reklāmas izdevumiem sekojošās kategorijās: 1) televīzijas reklāmu izdevumu % attiecība pret kopējiem reklāmu izdevumiem, 2) televīzijas reklāmu izdevumi uz vienu iedzīvotāju, un 3) televīzijas reklāmas izdevumu procentuālā attiecība pret IKP. Zemāk ievietotā tabula sniedz pārskatu par šiem apstrādātajiem datiem (44):
  5. tabula
  Statistika par televīzijas reklāmu izdevumiem Dānijā, ES un citās Ziemeļvalstīs | | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Televīzijas reklāmu izdevumu apjoms no kopējās reklāmu izdevumu summas ( %) | DK
  ES
  Ziemeļv. | 27
  35
  24 | 29
  37
  25 | 29
  37
  26 | 30
  37
  27 | 28
  37
  27 | 27
  37
  27 | 27
  37
  26 |
| Televīzijas reklāmu izdevumi uz vienu cilvēku (EUR) | DK
  ES
  Ziemeļv. | 39
  37
  32 | 44
  40
  36 | 48
  45
  41 | 51
  49
  44 | 46
  53
  45 | 47
  60
  54 | 44
  58
  49 |
| Televīzijas reklāmu izdevumi no IKP ( ‰) | DK
  ES
  Ziemeļv. | 1,49
  2,20
  1,45 | 1,61
  2,34
  1,51 | 1,70
  2,46
  1,62 | 1,77
  2,58
  1,72 | 1,51
  2,70
  1,66 | 1,45
  2,88
  1,73 | 1,34
  2,71
  1,55 |
| Avots
  European Audiovisual Observatory, EuroStat |

(155)

Lai noskaidrotu šo jautājumu, Komisija ir veikusi pētījumu par ES valstu reklāmas tirgus ekonomikas datiem un salīdzinājusi tos ar Dānijas datiem. Tā kā Dānijas televīzijas reklāmas tirgu vislabāk var salīdzināt ar Ziemeļeiropas valstu situāciju, Komisija salīdzināja Dānijas un citu Ziemeļvalstu (Somijas, Zviedrijas un Norvēģijas) datus (43). Tika apskatīti finanšu dati par televīzijas reklāmas izdevumiem sekojošās kategorijās: 1) televīzijas reklāmu izdevumu % attiecība pret kopējiem reklāmu izdevumiem, 2) televīzijas reklāmu izdevumi uz vienu iedzīvotāju, un 3) televīzijas reklāmas izdevumu procentuālā attiecība pret IKP. Zemāk ievietotā tabula sniedz pārskatu par šiem apstrādātajiem datiem (44):

5. tabula

Statistika par televīzijas reklāmu izdevumiem Dānijā, ES un citās Ziemeļvalstīs

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Televīzijas reklāmu izdevumu apjoms no kopējās reklāmu izdevumu summas ( %)

DK

ES

Ziemeļv.

27

35

24

29

37

25

29

37

26

30

37

27

28

37

27

27

37

27

27

37

26

Televīzijas reklāmu izdevumi uz vienu cilvēku (EUR)

DK

ES

Ziemeļv.

39

37

32

44

40

36

48

45

41

51

49

44

46

53

45

47

60

54

44

58

49

Televīzijas reklāmu izdevumi no IKP ( ‰)

DK

ES

Ziemeļv.

1,49

2,20

1,45

1,61

2,34

1,51

1,70

2,46

1,62

1,77

2,58

1,72

1,51

2,70

1,66

1,45

2,88

1,73

1,34

2,71

1,55

Avots
  European Audiovisual Observatory, EuroStat

| (156) | No augstāk ievietotās tabulas datiem var secināt, ka kopējo reklāmas izdevumu apjoma televīzijas reklāmas daļa ir zemāka Dānijā (27 %) nekā vidēji ES valstīs (37 %). Dati tai pat laikā norāda uz to, ka pastāv atšķirība starp Dienvidu un Ziemeļeiropas valstīm (45). Dienvidu dalībvalstīs televīzijas reklāmu izdevumi ir daudz augstāki nekā ziemeļu dalībvalstīs (46). Šāda situācija ir novērojama arī attiecībā uz IKP apjoma televīzijas reklāmu daļu (47). Arī dati par televīzijas reklāmas izdevumiem uz iedzīvotāju liecina par atšķirību starp dalībvalstīm (48). Salīdzinot Ziemeļvalstu datus, var secināt, ka Dānijas izdevumu līmenis sakrīt ar pārējo Ziemeļvalstu līmeni. |
| --- | --- |

(156)

No augstāk ievietotās tabulas datiem var secināt, ka kopējo reklāmas izdevumu apjoma televīzijas reklāmas daļa ir zemāka Dānijā (27 %) nekā vidēji ES valstīs (37 %). Dati tai pat laikā norāda uz to, ka pastāv atšķirība starp Dienvidu un Ziemeļeiropas valstīm (45). Dienvidu dalībvalstīs televīzijas reklāmu izdevumi ir daudz augstāki nekā ziemeļu dalībvalstīs (46). Šāda situācija ir novērojama arī attiecībā uz IKP apjoma televīzijas reklāmu daļu (47). Arī dati par televīzijas reklāmas izdevumiem uz iedzīvotāju liecina par atšķirību starp dalībvalstīm (48). Salīdzinot Ziemeļvalstu datus, var secināt, ka Dānijas izdevumu līmenis sakrīt ar pārējo Ziemeļvalstu līmeni.

| (157) | Ņemot vērā augstāk minēto, Komisija secina, ka nav noteiktas un neapšaubāmas norādes uz to, vai Dānijas reklāmas tirgus tiek sistemātiski un konsekventi ietekmēts ar “TV2” cenu politikas izmaiņām. |
| --- | --- |

(157)

Ņemot vērā augstāk minēto, Komisija secina, ka nav noteiktas un neapšaubāmas norādes uz to, vai Dānijas reklāmas tirgus tiek sistemātiski un konsekventi ietekmēts ar “TV2” cenu politikas izmaiņām.

| (158) | Sūdzības iesniedzējs iesniedza datus par kontakta cenu salīdzinājumu (pēc CPM
   (49) starp vairākiem masu mēdiju veidiem vienā valstī. Sūdzības iesniedzēja iesniegtajos datos tiek salīdzināti izdevumi, kas nepieciešami 1 000 skatītāju sasniegšanai ar reklāmas palīdzību Dānijas, Zviedrijas un Norvēģijas presē un televīzijā (50). |
| --- | --- |

(158)

Sūdzības iesniedzējs iesniedza datus par kontakta cenu salīdzinājumu (pēc CPM
   (49) starp vairākiem masu mēdiju veidiem vienā valstī. Sūdzības iesniedzēja iesniegtajos datos tiek salīdzināti izdevumi, kas nepieciešami 1 000 skatītāju sasniegšanai ar reklāmas palīdzību Dānijas, Zviedrijas un Norvēģijas presē un televīzijā (50).

| (159) | Šie dati liecina, ka Dānijas televīzijas reklāmu cenas ir zemākas par Zviedrijas un Norvēģijas cenām (51), taču situācija ir pretēja preses reklāmu cenu datos (52). |
| --- | --- |

(159)

Šie dati liecina, ka Dānijas televīzijas reklāmu cenas ir zemākas par Zviedrijas un Norvēģijas cenām (51), taču situācija ir pretēja preses reklāmu cenu datos (52).

| (160) | Komisija šobrīd nevar novērtēt, cik lielā mērā šie dati atbilst patiesībai, un oficiālu pieejami datu nav. Tā kā runa ir par diezgan aprobežotiem datiem, kas neņem vērā kulturālās atšķirības, Komisija uz to pamata nevar pieņemt lēmumu par dažādo masu mēdiju kontakta cenu līmeni Skandināvijas valstīs. |
| --- | --- |

(160)

Komisija šobrīd nevar novērtēt, cik lielā mērā šie dati atbilst patiesībai, un oficiālu pieejami datu nav. Tā kā runa ir par diezgan aprobežotiem datiem, kas neņem vērā kulturālās atšķirības, Komisija uz to pamata nevar pieņemt lēmumu par dažādo masu mēdiju kontakta cenu līmeni Skandināvijas valstīs.

| (161) | Tāpēc Komisija secina, ka izmeklēšanā apskatītajā laika posmā “TV2” cenas ir bijušas augstākās Dānijas reklāmas tirgū, tāpēc uzņēmums varēja noteikt savu produkcijas cenu par 15–40 % augstāku par konkurentu līmeni, atkarībā no mērķa auditorijas. Salīdzinājumā ar Zviedriju un Norvēģiju, Dānijas cenas ir par apm. 20 % zemākas. |
| --- | --- |

(161)

Tāpēc Komisija secina, ka izmeklēšanā apskatītajā laika posmā “TV2” cenas ir bijušas augstākās Dānijas reklāmas tirgū, tāpēc uzņēmums varēja noteikt savu produkcijas cenu par 15–40 % augstāku par konkurentu līmeni, atkarībā no mērķa auditorijas. Salīdzinājumā ar Zviedriju un Norvēģiju, Dānijas cenas ir par apm. 20 % zemākas.

| (162) | Ņemot vērā veiktos pētījumus, Komisija secina, ka no valsts atbalsta perspektīvas nav skaidru norādījumu uz to, ka “TV2” mērķis būtu iegūt maksimālu reklāmas peļņu, un ka šāda rīcības dēļ būtu bijis nepieciešams lielāks valsts atbalsta apjoms. Komisija uzskata, ka, lai gan, ņemot vērā apstākļus, “TV2” būtu bijis jācieš zaudējumus no reklāmas pasākumiem, šie zaudējumi nepārsniedz jau konstatēto pārmērīgās kompensācijas apjomu. |
| --- | --- |

(162)

Ņemot vērā veiktos pētījumus, Komisija secina, ka no valsts atbalsta perspektīvas nav skaidru norādījumu uz to, ka “TV2” mērķis būtu iegūt maksimālu reklāmas peļņu, un ka šāda rīcības dēļ būtu bijis nepieciešams lielāks valsts atbalsta apjoms. Komisija uzskata, ka, lai gan, ņemot vērā apstākļus, “TV2” būtu bijis jācieš zaudējumus no reklāmas pasākumiem, šie zaudējumi nepārsniedz jau konstatēto pārmērīgās kompensācijas apjomu.

VI.   SECINĀJUMI

| (163) | Pamatojoties uz augstākminētajiem iemesliem, Komisija ir izdarījusi secinājumu, ka atbalsts, kas tika apskatīts šajā gadījumā, ir pārlieku liels un sniedzis “TV2” papildus summu DKK 628,2 milj. (EUR 84,3 milj.), un tāpēc šis atbalsts nav pieņemams kopējā tirgus apstākļos saskaņā ar Līguma 86. panta 2. daļu, un ir jāatgriež valsts kasē. Jautājumā par to, no kā šī summa ir pieprasāma, Komisija atzīmē, ka 2003. gada decembrī “TV2” mainīja savu juridisko statusu un tika pārveidots par akciju sabiedrību “TV2/DANMARK A/S” (“TV2 A/S”), un pilna atbalsta summa tika pārskaitīta “TV2 A/S”. Tādējādi liekā kompensācijas summa šobrīd atrodas “TV2 A/S” rīcībā un ir pieprasāma no šī uzņēmuma. Liekā kompensācijas summa ir aprēķināta, pamatojoties uz uzņēmuma stāvokli uz katra gada beigu datiem (31. decembris). Šis datums ir jāuzskata par sākuma punktu atmaksājamo daļu aprēķinos, |
| --- | --- |

(163)

Pamatojoties uz augstākminētajiem iemesliem, Komisija ir izdarījusi secinājumu, ka atbalsts, kas tika apskatīts šajā gadījumā, ir pārlieku liels un sniedzis “TV2” papildus summu DKK 628,2 milj. (EUR 84,3 milj.), un tāpēc šis atbalsts nav pieņemams kopējā tirgus apstākļos saskaņā ar Līguma 86. panta 2. daļu, un ir jāatgriež valsts kasē. Jautājumā par to, no kā šī summa ir pieprasāma, Komisija atzīmē, ka 2003. gada decembrī “TV2” mainīja savu juridisko statusu un tika pārveidots par akciju sabiedrību “TV2/DANMARK A/S” (“TV2 A/S”), un pilna atbalsta summa tika pārskaitīta “TV2 A/S”. Tādējādi liekā kompensācijas summa šobrīd atrodas “TV2 A/S” rīcībā un ir pieprasāma no šī uzņēmuma. Liekā kompensācijas summa ir aprēķināta, pamatojoties uz uzņēmuma stāvokli uz katra gada beigu datiem (31. decembris). Šis datums ir jāuzskata par sākuma punktu atmaksājamo daļu aprēķinos,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Atbalsts, kas laika posmā no 1995. līdz 2002. gadam tika piešķirts “TV2/DANMARK” licenču līdzekļu un citu līdzekļu veidā, kas ir minēti šajā lēmumā ir saskaņā ar kopējā tirgus interesēm kā minēts Līguma 86. panta 2. punktā, izņemot summu DKK 628,2 milj. apmērā.

2. pants

1.   Dānijai jārada visi nepieciešamie apstākļi minētās summas DKK 628,2 milj. apmērā atgriešanai no “TV2 A/S”.

2.   Šīs atbalsta daļas piedzīšanai ir jānotiek nekavējoties un atbilstoši nacionālajām tiesību procedūrām, ja tās paredz rezultāta ātru un efektīvu panākšanu.

3.   Piedzenamā summai tiek noteikti procenti visam laika posmam sākot ar datumu, kad tika veikts pirmais atbalsta pārskaitījums saņēmējam, un līdz datumam, kad summa tiks atmaksāta. Procentu likme tiek aprēķināta atbilstoši pārsniegtās kompensācijas apjomam pirmajā gadā. Katram nākamajam gadam procentu likme tiek aprēķināta attiecīgi pēc katras summas, kas ir iekļaujama pārsniegtās kompensācijas kategorijā.

4.   Procentu likmes, kas ir piedzenamas saskaņā ar 3. punktu, ir jāaprēķina saskaņā ar 9. un 11. pantu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004 (53).

3. pants

Dānijas Karalistei divu mēnešu laikā no šī lēmuma saņemšanas jāinformē Komisija, kādi pasākumi tiek plānoti un jau veikti, lai izpildītu tā noteikumus. Šī informācija ir jāiesniedz, aizpildot šī lēmuma 1. pielikumā sniegto anketu.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.

Briselē, 2004. gada 19. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Mario MONTI

---

(1)  OV C 59, 14.3.2003., 2. lpp.

1

(2)  OV C 320, 15.11.2001., 5. lpp.

2

(3)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  1986. gada 4. jūnija Likums Nr. 335, kas stājās spēkā 1986. gada 1. jūlijā.

4

(5)  1994. gada 24. jūnija Likums Nr. 578, kas tika grozīts ar 1996. gada 5. jūlija Likumu Nr. 666, 1997. gada 29. janvāra Likums Nr. 75, 1998. gada 19. februāra Likums Nr. 138, 1999. gada 6. aprīļa Likums Nr. 208, 2000. gada 20. jūnija Likums Nr. 551, 2001. gada 22. marta Likums Nr. 203, 2001. gada 15. jūlija Likums Nr. 701 un 2002. gada 17. decembra Likums Nr. 1052.

5

(6)  Apraides likuma 18. panta 1.daļa.

6

(7)  Apraides likuma 6a. panta 2.daļa.

7

(8)  2000. gada 18. decembra Rīkojums Nr. 1346.

8

(9)  1998. gada 9. decembra Rīkojums Nr. 874 par radio un televīzijas uzņēmumu darbību ar satelītu vai kabeļu palīdzību, 2000. gada 18. decembra Rīkojums Nr. 1349 par vietēja mēroga radio un televīzijas uzņēmumiem.

9

(10)  Apraides likuma 61.-63. daļa.

10

(11)  2001. gada 21. augusta Rīkojums Nr. 740 par “DR” un “TV2” sabiedriskās televīzijas darbības un cita veida darbības nodalīšanu grāmatvedībā, stājoties spēkā Direktīvai 2000/52/EK (OV L 193, 29.7.2000., 75. lpp.).

11

(12)  Apraides likuma 61.-63. daļa.

12

(13)  No Likuma par radiokomunikācijām un radiofrekvenču piešķiršanu 38. daļas un Likuma par radiofrekvencēm 48. daļas.

13

(14)  Mediju vienošanās, 1997.–2000. g.

14

(15)  Stājās spēkā ar 1996. gada 27. decembra Likumu Nr. 1208, pievienots 1997. gada grozījumos Apraides likumā, 60.a daļā, un atcelts 2002. gada 1. janvārī ar 2002. gada 8. maija Likumu Nr. 259. Nodevas lielumu noteica uz vienu iedzīvotāju apvidū, par kuru maksājama nodeva, un palielināja katru gadu.

15

(16)  Reklāmdevēji pērk reklāmas laiku Dānijas televīzijas stacijās pamatojoties uz divām metodēm – “Gross Rating Points” (GRP), kas balstās uz kopējā skatītāju skaita vecuma grupā virs 12 gadiem, vai arī “Target Rating Points” (TRP), kas balstās uz šaurākām interešu grupām. “TV2” ir vienīgā televīzijas stacija Dānijā, kas pārdot reklāmas laiku arī, balstoties uz GRP vērtējuma metodes.

16

GRP

TRP

GRP

(17)  Tiesas 2001. gada 13. marta spriedums Lietā C-379/98, PreussenElektra AG pret SchleswagAG, [2001] ECR I-2099. lpp., īpaši 61. punkts.

17

PreussenElektra AG

SchleswagAG

ECR

(18)  Tiesas 2000. gada 16. maija spriedums Lietā C-83/98 Francija un Ladbroke Racing Ltd. v Eiropas Kopienu Komisija.[2000] ECR I-3271. lpp., īpaši 50. punkts.

18

Ladbroke Racing Ltd. v

ECR

(19)  Sk. Komisijas paziņojuma par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu 17. punktu, Komisijas 2002. gada 22. maija Lēmumu Nr. 631/2001 par BBC licences maksu.

19

(20)  Op. Cit., īpaši 58. punktu.

20

Op. Cit.,

(21)  Komisijas paziņojuma par valsts atbalsta noteikumu pielietojumu par tiešo nodokļu maksāšanu par uzņēmējdarbību 10. punkts (OV C 384, 10.12.1998., 3. lpp.).

21

(22)  Komisijas paziņojuma par EK līguma 87. un 88. panta pielietojumu valsts atbalstam garantijas veidā 2.1.2. punkts (OV C 71, 11.3.2000., 7. lpp.).

22

(23)  Sk. Atbalsts Nr. NN 70/98, State aid to public broadcasting channels “Kinderkanal og Phoenix” (OV C 238, 21.8.1999., 3. lpp.).

23

State aid to public broadcasting channels “Kinderkanal og Phoenix”

(24)  Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedums Lietā C-280/00, Altmark Trans GmgH un Regierungspräsidium Magdeburg v Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH un Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht [2003] ECR I-7747. lpp.

24

Altmark Trans GmgH

Regierungspräsidium Magdeburg v Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht

ECR

(25)  Tiesas spriedums Lietā 102/87, Francijas Republika v Eiropas Kopienu Komisija, [1988] ECR 4067. lpp. un Tiesas priekšsēdētaja 1989. gada 17. maija Rīkojums Lietā 303/88, Itālijas Republika v Eiropas Kopienu Komisija, [1989] ECR 801. lpp.

25

ECR

v

ECR

(26)  Pirmas instances tiesas 2002. gada 8. oktobra spriedums saistītās Lietās T-185/00, T-216/00, T-299/00 un T-300/00, Métropole Télévision SA (M6) (T-185/00), Antena 3 de Televisión, SA (T-216/00), Gestevisión Telecinco, SA (T-299/00) un SIC – Sociedade Independente de Comunicação, SA
  (T-300/00)
  v Eiropas Kopienu Komisija [2002] ECR II-3805. lpp.

26

Métropole Télévision SA (M6) (T-185/00), Antena 3 de Televisión, SA (T-216/00), Gestevisión Telecinco, SA (T-299/00)

SIC – Sociedade Independente de Comunicação, SA

(T-300/00)

v

ECR

(27)  Tiesas1980. gada 17. septembra spriedums Lietā 730/79, Philip Morris Holland v Eiropas Kopienu Komisija [1980] ECR 2671. lpp., īpašā atsauce 11. punkts, Tiesas 1991. gada 21. marta spriedums Lietā C-303/88, Itālijas Republika v Eiropas Kopienu Komisija [1991] ECR I-1433. lpp., īpašā atsauce 17. punkts, un Tiesas 2000. gada 19. septembra spriedums Lietā C-156/98, Vācijas Federatīvā Republika v Eiropas Kopienu Komisija [2000] ECR I-6857. lpp, īpašā atsauce 33. punkts.

27

Philip Morris Holland v

ECR

v

ECR

v

ECR

(28)  “Altmark” spriedums (op. cit.), īpaša atsauce 101.-109. punkts.

28

op. cit

(29)  Tiesas 1974. gada 27. marta spriedums Lietā 127/73, Belgische Radio en Televisie v SV SABAM un NV Fonior [1974] ECR 313. lpp.

29

Belgische Radio en Televisie v SV SABAM

NV Fonior

ECR

(30)  14. punkts Komisijas 1997. gada 26. jūnija Lēmumā 97/606/EK, kas pieņemts saskaņā ar EK līguma 90. panta 3. punktu, par ekskluzīvām tiesībām raidīt televīzijas reklāmas Flandrijā (OV L 244, 6.9.1997., 18. lpp.).

30

(31)  Komisijas 2000.gada 26. jūlija Direktīva 2000/52/EK, ar ko groza Direktīvu 80/723/EEK par dalībvalstu un publisko uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību (OV L 195, 29.7.1980., 75. lpp.).

31

(32)  Paziņojuma par radio un televīziju 53. punkts.

32

(33)  Piem., televīzijas iekārtu nomas avanss ir 100 %, preču tirdzniecībā tas ir no 53,5 % līdz 100 %, programmu pārdošanā no 85,7 % līdz 92,3 %, citiem ieņēmumu avotiem no 62 % līdz 75 %.

33

(34)  Kapitāls, ko “TV2” saņēma ciparu iekārtu iegādei, 1997. gada grāmatvedībā tiek uzrādīts pie uzņēmuma ienākumiem. Atbilstošie atvilkumi ir ieskaitīti kā izdevumi, kas radušies investējot līdzekļus. Lai izvairītos no izdevumu dubultas aprēķināšanas, kapitāla daļa, kas atbilst investīcijām, ir pievienota sabiedriskās televīzijas bruto izdevumiem.

34

Avots: “TV2” ikgadējais rezultātu apkopojums

Avots

(35)  Starpība starp “TV2” maksāto nodevu par frekvences lietošanu un “TvDanmark” maksāto raidtīkla nodevu.

35

(36)  Komisijas 2003. gada 15. oktobra Lēmums 2004/339/EK par Itālijas atbalsta pasākumiem par labu RAI SpA (OV L 119, 23.4.2004., 1. lpp.).

36

RAI SpA

(37)  Tiesas 1991. gada 3. oktobra spriedums Lietā C-261/89, Itālijas Republika v Eiropas Kopienu Komisija, [1991] ECR I-4437. lpp.; Tiesas 1994. gada 14. septembra spriedums apkop. Lietās C-278/92 – C-280/92, Spānijas Karaliste v Eiropas Kopienu Komisija, [1994] ECR I-4103. lpp.

37

v

ECR

v

ECR

(38)  Tulkotāja piezīme: kontaktcena ir maksa par 30 sekunžu raidlaiku 1 000 televīzijas skatītājiem.

38

(39)  Reitingu, reklāmas kampaņu utt. dažādās kategorijas.

39

(40)  Gallup Meter sistēma reģistrē, cik daudz Gross Rating Points punktu atbilst katrai raidstacijai. Raidstacijai atbilstošais punktu skaits atspoguļo sasniegto TRP.

40

Gallup Meter

Gross Rating Points

TRP

(41)  CPP apzīmē “Cost Per Point”, t.i. reklāmas cenu uz reitinga punktu (vai nu GRP vai arī TRP).

41

CPP

GRP

TRP

(42)  Valsts atbalsta Lieta Nr. C 60/1999 (ex NN 167-1995) – Francija, Valsts atbalsts par labu France 2 un France 3, 2003. gada 10. decembris.

42

France 2

France 3

(43)  Gan Dānijas varas iestādes, gan sūdzības iesniedzējs ir vienisprātis, ka Dānijas cenas ir vislabāk salīdzināmas ar pārējo Ziemeļvalstu cenām, tā kā tirgus apstākļi ir diezgan līdzīgi (lielums, skatītāju intereses).

43

(44)  2002. gada dati vēl nebija pieejami.

44

(45)  Viens no būtiskākajiem iemesliem ir tas, ka Ziemeļvalstu iedzīvotāji pavada mazāk laika skatoties televīziju. Dānijā ikdienas vidusmēra “ekrāna laiks” 2002. gadā bija 156 minūtes uz iedzīvotāju, tai pat laikā 192 minūtes uz vienu ES iedzīvotāju.

45

(46)  2001. gadā ES procentuālais rādītājs bija visaugstākais dienvidu dalībvalstīs: Portugālē (60 %), Itālijā (54 %) un Grieķijā (49 %). Bet Nīderlandes (23 %), Somijas (24 %), Austrijas (26 %) un Īrijas (26 %) šie rādītāji atradās zemāk par Dāniju. Zviedrijas rādītāji līdzinājās Dānijas rādītājiem.

46

(47)  Televīzijas reklāmu izdevumu daļa no BNP bija augsta dienvidu zemēs, kā piemēram, Portugālē (6,66 ‰), Grieķijā (4,04 ‰), Italijā (3,22 ‰) un Spānijā (3,21 ‰).

47

BNP

(48)  Televīzijas reklāmu izdevumi uz vienu cilvēku 2001. gadā bija zemāki Somijā (EUR 42) un Zviedrijā (EUR 43) un līdzinājās Nīderlandes rādītājiem (EUR 45). Tie bija augstāki Apvienotajā Karalistē (EUR 90), Portugālē (EUR 80) un Belģijā (EUR 73).

48

(49)  CPM (t.i. cena uz 1 000 skatītājiem) apzīmē izdevumus, kas nepieciešami 1 000 skatītāju sasniegšanai ar reklāmas palīdzību.

49

CPM

(50)  Televīzijas cenas Norvēģijā un Dānijā ir aprēķinātas, balstoties uz vietējās sabiedriskās raidstacijas sniegtās informācijas. Preses cenu aprēķini tiek ņemti no masu mēdiju biroja.

50

(51)  Televīzijas CPM rādītāji Dānijā ir 13, Zviedrijā – 14 un Norvēģijā – 18.

51

CPM

(52)  Preses CPM rādītāji Dānijā ir 21, Zviedrijā – 17 un Norvēģijā – 12.

52

CPM

(53)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

53

---

PIELIKUMS

Informācija par Komisijas Lēmuma 2005/217/EK piemērošanu

1.   ATGŪSTAMĀS SUMMAS APRĒĶINS

| 1.1. | Lūdzu sniegt šādu informāciju par nelikumīgi piešķirtā valsts atbalsta summu:








  Datums (1) | Atbalsta summa (2) | Valūta | Atbalsta saņēmēja vārds un adrese |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1.

Lūdzu sniegt šādu informāciju par nelikumīgi piešķirtā valsts atbalsta summu:

Datums (1)

Atbalsta summa (2)

Valūta

Atbalsta saņēmēja vārds un adrese

Piezīmes:

| 1.2. | Lūdzu sniegt detalizētu atskaiti par to, kādā veidā šī atbalsta atmaksājamais apjoms tiks aprēķināts. |
| --- | --- |

1.2.

Lūdzu sniegt detalizētu atskaiti par to, kādā veidā šī atbalsta atmaksājamais apjoms tiks aprēķināts.

2.   PLĀNOTIE UN VEIKTIE PASĀKUMI ATBALSTA ATGŪŠANAI

| 2.1. | Sniedziet detalizētu atskaiti par to, kādi pasākumi tiek plānoti un kādi jau ir veikti, lai nodrošinātu ātru un efektīvu valsts atbalsta atgūšanu. Ja nepieciešams, sniedziet veikto vai plānoto pasākumu juridisko pamatu. |
| --- | --- |

2.1.

Sniedziet detalizētu atskaiti par to, kādi pasākumi tiek plānoti un kādi jau ir veikti, lai nodrošinātu ātru un efektīvu valsts atbalsta atgūšanu. Ja nepieciešams, sniedziet veikto vai plānoto pasākumu juridisko pamatu.

| 2.2. | Kad tiks pabeigta līdzekļu atmaksa? |
| --- | --- |

2.2.

Kad tiks pabeigta līdzekļu atmaksa?

3.   ATGŪTĀ SUMMA

| 3.1. | Lūdzu sniegt šādu informāciju par valsts atbalsta daļām, kas jau ir tikušas atgūtas:








  Datums (3) | Atgūtā summa | Valūta | Atbalsta saņēmēja vārds un adrese |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1.

Lūdzu sniegt šādu informāciju par valsts atbalsta daļām, kas jau ir tikušas atgūtas:

Datums (3)

Atgūtā summa

Valūta

Atbalsta saņēmēja vārds un adrese

| 3.2. | Lūdzu pievienot dokumentāciju, kas apstiprina 3.1. tabulā minēto summu atgūšanu. |
| --- | --- |

3.2.

Lūdzu pievienot dokumentāciju, kas apstiprina 3.1. tabulā minēto summu atgūšanu.

---

(1)  Datums, kad atbalsts (vai tā daļas) ir nodotas saņēmēja rīcībā.

(2)  Atbalsta summa, kas nodota saņēmēja rīcībā (bruto subsīdijas ekvivalents).

(3)  Summas atgūšanas datums

---

| 23.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 85/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 85/22

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 5. jūlijs)

par atbalsta shēmu, ko Itālija plāno īstenot, lai aizsargātu bergamoti un tās produktus Kalabrijā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1814)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(2006/218/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas ir aicinātas iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar minēto pantu,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2000. gada 20. janvāra vēstuli, kas reģistrēta 2000. gada 25. janvārī, Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu paziņoja Komisijai par likumprojektu, kas paredz normas bergamotes un tās produktu aizsardzībai. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2000. gada 20. janvāra vēstuli, kas reģistrēta 2000. gada 25. janvārī, Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu paziņoja Komisijai par likumprojektu, kas paredz normas bergamotes un tās produktu aizsardzībai.

| (2) | Ar 2000. gada 14. marta vēstuli Komisijas dienesti pieprasīja Itālijas iestādēm papildu informāciju par atbalsta shēmām, kas paredzētas iepriekš minētajā likumprojektā. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2000. gada 14. marta vēstuli Komisijas dienesti pieprasīja Itālijas iestādēm papildu informāciju par atbalsta shēmām, kas paredzētas iepriekš minētajā likumprojektā.

| (3) | Ar 2000. gada 15. marta vēstuli, kas reģistrēta 2000. gada 28. martā, Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā nosūtīja Komisijai izrakstu no Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana, kas norāda, ka iepriekš minētais likumprojekts ir publicēts kā 2000. gada 25. februāra likums Nr. 39 (turpmāk tekstā: likums Nr. 39), kā arī Itālijas iestāžu piezīmi, kurā norādīts, ka paredzēto atbalsta shēmu piešķiršana ir atkarīga no Komisijas apstiprinājuma. |
| --- | --- |

(3)

Ar 2000. gada 15. marta vēstuli, kas reģistrēta 2000. gada 28. martā, Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā nosūtīja Komisijai izrakstu no Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana, kas norāda, ka iepriekš minētais likumprojekts ir publicēts kā 2000. gada 25. februāra likums Nr. 39 (turpmāk tekstā: likums Nr. 39), kā arī Itālijas iestāžu piezīmi, kurā norādīts, ka paredzēto atbalsta shēmu piešķiršana ir atkarīga no Komisijas apstiprinājuma.

| (4) | Ar 2000. gada 5. jūnija vēstuli, kas reģistrēta 2000. gada 9. jūnijā, Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā paziņoja Komisijai papildu informāciju, kas Itālijas iestādēm tika pieprasīta 2000. gada 14. marta vēstulē. |
| --- | --- |

(4)

Ar 2000. gada 5. jūnija vēstuli, kas reģistrēta 2000. gada 9. jūnijā, Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā paziņoja Komisijai papildu informāciju, kas Itālijas iestādēm tika pieprasīta 2000. gada 14. marta vēstulē.

| (5) | Pēc šīs informācijas pārbaudes Komisijas dienesti ar 2000. gada 28. jūnija vēstuli Itālijas iestādēm pieprasīja jaunu informāciju. |
| --- | --- |

(5)

Pēc šīs informācijas pārbaudes Komisijas dienesti ar 2000. gada 28. jūnija vēstuli Itālijas iestādēm pieprasīja jaunu informāciju.

| (6) | Ar 2000. gada 17. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 2000. gada 25. jūlijā, Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā paziņoja Komisijai Itālijas iestāžu atbildi attiecībā uz iepriekš minēto 2000. gada 28. jūnija vēstuli. |
| --- | --- |

(6)

Ar 2000. gada 17. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 2000. gada 25. jūlijā, Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā paziņoja Komisijai Itālijas iestāžu atbildi attiecībā uz iepriekš minēto 2000. gada 28. jūnija vēstuli.

| (7) | Ar 2000. gada 6. oktobra vēstuli Komisija informēja Itāliju par lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz atbalsta shēmām, kas paredzētas likumā Nr. 39 (pašu lēmumu Komisija pieņēma 2000. gada 20. septembra sanāksmē). |
| --- | --- |

(7)

Ar 2000. gada 6. oktobra vēstuli Komisija informēja Itāliju par lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz atbalsta shēmām, kas paredzētas likumā Nr. 39 (pašu lēmumu Komisija pieņēma 2000. gada 20. septembra sanāksmē).

| (8) | Komisijas lēmums uzsākt procedūru ir publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (1). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par attiecīgajām atbalsta shēmām. |
| --- | --- |

(8)

Komisijas lēmums uzsākt procedūru ir publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (1). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par attiecīgajām atbalsta shēmām.

| (9) | Komisija nav saņēmusi ieinteresēto personu apsvērumus par attiecīgajām atbalsta shēmām. |
| --- | --- |

(9)

Komisija nav saņēmusi ieinteresēto personu apsvērumus par attiecīgajām atbalsta shēmām.

II.   APRAKSTS

| (10) | Likuma Nr. 39 4. pantā paredzēta atbalsta piešķiršana lauksaimniecības uzņēmumiem, individuālajiem lauksaimniekiem vai lauksaimnieku asociācijām un citām personām, kas nodarbojas ar bergamotes audzēšanu, atkarībā no apstrādātajām platībām un faktiski nodotā bergamotes daudzuma. Atbalsta piešķiršanas noteikumi un procedūra jānosaka ar Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministra lēmumu pēc apspriešanās ar Kalabrijas reģionu, Bergamotes konsorciju, nozīmīgākajām nozares asociācijām, Reggio Calabria Citrusaugu eļļu un produktu eksperimentālo staciju un Acireale Citrusaugu kultūras izmēģinājumu institūtu. Šo atbalsta shēmu finansēšanai paredzētais budžets ir ITL 2 miljardi (EUR 1 032 914). |
| --- | --- |

(10)

Likuma Nr. 39 4. pantā paredzēta atbalsta piešķiršana lauksaimniecības uzņēmumiem, individuālajiem lauksaimniekiem vai lauksaimnieku asociācijām un citām personām, kas nodarbojas ar bergamotes audzēšanu, atkarībā no apstrādātajām platībām un faktiski nodotā bergamotes daudzuma. Atbalsta piešķiršanas noteikumi un procedūra jānosaka ar Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministra lēmumu pēc apspriešanās ar Kalabrijas reģionu, Bergamotes konsorciju, nozīmīgākajām nozares asociācijām, Reggio Calabria Citrusaugu eļļu un produktu eksperimentālo staciju un Acireale Citrusaugu kultūras izmēģinājumu institūtu. Šo atbalsta shēmu finansēšanai paredzētais budžets ir ITL 2 miljardi (EUR 1 032 914).

| (11) | Likuma Nr. 39 6. panta 1. un 2. punktā paredzētas atbalsta shēmas tādu plānu īstenošanai, kuri vērsti uz šādiem mērķiem:






  a) | bergamotes kultūras attīstība, lai aizstātu citas citrusaugu sugas; |
| --- | --- | --- |

(11)

Likuma Nr. 39 6. panta 1. un 2. punktā paredzētas atbalsta shēmas tādu plānu īstenošanai, kuri vērsti uz šādiem mērķiem:

a)

bergamotes kultūras attīstība, lai aizstātu citas citrusaugu sugas;

| b) | retināšanas un potēšanas darbības ar retināšanu vai bez tās; |
| --- | --- |

b)

retināšanas un potēšanas darbības ar retināšanu vai bez tās;

| c) | stādu audzētavu paplašināšana un saimniecību mehanizācija; |
| --- | --- |

c)

stādu audzētavu paplašināšana un saimniecību mehanizācija;

| d) | lauksaimniecības ēku būvēšana; |
| --- | --- |

d)

lauksaimniecības ēku būvēšana;

| e) | neliela vai vidēja apjoma infrastruktūras darbu īstenošana, lai samazinātu ražošanas izmaksas un sekmētu kultūras pieaugumu; |
| --- | --- |

e)

neliela vai vidēja apjoma infrastruktūras darbu īstenošana, lai samazinātu ražošanas izmaksas un sekmētu kultūras pieaugumu;

| f) | pārstrādes un tirdzniecības iekārtu celtniecība; |
| --- | --- |

f)

pārstrādes un tirdzniecības iekārtu celtniecība;

| g) | pētījumu veikšana un tehniskā atbalsta sniegšana; |
| --- | --- |

g)

pētījumu veikšana un tehniskā atbalsta sniegšana;

| h) | tirdzniecības veicināšanas pasākumu īstenošana tirdzniecības nozarē. |
| --- | --- |

h)

tirdzniecības veicināšanas pasākumu īstenošana tirdzniecības nozarē.

| (12) | Minētos plānus var iesniegt Bergamotes konsorcijs, ciemati, kas atrodas apgabalos, kuri minēti bergamotes kultūrai paredzēto platību kadastrā, kā arī individuālie lauksaimnieki vai lauksaimnieku asociācijas, kas atrodas tajos pašos apgabalos. |
| --- | --- |

(12)

Minētos plānus var iesniegt Bergamotes konsorcijs, ciemati, kas atrodas apgabalos, kuri minēti bergamotes kultūrai paredzēto platību kadastrā, kā arī individuālie lauksaimnieki vai lauksaimnieku asociācijas, kas atrodas tajos pašos apgabalos.

| (13) | Atbalsta shēmas, ko piešķir kapitāla subsīdiju veidā, var sasniegt 75 % no attaisnotajām izmaksām, nepārsniedzot kopējo budžetu ITL 6 miljardi (EUR 3 098 742) 2000. gadā un ITL 3 miljardi (EUR 1 549 371) katru gadu laika posmā no 2001. līdz 2004. gadam. |
| --- | --- |

(13)

Atbalsta shēmas, ko piešķir kapitāla subsīdiju veidā, var sasniegt 75 % no attaisnotajām izmaksām, nepārsniedzot kopējo budžetu ITL 6 miljardi (EUR 3 098 742) 2000. gadā un ITL 3 miljardi (EUR 1 549 371) katru gadu laika posmā no 2001. līdz 2004. gadam.

| (14) | Likuma Nr. 39 6. panta 3. punktā paredzētas arī atbalsta shēmas, lai īstenotu elektrifikācijas un pašvaldību un lauku ceļu atjaunošanas plānus, kurus iesniegušas pašvaldības, kuru teritorijā atrodas ceļi, kas ved uz saimniecībām, kuras nodarbojas ar bergamotes audzēšanu; šiem pasākumiem jānodrošina šo saimniecību sasniedzamība un jāsekmē kultūras mehanizācija. |
| --- | --- |

(14)

Likuma Nr. 39 6. panta 3. punktā paredzētas arī atbalsta shēmas, lai īstenotu elektrifikācijas un pašvaldību un lauku ceļu atjaunošanas plānus, kurus iesniegušas pašvaldības, kuru teritorijā atrodas ceļi, kas ved uz saimniecībām, kuras nodarbojas ar bergamotes audzēšanu; šiem pasākumiem jānodrošina šo saimniecību sasniedzamība un jāsekmē kultūras mehanizācija.

| (15) | Šo atbalsta shēmu finansēšanai paredzētais budžets ir ITL 4 miljardi (EUR 2 065 828) 2000. gadā un ITL 2 miljardi (EUR 1 032 914) katru gadu laika posmā no 2001. līdz 2004. gadam. |
| --- | --- |

(15)

Šo atbalsta shēmu finansēšanai paredzētais budžets ir ITL 4 miljardi (EUR 2 065 828) 2000. gadā un ITL 2 miljardi (EUR 1 032 914) katru gadu laika posmā no 2001. līdz 2004. gadam.

III.   EK LĪGUMA 88. PANTA 2. PUNKTĀ PAREDZĒTĀS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANA

| (16) | Komisija uzsāka Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru, jo tā apšaubīja shēmas atbilstību kopējam tirgum. Šīs šaubas attiecās uz šādiem punktiem. |
| --- | --- |

(16)

Komisija uzsāka Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru, jo tā apšaubīja shēmas atbilstību kopējam tirgum. Šīs šaubas attiecās uz šādiem punktiem.

| (17) | Itālijas iestādes tā vietā, lai sniegtu atbildes uz konkrētajiem uzdotajiem jautājumiem, norādīja, ka atbalstu var piešķirt tikai tiem intervences pasākumiem, kas paredzēti reģionālajā darbības programmā atbilstīgi Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulai (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem (2), kādu to ir apstiprinājušas Kopienas iestādes. Taču laikā, kad Itālijas iestādes sniedza šādu informāciju, attiecīgās programmas pārbaude vēl nebija pabeigta, un nebija iespējams paredzēt, kāds būs tās galīgais apstiprinātais saturs. |
| --- | --- |

(17)

Itālijas iestādes tā vietā, lai sniegtu atbildes uz konkrētajiem uzdotajiem jautājumiem, norādīja, ka atbalstu var piešķirt tikai tiem intervences pasākumiem, kas paredzēti reģionālajā darbības programmā atbilstīgi Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulai (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem (2), kādu to ir apstiprinājušas Kopienas iestādes. Taču laikā, kad Itālijas iestādes sniedza šādu informāciju, attiecīgās programmas pārbaude vēl nebija pabeigta, un nebija iespējams paredzēt, kāds būs tās galīgais apstiprinātais saturs.

| (18) | Attiecībā uz 4. pantu:






  a) | atbalsts, ko paredzēts piešķirt atkarībā no nodotā bergamotes daudzuma, ir darbības atbalsts, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu, kā tas ir norādīts arī 3.5. punktā Kopienas pamatnostādnēs attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē (3); tomēr Itālijas iestādes skaidri neapsolīja atsaukt šo atbalsta shēmu, kā Komisija to pieprasīja 2000. gada 14. marta vēstulē (skatīt 17. punktā minēto atbildi); |
| --- | --- | --- |

(18)

Attiecībā uz 4. pantu:

a)

atbalsts, ko paredzēts piešķirt atkarībā no nodotā bergamotes daudzuma, ir darbības atbalsts, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu, kā tas ir norādīts arī 3.5. punktā Kopienas pamatnostādnēs attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē (3); tomēr Itālijas iestādes skaidri neapsolīja atsaukt šo atbalsta shēmu, kā Komisija to pieprasīja 2000. gada 14. marta vēstulē (skatīt 17. punktā minēto atbildi);

| b) | atbalsts, ko paredzēts piešķirt atkarībā no apstrādātajām platībām, tika pasniegts kā agrovides pasākums; tomēr Itālijas iestādes nebija iesniegušas nekādu informāciju, kas ļautu nodrošināt, ka tiek ievēroti 22., 23. un 24. panta noteikumi Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 1257/1999 par Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) atbalstu lauku attīstībai un dažu regulu grozīšanu un atcelšanu (4), 12. līdz 20. panta noteikumi Komisijas 1999. gada 23. jūlija Regulā (EK) Nr. 1750/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/1999 par Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) atbalstu lauku attīstībai piemērošanai (5), un 5.3. punkta noteikumi pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

b)

atbalsts, ko paredzēts piešķirt atkarībā no apstrādātajām platībām, tika pasniegts kā agrovides pasākums; tomēr Itālijas iestādes nebija iesniegušas nekādu informāciju, kas ļautu nodrošināt, ka tiek ievēroti 22., 23. un 24. panta noteikumi Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 1257/1999 par Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) atbalstu lauku attīstībai un dažu regulu grozīšanu un atcelšanu (4), 12. līdz 20. panta noteikumi Komisijas 1999. gada 23. jūlija Regulā (EK) Nr. 1750/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/1999 par Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) atbalstu lauku attīstībai piemērošanai (5), un 5.3. punkta noteikumi pamatnostādnēs.

| (19) | Attiecībā uz 6. panta 1. un 2. punktu:






  a) | sakarā ar sīkākas informācijas trūkumu attiecībā uz attaisnotajām izmaksām, atsevišķas atbalsta shēmas varēja būt darbības atbalsts; |
| --- | --- | --- |

(19)

Attiecībā uz 6. panta 1. un 2. punktu:

a)

sakarā ar sīkākas informācijas trūkumu attiecībā uz attaisnotajām izmaksām, atsevišķas atbalsta shēmas varēja būt darbības atbalsts;

| b) | paredzētā likme 75 % bija pārāk augsta pasākumiem, kas attiecas uz bergamotes ražošanu; turklāt netika pierādīts, ka ir ievēroti pamatnostādņu 4.1. punkta noteikumi attiecībā uz saimniecību vai uzņēmumu dzīvotspēju un noieta tirgus pastāvēšanu; |
| --- | --- |

b)

paredzētā likme 75 % bija pārāk augsta pasākumiem, kas attiecas uz bergamotes ražošanu; turklāt netika pierādīts, ka ir ievēroti pamatnostādņu 4.1. punkta noteikumi attiecībā uz saimniecību vai uzņēmumu dzīvotspēju un noieta tirgus pastāvēšanu;

| c) | pieminētā infrastruktūra nebija pietiekami labi definēta: atsevišķas infrastruktūras daļas varēja attiekties uz individuālām saimniecībām un būt pakļautas pamatnostādņu 4.1. punkta noteikumiem, kuros paredzētās atbalsta likmes ir zemākas par 75 %; |
| --- | --- |

c)

pieminētā infrastruktūra nebija pietiekami labi definēta: atsevišķas infrastruktūras daļas varēja attiekties uz individuālām saimniecībām un būt pakļautas pamatnostādņu 4.1. punkta noteikumiem, kuros paredzētās atbalsta likmes ir zemākas par 75 %;

| d) | attiecībā uz bergamotes pārstrādi un iegūtās eļļas (produkts, kas neietilpst I pielikumā) tirdzniecību netika pierādīts, ka ir ievērotas atbalsta likmes un citi noteikumi, ko nosaka Pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu reģioniem (6) un Pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (7); |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz bergamotes pārstrādi un iegūtās eļļas (produkts, kas neietilpst I pielikumā) tirdzniecību netika pierādīts, ka ir ievērotas atbalsta likmes un citi noteikumi, ko nosaka Pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu reģioniem (6) un Pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (7);

| e) | attiecībā uz izpēti un tehnisko palīdzību netika pierādīts, ka ir ievēroti pamatnostādņu 13. un 14. punkta noteikumi, kā arī noteikumi Pamatnostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (8), kas grozītas ar Komisijas 1998. gada paziņojumu (9)(jo 75 % likme varēja būt pārāk augsta, ja nebija izpildīti atsevišķi šajos tekstos minētie nosacījumi); |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz izpēti un tehnisko palīdzību netika pierādīts, ka ir ievēroti pamatnostādņu 13. un 14. punkta noteikumi, kā arī noteikumi Pamatnostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (8), kas grozītas ar Komisijas 1998. gada paziņojumu (9)(jo 75 % likme varēja būt pārāk augsta, ja nebija izpildīti atsevišķi šajos tekstos minētie nosacījumi);

| f) | attiecībā uz bergamotes eļļas (produkts, kas neietilpst I pielikumā) tirdzniecības veicināšanu netika pierādīts, ka ir ievēroti atbilstīgie noteikumi Pamatnostādnēs attiecībā uz valsts atbalstu reģioniem. |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz bergamotes eļļas (produkts, kas neietilpst I pielikumā) tirdzniecības veicināšanu netika pierādīts, ka ir ievēroti atbilstīgie noteikumi Pamatnostādnēs attiecībā uz valsts atbalstu reģioniem.

| (20) | Attiecībā uz 6. panta 3. punktu, neskatoties uz pieprasījumu, ko Komisija ar 2000. gada 14. marta vēstuli nosūtīja Itālijas iestādēm, netika sniegta nekāda informācija par plānotajām atbalsta likmēm un atbalsta pieejamību. |
| --- | --- |

(20)

Attiecībā uz 6. panta 3. punktu, neskatoties uz pieprasījumu, ko Komisija ar 2000. gada 14. marta vēstuli nosūtīja Itālijas iestādēm, netika sniegta nekāda informācija par plānotajām atbalsta likmēm un atbalsta pieejamību.

IV.   ITĀLIJAS IESTĀŽU APSVĒRUMI

| (21) | Ar 2000. gada 26. oktobra vēstuli, kas reģistrēta 2000. gada 27. oktobrī, Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā iesniedza Komisijai Itālijas iestāžu vēstuli, kurā tās, atbildot uz 2000. gada 6. oktobra vēstuli, ar kuru paziņots par Līguma 88. panta 2. punktā paredzētās procedūras uzsākšanu, norādīja, ka ir pārtraukušas likumā Nr. 39 minētos finanšu resursu piešķiršanas mehānismus. |
| --- | --- |

(21)

Ar 2000. gada 26. oktobra vēstuli, kas reģistrēta 2000. gada 27. oktobrī, Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā iesniedza Komisijai Itālijas iestāžu vēstuli, kurā tās, atbildot uz 2000. gada 6. oktobra vēstuli, ar kuru paziņots par Līguma 88. panta 2. punktā paredzētās procedūras uzsākšanu, norādīja, ka ir pārtraukušas likumā Nr. 39 minētos finanšu resursu piešķiršanas mehānismus.

| (22) | Ar 2000. gada 29. novembra vēstuli, kas reģistrēta 2000. gada 30. novembrī, Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā iesniedza Komisijai Itālijas iestāžu vēstuli ar atbildēm uz Komisijas formulētajiem apsvērumiem, atverot procedūru. |
| --- | --- |

(22)

Ar 2000. gada 29. novembra vēstuli, kas reģistrēta 2000. gada 30. novembrī, Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā iesniedza Komisijai Itālijas iestāžu vēstuli ar atbildēm uz Komisijas formulētajiem apsvērumiem, atverot procedūru.

| (23) | Ar 2001. gada 14. februāra vēstuli, kas reģistrēta 2001. gada 19. februārī, Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā iesniedza Komisijai Itālijas iestāžu vēstuli, kurā tās papildināja 22. punktā minēto atbildi. |
| --- | --- |

(23)

Ar 2001. gada 14. februāra vēstuli, kas reģistrēta 2001. gada 19. februārī, Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā iesniedza Komisijai Itālijas iestāžu vēstuli, kurā tās papildināja 22. punktā minēto atbildi.

| (24) | Ar 2001. gada 21. septembra vēstuli, kas reģistrēta 2001. gada 24. septembrī, Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā iesniedza Komisijai jaunu papildinājumu Itālijas iestāžu atbildēm. |
| --- | --- |

(24)

Ar 2001. gada 21. septembra vēstuli, kas reģistrēta 2001. gada 24. septembrī, Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā iesniedza Komisijai jaunu papildinājumu Itālijas iestāžu atbildēm.

| (25) | Ar 2002. gada 23. aprīļa vēstuli, kas reģistrēta 2002. gada 25. aprīlī, Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā iesniedza Komisijai dekrēta projekta tekstu, ar ko nosaka likuma Nr. 39 piemērošanas noteikumus un kurā ņemtas vērā atbildes, kas sniegtas 22. līdz 24. punktā minētajās Itālijas iestāžu vēstulēs. |
| --- | --- |

(25)

Ar 2002. gada 23. aprīļa vēstuli, kas reģistrēta 2002. gada 25. aprīlī, Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā iesniedza Komisijai dekrēta projekta tekstu, ar ko nosaka likuma Nr. 39 piemērošanas noteikumus un kurā ņemtas vērā atbildes, kas sniegtas 22. līdz 24. punktā minētajās Itālijas iestāžu vēstulēs.

| (26) | Ar 2003. gada 5. novembra vēstuli, kas reģistrēta 2003. gada 7. novembrī, Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā iesniedza Komisijai Itālijas iestāžu vēstuli, kurā tās expressis verbis norādīja, ka, ņemot vērā laiku, kas pagājis kopš pēdējās vēstules nosūtīšanas, tām ir pamats domāt, ka, ja Komisija nav sniegusi komentārus, tā piekrīt saskaņā ar Komisijas apsvērumiem grozīto noteikumu piemērošanai. |
| --- | --- |

(26)

Ar 2003. gada 5. novembra vēstuli, kas reģistrēta 2003. gada 7. novembrī, Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā iesniedza Komisijai Itālijas iestāžu vēstuli, kurā tās expressis verbis norādīja, ka, ņemot vērā laiku, kas pagājis kopš pēdējās vēstules nosūtīšanas, tām ir pamats domāt, ka, ja Komisija nav sniegusi komentārus, tā piekrīt saskaņā ar Komisijas apsvērumiem grozīto noteikumu piemērošanai.

| (27) | Ar 2003. gada 26. novembra vēstuli Komisijas dienesti Itālijas iestādēm norādīja, ka šādu pieeju var izmantot tikai tajos gadījumos, kad par atbalsta shēmu ir iepriekš paziņots, bet ne tajos gadījumos, par kuriem ir uzsākta Līguma 88. panta 2. punktā paredzētā procedūra; tāpat dienesti norādīja, ka, ja Itālijas iestādes vēlējās, tās varēja lūgt Komisiju, lai tā pieņem lēmumu divu mēnešu laikā atbilstīgi 7. panta 7. punkta noteikumiem Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta (tagadējais 88. pants) piemērošanai (10). Komisijas dienesti arī norādīja, ka pēc šā lūguma saņemšanas Komisija pieņem lēmumu noteiktajā termiņā, kā tas paredzēts iepriekš minētajos noteikumos. |
| --- | --- |

(27)

Ar 2003. gada 26. novembra vēstuli Komisijas dienesti Itālijas iestādēm norādīja, ka šādu pieeju var izmantot tikai tajos gadījumos, kad par atbalsta shēmu ir iepriekš paziņots, bet ne tajos gadījumos, par kuriem ir uzsākta Līguma 88. panta 2. punktā paredzētā procedūra; tāpat dienesti norādīja, ka, ja Itālijas iestādes vēlējās, tās varēja lūgt Komisiju, lai tā pieņem lēmumu divu mēnešu laikā atbilstīgi 7. panta 7. punkta noteikumiem Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta (tagadējais 88. pants) piemērošanai (10). Komisijas dienesti arī norādīja, ka pēc šā lūguma saņemšanas Komisija pieņem lēmumu noteiktajā termiņā, kā tas paredzēts iepriekš minētajos noteikumos.

| (28) | Ar 2005. gada 6. maija vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 11. maijā, Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā iesniedza Komisijai Itālijas iestāžu vēstuli, kurā tās, atsaucoties uz iepriekš minētās Regulas (EK) Nr. 659/1999 7. panta 7. punkta noteikumiem, lūdza Komisiju pieņemt galīgo lēmumu divu mēnešu laikā. Tātad Komisija pieņems lēmumu, pamatojoties uz tai pieejamo informāciju, kā paredzēts šajos pašos noteikumos. |
| --- | --- |

(28)

Ar 2005. gada 6. maija vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 11. maijā, Itālijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā iesniedza Komisijai Itālijas iestāžu vēstuli, kurā tās, atsaucoties uz iepriekš minētās Regulas (EK) Nr. 659/1999 7. panta 7. punkta noteikumiem, lūdza Komisiju pieņemt galīgo lēmumu divu mēnešu laikā. Tātad Komisija pieņems lēmumu, pamatojoties uz tai pieejamo informāciju, kā paredzēts šajos pašos noteikumos.

| (29) | Dekrēta projekta 2. pantā paredzēts piešķirt atbalstu ieguldījumiem lauku saimniecībās. Atbalsta likmes un piešķiršanas nosacījumi ir šādi:








  Izdevumi | Mazāk labvēlīgi apgabali (11) | Citi apgabali (12) | Prasības |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | Nekustamā īpašuma būvēšana, iegāde* vai modernizācija |

(29)

Dekrēta projekta 2. pantā paredzēts piešķirt atbalstu ieguldījumiem lauku saimniecībās. Atbalsta likmes un piešķiršanas nosacījumi ir šādi:

Izdevumi

Mazāk labvēlīgi apgabali (11)

Citi apgabali (12)

Prasības

—

Nekustamā īpašuma būvēšana, iegāde* vai modernizācija

50 %

40 %

| * | Aprēķina, pamatojoties uz nekustamā īpašuma vērtību, atskaitot darbības uzsākšanas izmaksas |
| --- | --- |

*

Aprēķina, pamatojoties uz nekustamā īpašuma vērtību, atskaitot darbības uzsākšanas izmaksas

| — | Mašīnas un aprīkojums, tostarp informātikas programmas |
| --- | --- |

—

Mašīnas un aprīkojums, tostarp informātikas programmas

50 %

40 %

Attiecībā uz lietoto aprīkojumu skatīt (14)

| — | Vispārējās izmaksas (arhitektu, inženieru un konsultantu atalgojums; priekšizpēte; patentu un licenču iegūšana) |
| --- | --- |

—

Vispārējās izmaksas (arhitektu, inženieru un konsultantu atalgojums; priekšizpēte; patentu un licenču iegūšana)

50 %

40 %

12 % no projekta kopējām izmaksām

| — | Ieguldījumi tradicionālo ainavu saglabāšanā (13) |
| --- | --- |

—

Ieguldījumi tradicionālo ainavu saglabāšanā (13)

līdz 75 %

līdz 60 %

Nepalielinot ražošanas jaudu

50 % + 100 % no papildu izdevumiem

40 % + 100 % no papildu izdevumiem

Palielinot ražošanas jaudu (15)

| (30) | Atbalstu var saņemt tikai tās individuālās lauku saimniecības vai lauku saimniecību asociācijas, kas atbilst turpmāk uzskaitītajiem kritērijiem:






  — | to rentabilitāte ir pierādīta, ja neto ienākumi uz vienu darba vienību ir vismaz 60 % no atsauces ienākumiem, ko noteicis ISTAT, saskaņā ar Kalabrijas reģionālās darbības programmas noteikumiem, |
| --- | --- | --- |

(30)

Atbalstu var saņemt tikai tās individuālās lauku saimniecības vai lauku saimniecību asociācijas, kas atbilst turpmāk uzskaitītajiem kritērijiem:

—

to rentabilitāte ir pierādīta, ja neto ienākumi uz vienu darba vienību ir vismaz 60 % no atsauces ienākumiem, ko noteicis ISTAT, saskaņā ar Kalabrijas reģionālās darbības programmas noteikumiem,

| — | tās ievēro obligātos Kopienas standartus attiecībā uz vidi, higiēnu un dzīvnieku labturību, |
| --- | --- |

—

tās ievēro obligātos Kopienas standartus attiecībā uz vidi, higiēnu un dzīvnieku labturību,

| — | to īpašniekam ir nepieciešamās profesionālās zināšanas un prasmes, |
| --- | --- |

—

to īpašniekam ir nepieciešamās profesionālās zināšanas un prasmes,

| — | tās apņemas izlietot ieguldījumus dekrēta projektā paredzētajiem mērķiem desmit gados nekustamā īpašuma gadījumā un piecos gados kustamā īpašuma gadījumā. |
| --- | --- |

—

tās apņemas izlietot ieguldījumus dekrēta projektā paredzētajiem mērķiem desmit gados nekustamā īpašuma gadījumā un piecos gados kustamā īpašuma gadījumā.

| (31) | Nav attaisnojami ieguldījumi, kas vērsti uz ražošanas apjoma palielināšanu tiem produktiem, kuriem nav noieta tirgū, ne arī tie ieguldījumi, kas ir pretrunā iespējamiem ražošanas ierobežojumiem vai Kopienas atbalsta ierobežojumiem, kas noteikti saskaņā ar kopējo tirgus organizāciju. |
| --- | --- |

(31)

Nav attaisnojami ieguldījumi, kas vērsti uz ražošanas apjoma palielināšanu tiem produktiem, kuriem nav noieta tirgū, ne arī tie ieguldījumi, kas ir pretrunā iespējamiem ražošanas ierobežojumiem vai Kopienas atbalsta ierobežojumiem, kas noteikti saskaņā ar kopējo tirgus organizāciju.

| (32) | Dekrēta projekta 3. pantā paredzēts piešķirt atbalstu ieguldījumiem pārstrādes un tirdzniecības nozarē. Atbalsta likmes un piešķiršanas nosacījumi ir šādi:






  Attaisnotie izdevumi | Atbalsta maksimālā likme |
| --- | --- | --- |
| — | Nekustamā īpašuma būvēšana, iegāde (16) vai modernizācija |

(32)

Dekrēta projekta 3. pantā paredzēts piešķirt atbalstu ieguldījumiem pārstrādes un tirdzniecības nozarē. Atbalsta likmes un piešķiršanas nosacījumi ir šādi:

Attaisnotie izdevumi

Atbalsta maksimālā likme

—

Nekustamā īpašuma būvēšana, iegāde (16) vai modernizācija

50 %

| — | Mašīnas un aprīkojums, tostarp informātikas programmas (17) |
| --- | --- |

—

Mašīnas un aprīkojums, tostarp informātikas programmas (17)

50 %

| — | Vispārējās izmaksas (arhitektu, inženieru un konsultantu atalgojums; priekšizpēte; patentu un licenču iegūšana) |
| --- | --- |

—

Vispārējās izmaksas (arhitektu, inženieru un konsultantu atalgojums; priekšizpēte; patentu un licenču iegūšana)

50 %

| (33) | Atbalstu var saņemt tikai tie pārstrādes un tirdzniecības uzņēmumi, kuri atbilst turpmāk uzskaitītajiem kritērijiem:






  — | to rentabilitāte ir pierādīta, ja ienākumi no ieguldījumiem (attiecība starp saimniecības ienākumiem un ieguldīto kapitālu) ir vienādi ar katras saimniecības darbības daļas ieguldījumu peļņu (jaunajiem uzņēmumiem rentabilitāte jāpierāda tad, kad ir sasniegts normāls darbības režīms saskaņā ar norādēm Kalabrijas reģionālajā darbības programmā), |
| --- | --- | --- |

(33)

Atbalstu var saņemt tikai tie pārstrādes un tirdzniecības uzņēmumi, kuri atbilst turpmāk uzskaitītajiem kritērijiem:

—

to rentabilitāte ir pierādīta, ja ienākumi no ieguldījumiem (attiecība starp saimniecības ienākumiem un ieguldīto kapitālu) ir vienādi ar katras saimniecības darbības daļas ieguldījumu peļņu (jaunajiem uzņēmumiem rentabilitāte jāpierāda tad, kad ir sasniegts normāls darbības režīms saskaņā ar norādēm Kalabrijas reģionālajā darbības programmā),

| — | tie ievēro obligātos Kopienas standartus attiecībā uz vidi, higiēnu un dzīvnieku labturību, |
| --- | --- |

—

tie ievēro obligātos Kopienas standartus attiecībā uz vidi, higiēnu un dzīvnieku labturību,

| — | tie nodrošina ekonomiski labvēlīgu ietekmi uz primārajiem ražotājiem, slēdzot piegādes līgumus vismaz uz trijiem gadiem, skaitot no datuma, kad pabeigti ieguldījumi, |
| --- | --- |

—

tie nodrošina ekonomiski labvēlīgu ietekmi uz primārajiem ražotājiem, slēdzot piegādes līgumus vismaz uz trijiem gadiem, skaitot no datuma, kad pabeigti ieguldījumi,

| — | tie apņemas izlietot ieguldījumus paredzētajiem mērķiem desmit gados, ja tiek ieguldīts nekustamajā īpašumā, un piecos gados, ja tiek veikti citi ieguldījumi. |
| --- | --- |

—

tie apņemas izlietot ieguldījumus paredzētajiem mērķiem desmit gados, ja tiek ieguldīts nekustamajā īpašumā, un piecos gados, ja tiek veikti citi ieguldījumi.

| (34) | Ja atbalsta saņēmēji paši ir ražotāji, tad vismaz 60 % izejvielu ir jābūt no citiem avotiem nekā saimniecība. |
| --- | --- |

(34)

Ja atbalsta saņēmēji paši ir ražotāji, tad vismaz 60 % izejvielu ir jābūt no citiem avotiem nekā saimniecība.

| (35) | Atbalstu nevar saņemt par šādiem ieguldījumiem:






  — | ieguldījumi, kas vērsti uz ražošanas apjoma palielināšanu tiem produktiem, kuriem nav noieta tirgū, kā arī tie ieguldījumi, kas ir pretrunā iespējamiem ražošanas ierobežojumiem vai Kopienas atbalsta ierobežojumiem, kas noteikti saskaņā ar kopējo tirgus organizāciju; |
| --- | --- | --- |

(35)

Atbalstu nevar saņemt par šādiem ieguldījumiem:

—

ieguldījumi, kas vērsti uz ražošanas apjoma palielināšanu tiem produktiem, kuriem nav noieta tirgū, kā arī tie ieguldījumi, kas ir pretrunā iespējamiem ražošanas ierobežojumiem vai Kopienas atbalsta ierobežojumiem, kas noteikti saskaņā ar kopējo tirgus organizāciju;

| — | ieguldījumi, kas attiecas uz mazumtirdzniecību. |
| --- | --- |

—

ieguldījumi, kas attiecas uz mazumtirdzniecību.

| (36) | Dekrēta projekta 4. pantā paredzēti noteikumi attiecībā uz bioloģiskās audzēšanas metožu ieviešanu un uzturēšanu, ievērojot nosacījumus Kalabrijas reģionālajā darbības programmā, ko apstiprinājusi Komisija (18). Tajā noteikts, ka atbalsta piešķiršanas nosacījumi ir šādi:






  — | ar reģionu jānoslēdz līgums par bioloģisko audzēšanas metožu piemērošanu visām platībām, ko apstrādā katru gadu, kā arī par Padomes Regulā (EK) Nr. 2092/91 (19) un Regulā (EK) Nr. 1804/1999 (20) paredzēto saimniecības reģistru uzturēšanu, |
| --- | --- | --- |

(36)

Dekrēta projekta 4. pantā paredzēti noteikumi attiecībā uz bioloģiskās audzēšanas metožu ieviešanu un uzturēšanu, ievērojot nosacījumus Kalabrijas reģionālajā darbības programmā, ko apstiprinājusi Komisija (18). Tajā noteikts, ka atbalsta piešķiršanas nosacījumi ir šādi:

—

ar reģionu jānoslēdz līgums par bioloģisko audzēšanas metožu piemērošanu visām platībām, ko apstrādā katru gadu, kā arī par Padomes Regulā (EK) Nr. 2092/91 (19) un Regulā (EK) Nr. 1804/1999 (20) paredzēto saimniecības reģistru uzturēšanu,

| — | atbalsta saņēmējam ir pienākums ievērot labu lauksaimniecības praksi, apsaimniekojot tās platības un kultūras, kuras nav aptvertas iepriekš minētajā līgumā. |
| --- | --- |

—

atbalsta saņēmējam ir pienākums ievērot labu lauksaimniecības praksi, apsaimniekojot tās platības un kultūras, kuras nav aptvertas iepriekš minētajā līgumā.

| (37) | Šim pasākumam paredzēto finansiālo piešķīrumu piešķir no pieejamajiem līdzekļiem Kalabrijas reģionālajā darbības programmā. |
| --- | --- |

(37)

Šim pasākumam paredzēto finansiālo piešķīrumu piešķir no pieejamajiem līdzekļiem Kalabrijas reģionālajā darbības programmā.

| (38) | Dekrēta projekta 5. pantā paredzēts saskaņā ar noteikumiem Kopienas pamatnostādnēs attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē piešķirt atbalstu jauniem konsorcijiem un asociācijām, kas pārstāv tos bergamotes ražotājus, kuri vēlas ražot kvalitātes produktus, kā minēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2081/92 (21) un Regulā (EEK) Nr. 2092/91. Tie paši konsorciji un asociācijas var saņemt atbalstu kvalitātes sistēmu ieviešanai un ACVN un bioloģisko produktu sertifikācijai. |
| --- | --- |

(38)

Dekrēta projekta 5. pantā paredzēts saskaņā ar noteikumiem Kopienas pamatnostādnēs attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē piešķirt atbalstu jauniem konsorcijiem un asociācijām, kas pārstāv tos bergamotes ražotājus, kuri vēlas ražot kvalitātes produktus, kā minēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2081/92 (21) un Regulā (EEK) Nr. 2092/91. Tie paši konsorciji un asociācijas var saņemt atbalstu kvalitātes sistēmu ieviešanai un ACVN un bioloģisko produktu sertifikācijai.

| (39) | Noteikumi 38. punktā minētā atbalsta piešķiršanai saistībā ar darbības uzsākšanu vai paplašināšanu ir šādi:






  Darbību uzsākšana vai paplašināšana (22) Attaisnotie izdevumi | Atbalsta maksimālā likme |
| --- | --- | --- |
| — | Telpu īre (23) |

(39)

Noteikumi 38. punktā minētā atbalsta piešķiršanai saistībā ar darbības uzsākšanu vai paplašināšanu ir šādi:

Darbību uzsākšana vai paplašināšana (22) Attaisnotie izdevumi

Atbalsta maksimālā likme

—

Telpu īre (23)

| — | Biroja aprīkojuma (tostarp informātikas aprīkojums) iegāde |
| --- | --- |

—

Biroja aprīkojuma (tostarp informātikas aprīkojums) iegāde

| — | Personāla izmaksas |
| --- | --- |

—

Personāla izmaksas

| — | Darbības izmaksas |
| --- | --- |

—

Darbības izmaksas

| — | Administratīvās izmaksas |
| --- | --- |

—

Administratīvās izmaksas

Atbalstu piešķir ne vairāk kā piecus gadus; tas nedrīkst pārsniegt 100 % no izmaksām, kas radušās pirmā gada laikā, un vēlāk tiek samazināts par 20 % gadā.

| (40) | Noteikumi 38. punktā minētā atbalsta piešķiršanai saistībā ar kvalitātes sistēmu ieviešanu un ACVN un bioloģisko produktu sertifikāciju ir šādi:






  Attaisnotie izdevumi | Atbalsta maksimālā likme |
| --- | --- | --- |
| ISO un HACCP standarti: Ar kvalitātes nodrošināšanas standartu un vides audita sistēmu ieviešanu saistītās izmaksas; to personu apmācība, kuras vēlāk piemēros šos standartus. | 100 % no apstiprinātajām izmaksām (atbalsta kopējā summa nedrīkst pārsniegt EUR 100 000 vienam saņēmējam trīs gadu laika posmā (24)) |
| Kontroles sistēmu izveide un kvalitātes sistēmu sertifikācija (Regula (EEK) Nr. 2081/92 un Regula (EEK) Nr. 2092/91) | 100 % no apstiprinātajām izmaksām pirmajā gadā, pēc tam samazinājums par aptuveni 16,7 % gadā līdz atbalsta shēmas beigām (pēc sešiem gadiem) |
| Atzītu sertifikācijas organizāciju pieprasīto summu apmaksa saistībā ar kvalitātes nodrošināšanas sistēmu un līdzvērtīgu sistēmu sākotnējo sertifikāciju | 100 % no apstiprinātajām izmaksām pirmajā gadā, pēc tam samazinājums par aptuveni 16,7 % gadā līdz atbalsta shēmas beigām (pēc sešiem gadiem) |
| Bioloģiskās audzēšanas metožu kontrole un sertifikācija | 100 % no apstiprinātajām izmaksām |

(40)

Noteikumi 38. punktā minētā atbalsta piešķiršanai saistībā ar kvalitātes sistēmu ieviešanu un ACVN un bioloģisko produktu sertifikāciju ir šādi:

Attaisnotie izdevumi

Atbalsta maksimālā likme

ISO un HACCP standarti: Ar kvalitātes nodrošināšanas standartu un vides audita sistēmu ieviešanu saistītās izmaksas; to personu apmācība, kuras vēlāk piemēros šos standartus.

100 % no apstiprinātajām izmaksām (atbalsta kopējā summa nedrīkst pārsniegt EUR 100 000 vienam saņēmējam trīs gadu laika posmā (24))

Kontroles sistēmu izveide un kvalitātes sistēmu sertifikācija (Regula (EEK) Nr. 2081/92 un Regula (EEK) Nr. 2092/91)

100 % no apstiprinātajām izmaksām pirmajā gadā, pēc tam samazinājums par aptuveni 16,7 % gadā līdz atbalsta shēmas beigām (pēc sešiem gadiem)

Atzītu sertifikācijas organizāciju pieprasīto summu apmaksa saistībā ar kvalitātes nodrošināšanas sistēmu un līdzvērtīgu sistēmu sākotnējo sertifikāciju

100 % no apstiprinātajām izmaksām pirmajā gadā, pēc tam samazinājums par aptuveni 16,7 % gadā līdz atbalsta shēmas beigām (pēc sešiem gadiem)

Bioloģiskās audzēšanas metožu kontrole un sertifikācija

100 % no apstiprinātajām izmaksām

| (41) | Dekrēta projekta 6. pantā paredzēta atbalsta piešķiršana, lai atjaunotu pašvaldību un lauku ceļus (lai nodrošinātu lauku tehnikas piekļuvi saimniecībām), kā arī lai elektrificētu apgabalus, kur audzē bergamoti. |
| --- | --- |

(41)

Dekrēta projekta 6. pantā paredzēta atbalsta piešķiršana, lai atjaunotu pašvaldību un lauku ceļus (lai nodrošinātu lauku tehnikas piekļuvi saimniecībām), kā arī lai elektrificētu apgabalus, kur audzē bergamoti.

| (42) | Noteikumi 41. punktā minētā atbalsta piešķiršanai ir šādi:






  Ieguldījumu veids un atbalsta saņēmēji | Atbalsta maksimālā likme |
| --- | --- | --- |
| Ieguldījumi infrastruktūrā, ko īsteno valsts iestādes: lauku autoceļu tīkls un elektrifikācija | 100 % |
| Ieguldījumi lauku ceļu tīkla būvē (25) , kuros piedalās privātieguldītāji | 75 % |

(42)

Noteikumi 41. punktā minētā atbalsta piešķiršanai ir šādi:

Ieguldījumu veids un atbalsta saņēmēji

Atbalsta maksimālā likme

Ieguldījumi infrastruktūrā, ko īsteno valsts iestādes: lauku autoceļu tīkls un elektrifikācija

100 %

Ieguldījumi lauku ceļu tīkla būvē (25) , kuros piedalās privātieguldītāji

75 %

| (43) | Dekrēta projekta 7. pantā paredzēts jaunajiem konsorcijiem un/vai organizācijām, kuras pārstāv lauksaimniecības produktu ražotājus, piešķirt atbalstu pētījumiem. |
| --- | --- |

(43)

Dekrēta projekta 7. pantā paredzēts jaunajiem konsorcijiem un/vai organizācijām, kuras pārstāv lauksaimniecības produktu ražotājus, piešķirt atbalstu pētījumiem.

| (44) | Noteikumi 43. punktā minētā atbalsta piešķiršanai ir šādi.
  Atbalsts bergamotes kā citrusaugļa audzēšanai






  Pētniecība un attīstība | Atbalsta maksimālā likme |
| --- | --- | --- |
| — | Personāla izmaksas (pētnieki, tehniskie darbinieki un palīgpersonāls, kas nodarbināts tikai pētniecībā); |

(44)

Noteikumi 43. punktā minētā atbalsta piešķiršanai ir šādi.

Atbalsts bergamotes kā citrusaugļa audzēšanai

Pētniecība un attīstība

Atbalsta maksimālā likme

—

Personāla izmaksas (pētnieki, tehniskie darbinieki un palīgpersonāls, kas nodarbināts tikai pētniecībā);

| — | tikai pētniecībā izmantoto instrumentu, aprīkojuma, zemes gabalu un telpu izmaksas (izņemot gadījumus, kad tie nodoti citiem, lai gūtu peļņu); |
| --- | --- |

—

tikai pētniecībā izmantoto instrumentu, aprīkojuma, zemes gabalu un telpu izmaksas (izņemot gadījumus, kad tie nodoti citiem, lai gūtu peļņu);

| — | tikai pētniecības vajadzībām izmantoto konsultantu pakalpojumu un līdzvērtīgu pakalpojumu izmaksas, tostarp izmaksas par pirktajiem pētījumiem, tehniskajām zināšanām, patentiem, licences tiesībām u. c.; |
| --- | --- |

—

tikai pētniecības vajadzībām izmantoto konsultantu pakalpojumu un līdzvērtīgu pakalpojumu izmaksas, tostarp izmaksas par pirktajiem pētījumiem, tehniskajām zināšanām, patentiem, licences tiesībām u. c.;

| — | papildu vispārīgās izmaksas, kas radušās tieši saistībā ar pētniecisko darbu; |
| --- | --- |

—

papildu vispārīgās izmaksas, kas radušās tieši saistībā ar pētniecisko darbu;

| — | citi ekspluatācijas izdevumi (piemēram, materiālu, iekārtu un tamlīdzīgu produktu izmaksas), kas radušās tieši saistībā ar pētniecisko darbu. |
| --- | --- |

—

citi ekspluatācijas izdevumi (piemēram, materiālu, iekārtu un tamlīdzīgu produktu izmaksas), kas radušās tieši saistībā ar pētniecisko darbu.

100 % no attaisnotajām izmaksām, ievērojot Komisijas paziņojuma 98/C 48/2 nosacījumus (26)

Atbalsts bergamotes eļļas iegūšanai

| Pētniecība un attīstība (OV C 45, 17.10.1996.) | Atbalsta maksimālā likme un attaisnotās izmaksas (27) |
| --- | --- |
| — | Rūpnieciskie pētījumi un tehniskās iespējamības priekšizpēte pirms rūpniecisko pētījumu veikšanas |

Pētniecība un attīstība (OV C 45, 17.10.1996.)

Atbalsta maksimālā likme un attaisnotās izmaksas (27)

—

Rūpnieciskie pētījumi un tehniskās iespējamības priekšizpēte pirms rūpniecisko pētījumu veikšanas

līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām

| — | Pirmskonkurences pasākumi |
| --- | --- |

—

Pirmskonkurences pasākumi

līdz 25 % no attaisnotajām izmaksām

| (45) | Dekrēta projekta 8. pantā paredzēts piešķirt atbalstu bergamotes un tās produktu tirdzniecības veicināšanas pasākumu īstenošanai (28). Atbalsta saņēmēji ir atzītas ražotāju asociācijas vai konsorciji un/vai organizācijas, kuras pārstāv ACVN produktu ražotājus. Atbalsta shēmu piešķiršanas noteikumi ir šādi.
  Reklāmas kampaņas





  Ražotājus pārstāvošajām asociācijām un organizācijām visiem ražotājiem ir jānodrošina reklāmas pasākumu pieejamība uz vienādu noteikumu pamata. |
| --- | --- |
| — | Reklāmas pasākumi ir jebkāda veida darbība, kuras mērķis ir stimulēt uzņēmējus vai patērētājus iegādāties kādu konkrētu produktu, jebkāda veida materiāli, kas tādos pašos nolūkos izdalīti tieši patērētajam, kā arī reklāmas pasākumi, ko patērētājiem organizē tirdzniecības vietās. Par reklāmas pasākumiem neuzskata veicināšanas pasākumus atbilstīgi 8. punktam Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu EK Līguma I pielikumā uzskaitīto produktu un dažu produktu, kas nav iekļauti I pielikumā, reklāmai (29). |

(45)

Dekrēta projekta 8. pantā paredzēts piešķirt atbalstu bergamotes un tās produktu tirdzniecības veicināšanas pasākumu īstenošanai (28). Atbalsta saņēmēji ir atzītas ražotāju asociācijas vai konsorciji un/vai organizācijas, kuras pārstāv ACVN produktu ražotājus. Atbalsta shēmu piešķiršanas noteikumi ir šādi.

Reklāmas kampaņas

Ražotājus pārstāvošajām asociācijām un organizācijām visiem ražotājiem ir jānodrošina reklāmas pasākumu pieejamība uz vienādu noteikumu pamata.

—

Reklāmas pasākumi ir jebkāda veida darbība, kuras mērķis ir stimulēt uzņēmējus vai patērētājus iegādāties kādu konkrētu produktu, jebkāda veida materiāli, kas tādos pašos nolūkos izdalīti tieši patērētajam, kā arī reklāmas pasākumi, ko patērētājiem organizē tirdzniecības vietās. Par reklāmas pasākumiem neuzskata veicināšanas pasākumus atbilstīgi 8. punktam Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu EK Līguma I pielikumā uzskaitīto produktu un dažu produktu, kas nav iekļauti I pielikumā, reklāmai (29).

| — | Par vienu kopēju tēmu organizēti reklāmas pasākumi, kam piešķirts ikgadējais budžets vairāk kā 5 miljonu euro apmērā un kas attiecas uz jaunām kvalitātes kontroles sistēmām vai jaunām preču zīmēm, vai kas atsaucas uz produktu valstisko vai reģionālo izcelsmi, ir jāpaziņo Eiropas Komisijai. |
| --- | --- |

—

Par vienu kopēju tēmu organizēti reklāmas pasākumi, kam piešķirts ikgadējais budžets vairāk kā 5 miljonu euro apmērā un kas attiecas uz jaunām kvalitātes kontroles sistēmām vai jaunām preču zīmēm, vai kas atsaucas uz produktu valstisko vai reģionālo izcelsmi, ir jāpaziņo Eiropas Komisijai.

| — | Ir jāievēro 2. panta noteikumi Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvā 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (30) . |
| --- | --- |

—

Ir jāievēro 2. panta noteikumi Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvā 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (30) .

| — | Kopienas tiesību aktu noteikumi, kas piemērojami attiecīgajiem produktiem, ir jāievēro saskaņā ar iepriekš minēto pamatnostādņu 25. punktu. |
| --- | --- |

—

Kopienas tiesību aktu noteikumi, kas piemērojami attiecīgajiem produktiem, ir jāievēro saskaņā ar iepriekš minēto pamatnostādņu 25. punktu.

| — | Attiecībā uz produktiem ar kvalitātes zīmi ir jāievēro šādi nosacījumi: kvalitātes zīmei jābūt pieejamai visiem Kopienas ražotājiem bez ģeogrāfiskiem ierobežojumiem, kas saistīti ar produkta izcelsmi, un bez ģeogrāfiskas atsauces marķējumā; pārējām dalībvalstīm uz līdzvērtības pamata ir jāatzīst atzīto organizāciju veiktā kontrole; izcelsmes vietai ir otršķirīga nozīme reklāmas informācijā (šis princips ir spēkā arī attiecībā uz produktiem bez marķējuma). |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz produktiem ar kvalitātes zīmi ir jāievēro šādi nosacījumi: kvalitātes zīmei jābūt pieejamai visiem Kopienas ražotājiem bez ģeogrāfiskiem ierobežojumiem, kas saistīti ar produkta izcelsmi, un bez ģeogrāfiskas atsauces marķējumā; pārējām dalībvalstīm uz līdzvērtības pamata ir jāatzīst atzīto organizāciju veiktā kontrole; izcelsmes vietai ir otršķirīga nozīme reklāmas informācijā (šis princips ir spēkā arī attiecībā uz produktiem bez marķējuma).

| Atbalsta veids | Atbalsta maksimālā likme |
| --- | --- |
| Augstas kvalitātes produktu reklāma, ievērojot Līguma 28. panta noteikumus.
  Reklāma produktiem ar cilmes vietas nosaukumiem Regulas (EEK) Nr. 2081/92 nozīmē.
  Reklāma bioloģiskās lauksaimniecības produktiem Regulas (EEK) Nr. 2092/91 nozīmē. | līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām ar iespēju paaugstināt likmi līdz 75 % attiecībā uz MVU (31), kas atrodas 1. mērķa apgabalos |

Atbalsta veids

Atbalsta maksimālā likme

Augstas kvalitātes produktu reklāma, ievērojot Līguma 28. panta noteikumus.

Reklāma produktiem ar cilmes vietas nosaukumiem Regulas (EEK) Nr. 2081/92 nozīmē.

Reklāma bioloģiskās lauksaimniecības produktiem Regulas (EEK) Nr. 2092/91 nozīmē.

līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām ar iespēju paaugstināt likmi līdz 75 % attiecībā uz MVU (31), kas atrodas 1. mērķa apgabalos

| — | ir izslēgts atbalsts individuālajiem uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

ir izslēgts atbalsts individuālajiem uzņēmumiem,

| — | uzņēmumi reklāmas kampaņu veikšanai tiks atlasīti, pamatojoties uz procedūru, kas ir saskaņā ar Direktīvas 92/50/EEK noteikumiem, vai, ja šī direktīva nav piemērojama, pamatojoties uz pārskatāmām un nedirskriminējošām procedūrām, |
| --- | --- |

—

uzņēmumi reklāmas kampaņu veikšanai tiks atlasīti, pamatojoties uz procedūru, kas ir saskaņā ar Direktīvas 92/50/EEK noteikumiem, vai, ja šī direktīva nav piemērojama, pamatojoties uz pārskatāmām un nedirskriminējošām procedūrām,

| — | visos gadījumos kampaņas atbildīs vismaz vienam no paredzētajiem pozitīvajiem kritērijiem, jo tās attieksies vai nu uz bioloģiskās lauksaimniecības produktiem, vai nu uz augstas kvalitātes produktiem vai arī uz produktiem ar cilmes vietas nosaukumiem. |
| --- | --- |

—

visos gadījumos kampaņas atbildīs vismaz vienam no paredzētajiem pozitīvajiem kritērijiem, jo tās attieksies vai nu uz bioloģiskās lauksaimniecības produktiem, vai nu uz augstas kvalitātes produktiem vai arī uz produktiem ar cilmes vietas nosaukumiem.

Vispārīgās informācijas organizēšana un izplatīšana

| Atbalsta veids | Atbalsta maksimālā likme |
| --- | --- |
| — | Konkursu, izstāžu un gadatirgu organizācija |

Atbalsta veids

Atbalsta maksimālā likme

—

Konkursu, izstāžu un gadatirgu organizācija

| — | Tirgus izpēte |
| --- | --- |

—

Tirgus izpēte

| — | Informācijas izplatīšana |
| --- | --- |

—

Informācijas izplatīšana

līdz EUR 100 000 vienam saņēmējam (33) trīs gadu laika posmā vai MVU gadījumā (34) 50 % no attaisnotajām izmaksām, izvēloties lielāko summu

| (46) | Dekrēta projekta 9. pantā paredzēts, ka neierobežota ilguma atbalsta shēmas var apvienot, ievērojot maksimālās likmes iepriekš minētajās tabulās. |
| --- | --- |

(46)

Dekrēta projekta 9. pantā paredzēts, ka neierobežota ilguma atbalsta shēmas var apvienot, ievērojot maksimālās likmes iepriekš minētajās tabulās.

| (47) | Dekrēta projekta 11. pantā noteikts pieejamais budžets iepriekš aprakstīto atbalsta shēmu finansēšanai. Tas ir šāds:






  — | ITL 2 miljardi (EUR 1 032 914) pasākumiem, kas paredzēti 4. pantā (piemērojot likuma Nr. 39 4. pantu), |
| --- | --- | --- |

(47)

Dekrēta projekta 11. pantā noteikts pieejamais budžets iepriekš aprakstīto atbalsta shēmu finansēšanai. Tas ir šāds:

—

ITL 2 miljardi (EUR 1 032 914) pasākumiem, kas paredzēti 4. pantā (piemērojot likuma Nr. 39 4. pantu),

| — | ITL 6 miljardi (EUR 3 098 742) pasākumiem, kas paredzēti 2., 3., 5., 7. un 8. pantā (piemērojot likuma Nr. 39 6. panta 2. punktu), |
| --- | --- |

—

ITL 6 miljardi (EUR 3 098 742) pasākumiem, kas paredzēti 2., 3., 5., 7. un 8. pantā (piemērojot likuma Nr. 39 6. panta 2. punktu),

| — | ITL 4 miljardi (EUR 2 065 828) pasākumiem, kas paredzēti 6. pantā (piemērojot likuma Nr. 39 6. panta 3. punktu). |
| --- | --- |

—

ITL 4 miljardi (EUR 2 065 828) pasākumiem, kas paredzēti 6. pantā (piemērojot likuma Nr. 39 6. panta 3. punktu).

V.   IZVĒRTĒŠANA

| (48) | Saskaņā ar Līguma 87. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīgs atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāds atbalsts ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(48)

Saskaņā ar Līguma 87. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīgs atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāds atbalsts ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (49) | Vispirms likumā Nr. 39 un pēcāk dekrēta projektā, ko Itālijas iestādes iesniedza ar savu 2002. gada 23. aprīļa vēstuli, paredzētie pasākumi vairumā gadījumu atbilst šai definīcijai (attiecībā uz izņēmumiem skatīt analīzes turpinājumu), jo tos finansē no valsts līdzekļiem, tie dod priekšroku atsevišķiem ražojumiem (bergamotes un tās produktu ražošana) un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ņemot vērā vietu, ko Itālija ieņem minētajā segmentā (Itālija ir vislielākais bergamotes un bergamotes eļļas ražotājs Eiropas Savienībā un daļa produkcijas tiek eksportēta uz citām dalībvalstīm). |
| --- | --- |

(49)

Vispirms likumā Nr. 39 un pēcāk dekrēta projektā, ko Itālijas iestādes iesniedza ar savu 2002. gada 23. aprīļa vēstuli, paredzētie pasākumi vairumā gadījumu atbilst šai definīcijai (attiecībā uz izņēmumiem skatīt analīzes turpinājumu), jo tos finansē no valsts līdzekļiem, tie dod priekšroku atsevišķiem ražojumiem (bergamotes un tās produktu ražošana) un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, ņemot vērā vietu, ko Itālija ieņem minētajā segmentā (Itālija ir vislielākais bergamotes un bergamotes eļļas ražotājs Eiropas Savienībā un daļa produkcijas tiek eksportēta uz citām dalībvalstīm).

| (50) | Tomēr gadījumos, kas paredzēti Līguma 87. panta 2. un 3. punktā atsevišķus pasākumus, atkāpjoties no Līguma noteikumiem, var uzskatīt par saderīgiem ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(50)

Tomēr gadījumos, kas paredzēti Līguma 87. panta 2. un 3. punktā atsevišķus pasākumus, atkāpjoties no Līguma noteikumiem, var uzskatīt par saderīgiem ar kopējo tirgu.

| (51) | Šajā gadījumā, ņemot vērā iepriekš aprakstīto pasākumu veidu, vienīgā atkāpe, uz kuru ir iespējams atsaukties, ir Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts, saskaņā ar kuru par saderīgu ar kopējo tirgu var uzskatīt atbalstu, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm. |
| --- | --- |

(51)

Šajā gadījumā, ņemot vērā iepriekš aprakstīto pasākumu veidu, vienīgā atkāpe, uz kuru ir iespējams atsaukties, ir Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts, saskaņā ar kuru par saderīgu ar kopējo tirgu var uzskatīt atbalstu, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm.

| (52) | Ņemot vērā Itālijas iestāžu iesniegtā dekrēta projekta saturu, Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzētās atkāpes piemērojamība tiks izskatīta, ievērojot šādus noteikumus:






  — | attiecībā uz atbalstu, kas paredzēts dekrēta projekta 2., 4., 5., 6. un 8. pantā (tirdzniecības veicināšana vārda plašākā nozīmē), tiks ievērotas Kopienas pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē, turpmāk tekstā “pamatnostādnes” (35)(šajā gadījumā izvērtēšanu nevar veikt saskaņā ar noteikumiem Komisijas 2003. gada 23. decembra Regulā (EK) Nr. 1/2004 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību (36), ņemot vērā to, ka minētās regulas 20. panta 2. punktā ir norādīts, ka gadījumā, ja nav izpildīti šīs regulas nosacījumi, Komisija izskata šos regulas spēkā stāšanās dienā neizskatītos paziņojumus saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm, kā arī ņemot vērā to, ka šajā gadījumā dekrēta projekts neizslēdz iespēju, ka bez mazajiem un vidējiem uzņēmumiem šo atbalstu var saņemt arī citi uzņēmumi), |
| --- | --- | --- |

(52)

Ņemot vērā Itālijas iestāžu iesniegtā dekrēta projekta saturu, Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzētās atkāpes piemērojamība tiks izskatīta, ievērojot šādus noteikumus:

—

attiecībā uz atbalstu, kas paredzēts dekrēta projekta 2., 4., 5., 6. un 8. pantā (tirdzniecības veicināšana vārda plašākā nozīmē), tiks ievērotas Kopienas pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē, turpmāk tekstā “pamatnostādnes” (35)(šajā gadījumā izvērtēšanu nevar veikt saskaņā ar noteikumiem Komisijas 2003. gada 23. decembra Regulā (EK) Nr. 1/2004 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību (36), ņemot vērā to, ka minētās regulas 20. panta 2. punktā ir norādīts, ka gadījumā, ja nav izpildīti šīs regulas nosacījumi, Komisija izskata šos regulas spēkā stāšanās dienā neizskatītos paziņojumus saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm, kā arī ņemot vērā to, ka šajā gadījumā dekrēta projekts neizslēdz iespēju, ka bez mazajiem un vidējiem uzņēmumiem šo atbalstu var saņemt arī citi uzņēmumi),

| — | attiecībā uz atbalstu, kas paredzēts dekrēta projekta 3. pantā, tiks ievērotas Pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu reģioniem (37) un Regula (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (38), ko atbilstīgi tās 9.a panta 1. punktam (39) piemēro neizskatītajiem paziņojumiem, kas neattiecas uz atbalstu pētniecībai un attīstībai, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz atbalstu, kas paredzēts dekrēta projekta 3. pantā, tiks ievērotas Pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu reģioniem (37) un Regula (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (38), ko atbilstīgi tās 9.a panta 1. punktam (39) piemēro neizskatītajiem paziņojumiem, kas neattiecas uz atbalstu pētniecībai un attīstībai,

| — | attiecībā uz atbalstu, kas paredzēts dekrēta projekta 7. pantā, tiks ievērotas Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (40) un Komisijas 1998. gada paziņojums par grozījumiem Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (41), |
| --- | --- |

—

attiecībā uz atbalstu, kas paredzēts dekrēta projekta 7. pantā, tiks ievērotas Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (40) un Komisijas 1998. gada paziņojums par grozījumiem Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (41),

| — | attiecībā uz dekrēta projekta 8. pantā minēto atbalstu tirdzniecības veicināšanai un reklāmai:





  — | gadījumos, kad reklāmas pasākumi attiecas uz bergamoti kā augli, ievēro Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu EK Līguma I pielikumā uzskaitīto produktu un dažu produktu, kas nav iekļauti I pielikumā, reklāmai (42), savukārt gadījumos, kad reklāmas pasākumi attiecas uz bergamotes eļļu, ievēro Pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu reģioniem, |
| --- | --- | --- |

—

—

gadījumos, kad reklāmas pasākumi attiecas uz bergamoti kā augli, ievēro Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu EK Līguma I pielikumā uzskaitīto produktu un dažu produktu, kas nav iekļauti I pielikumā, reklāmai (42), savukārt gadījumos, kad reklāmas pasākumi attiecas uz bergamotes eļļu, ievēro Pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu reģioniem,

| — | gadījumos, kas attiecas uz tirdzniecības veicināšanas/tehniskās palīdzības pasākumiem bergamotes audzētājiem, ievēro pamatnostādnes, savukārt gadījumos, kas attiecas uz tirdzniecības veicināšanas/tehniskās palīdzības pasākumiem bergamotes eļļas ražotājiem, ievēro Pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu reģioniem, kā arī Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

—

gadījumos, kas attiecas uz tirdzniecības veicināšanas/tehniskās palīdzības pasākumiem bergamotes audzētājiem, ievēro pamatnostādnes, savukārt gadījumos, kas attiecas uz tirdzniecības veicināšanas/tehniskās palīdzības pasākumiem bergamotes eļļas ražotājiem, ievēro Pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu reģioniem, kā arī Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem.

| (53) | Šajā pantā paredzētais atbalsts ir atbalsts ieguldījumiem lauku saimniecībās un tādējādi uz to attiecas pamatnostādņu 4.1. punkta noteikumi, kuros paredzēts sekojošais:






  — | Atbalsta likme ir 40 % no attaisnotajām izmaksām ieguldījumiem apgabalos, kas nav mazāk labvēlīgi apgabali, un 50 % ieguldījumiem mazāk labvēlīgos apgabalos, ar iespēju palielināt likmi par 5 procentu punktiem attiecībā uz ieguldījumiem, ko veic jaunie lauksaimnieki piecu gadu laikā pēc saimniecības dibināšanas (atbalsta likme ir bruto subsīdijas ekvivalents), |
| --- | --- | --- |

(53)

Šajā pantā paredzētais atbalsts ir atbalsts ieguldījumiem lauku saimniecībās un tādējādi uz to attiecas pamatnostādņu 4.1. punkta noteikumi, kuros paredzēts sekojošais:

—

Atbalsta likme ir 40 % no attaisnotajām izmaksām ieguldījumiem apgabalos, kas nav mazāk labvēlīgi apgabali, un 50 % ieguldījumiem mazāk labvēlīgos apgabalos, ar iespēju palielināt likmi par 5 procentu punktiem attiecībā uz ieguldījumiem, ko veic jaunie lauksaimnieki piecu gadu laikā pēc saimniecības dibināšanas (atbalsta likme ir bruto subsīdijas ekvivalents),

| — | Attaisnoto izmaksu sarakstu veido nekustamā īpašuma būvēšana, iegāde vai uzlabošana, jauna aprīkojuma un iekārtu, tostarp programmatūras, iegāde (lietota aprīkojuma iegādi var uzskatīt par attaisnotām izmaksām, ja tiek izpildīti četri turpmāk minētie nosacījumi: jāsaņem pārdevēja paziņojums, kurā apstiprināta precīza aprīkojuma izcelsme un tas, ka par šo aprīkojumu nav saņemts valsts vai Kopienas atbalsts; aprīkojuma pirkumam jābūt īpaši izdevīgam programmas vai projekta īstenošanā un tam jābūt pamatotam ar ārkārtējiem apstākļiem, piemēram, ar to, ka nav iespējams iegādāties jaunu aprīkojumu vēlamajā laikā; izmaksām un attiecīgi arī atbalsta summai jābūt mazākai salīdzinājumā ar cenu, kāda tiek maksāta par tādu pašu nelietotu aprīkojumu, un cenas un kvalitātes attiecībai jābūt samērīgai; lietotā aprīkojuma tehniskajām un/vai tehnoloģiskajām īpašībām jāatbilst projekta vajadzībām) un vispārējās izmaksas (arhitektu, inženieru un konsultantu atalgojums, priekšizpēte, patentu un licenču iegūšana u. c.), nepārsniedzot 12 % no diviem iepriekš minētajiem izdevumu posteņiem, |
| --- | --- |

—

Attaisnoto izmaksu sarakstu veido nekustamā īpašuma būvēšana, iegāde vai uzlabošana, jauna aprīkojuma un iekārtu, tostarp programmatūras, iegāde (lietota aprīkojuma iegādi var uzskatīt par attaisnotām izmaksām, ja tiek izpildīti četri turpmāk minētie nosacījumi: jāsaņem pārdevēja paziņojums, kurā apstiprināta precīza aprīkojuma izcelsme un tas, ka par šo aprīkojumu nav saņemts valsts vai Kopienas atbalsts; aprīkojuma pirkumam jābūt īpaši izdevīgam programmas vai projekta īstenošanā un tam jābūt pamatotam ar ārkārtējiem apstākļiem, piemēram, ar to, ka nav iespējams iegādāties jaunu aprīkojumu vēlamajā laikā; izmaksām un attiecīgi arī atbalsta summai jābūt mazākai salīdzinājumā ar cenu, kāda tiek maksāta par tādu pašu nelietotu aprīkojumu, un cenas un kvalitātes attiecībai jābūt samērīgai; lietotā aprīkojuma tehniskajām un/vai tehnoloģiskajām īpašībām jāatbilst projekta vajadzībām) un vispārējās izmaksas (arhitektu, inženieru un konsultantu atalgojums, priekšizpēte, patentu un licenču iegūšana u. c.), nepārsniedzot 12 % no diviem iepriekš minētajiem izdevumu posteņiem,

| — | Atbalsta saņēmējām saimniecībām ir jābūt dzīvotspējīgām, pamatojoties uz to perspektīvām, un tām jāievēro obligātos standartus attiecībā uz vidi, higiēnu un dzīvnieku labturību. |
| --- | --- |

—

Atbalsta saņēmējām saimniecībām ir jābūt dzīvotspējīgām, pamatojoties uz to perspektīvām, un tām jāievēro obligātos standartus attiecībā uz vidi, higiēnu un dzīvnieku labturību.

| (54) | Šos noteikumus papildina cits noteikums, kas ir vispārēji piemērojams, saskaņā ar kuru visās atbalsta shēmās būtu jāparedz, ka nedrīkst piešķirt atbalstu par darbu, kurš ir iesākts, vai darbību, kura paveikta, pirms pienācīga atbalsta pieteikuma iesniegšanas attiecīgajai kompetentajai iestādei, jo atbalsts, kas piešķirts ar atpakaļejošu spēku sakarā ar darbību, ko atbalsta saņēmējs jau ir veicis, nerada vajadzīgo stimulu, kas jārada nekompensējamam atbalstam, lai to varētu uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu (43). |
| --- | --- |

(54)

Šos noteikumus papildina cits noteikums, kas ir vispārēji piemērojams, saskaņā ar kuru visās atbalsta shēmās būtu jāparedz, ka nedrīkst piešķirt atbalstu par darbu, kurš ir iesākts, vai darbību, kura paveikta, pirms pienācīga atbalsta pieteikuma iesniegšanas attiecīgajai kompetentajai iestādei, jo atbalsts, kas piešķirts ar atpakaļejošu spēku sakarā ar darbību, ko atbalsta saņēmējs jau ir veicis, nerada vajadzīgo stimulu, kas jārada nekompensējamam atbalstam, lai to varētu uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu (43).

| (55) | Ņemot vērā iepriekš minētos 29. līdz 31. punkta noteikumus, Komisija konstatē, ka visi 53. un 54. punktā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti, ja projektā norādītās atbalsta likmes atbilst bruto subsīdijas ekvivalentam un ja atbalsts rada vajadzīgo stimulu un nav retroaktīvs, citiem vārdiem sakot, tas nav piešķirts darbiem, kas ir uzsākti pirms pienācīga atbalsta pieteikuma iesniegšanas. |
| --- | --- |

(55)

Ņemot vērā iepriekš minētos 29. līdz 31. punkta noteikumus, Komisija konstatē, ka visi 53. un 54. punktā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti, ja projektā norādītās atbalsta likmes atbilst bruto subsīdijas ekvivalentam un ja atbalsts rada vajadzīgo stimulu un nav retroaktīvs, citiem vārdiem sakot, tas nav piešķirts darbiem, kas ir uzsākti pirms pienācīga atbalsta pieteikuma iesniegšanas.

| (56) | Šajā sakarā Komisija, aicināta izteikties, pamatojoties uz tai pieejamo informāciju, konstatē, ka paredzētais atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja tas tiek rezervēts atbalsta saņēmējiem, kas uzsāk darbus tikai pēc pienācīga atbalsta pieteikuma iesniegšanas kompetentajā iestādē, un ja dekrēta projektā paredzētās atbalsta likmes atbilst bruto subsīdijas ekvivalentam. |
| --- | --- |

(56)

Šajā sakarā Komisija, aicināta izteikties, pamatojoties uz tai pieejamo informāciju, konstatē, ka paredzētais atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja tas tiek rezervēts atbalsta saņēmējiem, kas uzsāk darbus tikai pēc pienācīga atbalsta pieteikuma iesniegšanas kompetentajā iestādē, un ja dekrēta projektā paredzētās atbalsta likmes atbilst bruto subsīdijas ekvivalentam.

| (57) | Uzsākot Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz atbalstu, kas likuma Nr. 39 6. panta 1. un 2. punktā paredzēts bergamotes pārstrādei un iegūtās eļļas realizācijai, tika uzsvērts, ka nav pierādīts, ka ir ievērotas atbalsta likmes un citi noteikumi, ko nosaka Pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu reģioniem un Pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(57)

Uzsākot Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz atbalstu, kas likuma Nr. 39 6. panta 1. un 2. punktā paredzēts bergamotes pārstrādei un iegūtās eļļas realizācijai, tika uzsvērts, ka nav pierādīts, ka ir ievērotas atbalsta likmes un citi noteikumi, ko nosaka Pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu reģioniem un Pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem.

| (58) | Dekrēta projekta 3. pantā, protams, sniegti paskaidrojumi par paredzēto pasākumu finansējuma likmēm. |
| --- | --- |

(58)

Dekrēta projekta 3. pantā, protams, sniegti paskaidrojumi par paredzēto pasākumu finansējuma likmēm.

| (59) | Tādējādi norādītā atbalsta likme (50 %) ir pieņemama, jo, neatkarīgi no tā, kāds ir paredzētais subsīdijas ekvivalents, tā atbilst likmei, ko Komisija ir apstiprinājusi Kalabrijas reģionam, izskatot Itālijas reģionālā atbalsta plānu (44), un aprakstīto attaisnoto izmaksu veids liecina par to, ka tas ir atbalsts sākotnējiem ieguldījumiem atbilstīgi iepriekš minēto pamatnostādņu 4.4. punktam. |
| --- | --- |

(59)

Tādējādi norādītā atbalsta likme (50 %) ir pieņemama, jo, neatkarīgi no tā, kāds ir paredzētais subsīdijas ekvivalents, tā atbilst likmei, ko Komisija ir apstiprinājusi Kalabrijas reģionam, izskatot Itālijas reģionālā atbalsta plānu (44), un aprakstīto attaisnoto izmaksu veids liecina par to, ka tas ir atbalsts sākotnējiem ieguldījumiem atbilstīgi iepriekš minēto pamatnostādņu 4.4. punktam.

| (60) | Šādi paši apsvērumi ir spēkā arī tad, ja tos izskata saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 70/2001. Tomēr, neatkarīgi no tā, kādi Kopienas noteikumi tiek piemēroti, Komisija nevar noteikt, vai atbalsta pieprasījums tiks iesniegts pirms ieguldījumu projektu izpildes uzsākšanas. |
| --- | --- |

(60)

Šādi paši apsvērumi ir spēkā arī tad, ja tos izskata saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 70/2001. Tomēr, neatkarīgi no tā, kādi Kopienas noteikumi tiek piemēroti, Komisija nevar noteikt, vai atbalsta pieprasījums tiks iesniegts pirms ieguldījumu projektu izpildes uzsākšanas.

| (61) | Šādā kontekstā Komisija var atcelt šaubas, ko tā jau ir izteikusi par analizēto pārstrādes un realizācijas atbalsta saderību ar kopējo tirgu, tikai gadījumā, ja atbalsts tiek piešķirts tikai tiem, kuri ir iesnieguši atbalsta pieprasījumu pirms ieguldījumu uzsākšanas. |
| --- | --- |

(61)

Šādā kontekstā Komisija var atcelt šaubas, ko tā jau ir izteikusi par analizēto pārstrādes un realizācijas atbalsta saderību ar kopējo tirgu, tikai gadījumā, ja atbalsts tiek piešķirts tikai tiem, kuri ir iesnieguši atbalsta pieprasījumu pirms ieguldījumu uzsākšanas.

| (62) | Komisija saskaņā ar 36. punkta informāciju konstatē, ka, ņemot vērā paredzēto valsts finanšu intervenci, dalībvalsts finansiāli piedalās lauku attīstības pasākumu līdzfinansēšanā atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1257/1999 51. pantam (45), un ka šī intervence tādējādi, ievērojot to pašu pantu, nav valsts atbalsts saskaņā ar Līguma 87. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(62)

Komisija saskaņā ar 36. punkta informāciju konstatē, ka, ņemot vērā paredzēto valsts finanšu intervenci, dalībvalsts finansiāli piedalās lauku attīstības pasākumu līdzfinansēšanā atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1257/1999 51. pantam (45), un ka šī intervence tādējādi, ievērojot to pašu pantu, nav valsts atbalsts saskaņā ar Līguma 87. panta 1. punktu.

| (63) | Attiecībā uz atbalstu uzņēmējdarbības uzsākšanai, kura piešķiršanas noteikumi ir aprakstīti 39. punktā, Komisija konstatē, ka dekrēta projekta tekstā ir ietvertas skaidras saistības ievērot pamatnostādņu noteikumus (skatīt 38. punktu). Tomēr, no vienas puses, ir jāpaskaidro, ka atbalstam ir jo īpaši jāatbilst pamatnostādņu 10.3. punktam, kurā noteikti noteikumi, kas ražotāju grupām jāpiemēro, lai tās varētu saņemt atbalstu. Un no otras puses, ir jāprecizē, ka paredzētā atbalsta intensitāte projekta B.I tabulā, kas norāda, ka atbalsts tiek samazināts par 20 % gadā, ir jāaprēķina saskaņā ar pamatnostādņu 10.5. punktu, samazinot atbalstu par 20 procentu punktiem gadā, nevis samazinot par 20 % procentu likmi, kas piemērota iepriekšējā gadā. |
| --- | --- |

(63)

Attiecībā uz atbalstu uzņēmējdarbības uzsākšanai, kura piešķiršanas noteikumi ir aprakstīti 39. punktā, Komisija konstatē, ka dekrēta projekta tekstā ir ietvertas skaidras saistības ievērot pamatnostādņu noteikumus (skatīt 38. punktu). Tomēr, no vienas puses, ir jāpaskaidro, ka atbalstam ir jo īpaši jāatbilst pamatnostādņu 10.3. punktam, kurā noteikti noteikumi, kas ražotāju grupām jāpiemēro, lai tās varētu saņemt atbalstu. Un no otras puses, ir jāprecizē, ka paredzētā atbalsta intensitāte projekta B.I tabulā, kas norāda, ka atbalsts tiek samazināts par 20 % gadā, ir jāaprēķina saskaņā ar pamatnostādņu 10.5. punktu, samazinot atbalstu par 20 procentu punktiem gadā, nevis samazinot par 20 % procentu likmi, kas piemērota iepriekšējā gadā.

| (64) | Attiecībā uz atbalstu kvalitātes sistēmu ieviešanai un ACVN un bioloģisko produktu sertifikācijai, kura piešķiršanas noteikumi ir izklāstīti 40. punktā, Komisija konstatē, ka attiecīgie pamatnostādņu noteikumi (šajā gadījumā 13. punkta noteikumi) ir ievēroti pilnībā. Tādējādi atbalsts bioloģiskās audzēšanas metožu kontrolei un sertifikācijai atbilst pamatnostādņu 13.4. punkta pēdējās daļas noteikumiem, un tāpēc attiecībā uz to var piešķirt Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi kā atbalstam, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, un kuram nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm; tas pats attiecas uz atbalstu kontroles sistēmu izveidei un kvalitātes sistēmu sertifikācijai atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 2081/92, kurš pakāpeniski samazinās attiecīgā periodā līdz tiek pārtraukts, kā to paredz iepriekš minētais 13.4. punkts. |
| --- | --- |

(64)

Attiecībā uz atbalstu kvalitātes sistēmu ieviešanai un ACVN un bioloģisko produktu sertifikācijai, kura piešķiršanas noteikumi ir izklāstīti 40. punktā, Komisija konstatē, ka attiecīgie pamatnostādņu noteikumi (šajā gadījumā 13. punkta noteikumi) ir ievēroti pilnībā. Tādējādi atbalsts bioloģiskās audzēšanas metožu kontrolei un sertifikācijai atbilst pamatnostādņu 13.4. punkta pēdējās daļas noteikumiem, un tāpēc attiecībā uz to var piešķirt Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi kā atbalstam, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, un kuram nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm; tas pats attiecas uz atbalstu kontroles sistēmu izveidei un kvalitātes sistēmu sertifikācijai atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 2081/92, kurš pakāpeniski samazinās attiecīgā periodā līdz tiek pārtraukts, kā to paredz iepriekš minētais 13.4. punkts.

| (65) | Arī atbalsts, kas paredzēts to izdevumu atmaksai, kas radušies saistībā ar ISO un HACCP kvalitātes nodrošināšanas programmu ieviešanu, ir saskaņā ar lielāko daļu no pamatnostādņu 13.2. punkta prasībām. Tomēr 13.2. punkta 3. daļā noteiktais maksimālais apjoms EUR 100 000 vienam atbalsta saņēmējam trīs gadu laika periodā, veido atbalsta summu, kas piemērojama dažādiem izdevumu posteņiem, kuros iekļautas izmaksas, kas saistītas ar kvalitātes nodrošināšanas standartu un vides audita sistēmu ieviešanu, kā arī atzītu sertifikācijas organizāciju pieprasīto summu apmaksāšanu. Taču saskaņā ar dekrēta projekta 5. pantam pievienoto tabulu B.II ir paredzēts, ka iepriekš minētais maksimālais apjoms attiecas tikai uz izdevumiem, kas saistīti ar kvalitātes nodrošināšanas standartu un vides audita sistēmu ieviešanu, bet tajā pašā laikā attiecībā uz atzītu sertifikācijas organizāciju pieprasīto summu apmaksu nav noteikts nekāds maksimālais apjoms, kas paver iespēju pārsniegt summu EUR 100 000, ja tiek pievienotas atbalsta shēmas, kas attiecas uz šiem diviem izdevumu posteņiem. Tādēļ jānosaka, ka atbalstu var apstiprināt ar nosacījumu, ka minētais maksimālais apjoms tiek piemērots visām attiecīgajām atbalsta shēmām. |
| --- | --- |

(65)

Arī atbalsts, kas paredzēts to izdevumu atmaksai, kas radušies saistībā ar ISO un HACCP kvalitātes nodrošināšanas programmu ieviešanu, ir saskaņā ar lielāko daļu no pamatnostādņu 13.2. punkta prasībām. Tomēr 13.2. punkta 3. daļā noteiktais maksimālais apjoms EUR 100 000 vienam atbalsta saņēmējam trīs gadu laika periodā, veido atbalsta summu, kas piemērojama dažādiem izdevumu posteņiem, kuros iekļautas izmaksas, kas saistītas ar kvalitātes nodrošināšanas standartu un vides audita sistēmu ieviešanu, kā arī atzītu sertifikācijas organizāciju pieprasīto summu apmaksāšanu. Taču saskaņā ar dekrēta projekta 5. pantam pievienoto tabulu B.II ir paredzēts, ka iepriekš minētais maksimālais apjoms attiecas tikai uz izdevumiem, kas saistīti ar kvalitātes nodrošināšanas standartu un vides audita sistēmu ieviešanu, bet tajā pašā laikā attiecībā uz atzītu sertifikācijas organizāciju pieprasīto summu apmaksu nav noteikts nekāds maksimālais apjoms, kas paver iespēju pārsniegt summu EUR 100 000, ja tiek pievienotas atbalsta shēmas, kas attiecas uz šiem diviem izdevumu posteņiem. Tādēļ jānosaka, ka atbalstu var apstiprināt ar nosacījumu, ka minētais maksimālais apjoms tiek piemērots visām attiecīgajām atbalsta shēmām.

| (66) | Ņemot vērā visus šos elementus, Komisija secina, ka attiecībā uz atbalstu bioloģiskās audzēšanas metožu kontrolei un sertifikācijai, kā arī atbalstu kontroles sistēmu izveidei un kvalitātes sistēmu sertifikācijai saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2081/92 var piešķirt Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi kā atbalstam, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, un kuram nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm, ar nosacījumu, ka tiek ievērots pamatnostādņu 13.2. punkta trešajā daļā noteiktais maksimālais apjoms. |
| --- | --- |

(66)

Ņemot vērā visus šos elementus, Komisija secina, ka attiecībā uz atbalstu bioloģiskās audzēšanas metožu kontrolei un sertifikācijai, kā arī atbalstu kontroles sistēmu izveidei un kvalitātes sistēmu sertifikācijai saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2081/92 var piešķirt Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi kā atbalstam, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, un kuram nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm, ar nosacījumu, ka tiek ievērots pamatnostādņu 13.2. punkta trešajā daļā noteiktais maksimālais apjoms.

| (67) | Spriežot pēc 6. pantam pievienotās tabulas, valsts finansiālā palīdzība attiecas tikai uz vispārējas nozīmes infrastruktūru. |
| --- | --- |

(67)

Spriežot pēc 6. pantam pievienotās tabulas, valsts finansiālā palīdzība attiecas tikai uz vispārējas nozīmes infrastruktūru.

| (68) | Tādējādi minētā palīdzība netiek uzskatīta par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(68)

Tādējādi minētā palīdzība netiek uzskatīta par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (69) | Attiecībā uz atbalstu bergamotes kā citrusauga pētniecībai Komisija, ņemot vērā 7. pantam pievienoto tabulu, konstatē, ka ir ievēroti nosacījumi, kas noteikti Komisijas 1998. gada paziņojumā par grozījumiem Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai. Tādējādi attiecībā uz minēto atbalstu var piešķirt Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi kā atbalstam, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, un kuram nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm. |
| --- | --- |

(69)

Attiecībā uz atbalstu bergamotes kā citrusauga pētniecībai Komisija, ņemot vērā 7. pantam pievienoto tabulu, konstatē, ka ir ievēroti nosacījumi, kas noteikti Komisijas 1998. gada paziņojumā par grozījumiem Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai. Tādējādi attiecībā uz minēto atbalstu var piešķirt Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi kā atbalstam, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, un kuram nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm.

| (70) | Attiecībā uz atbalstu bergamotes eļļas pētniecībai Komisija, ņemot vērā 7. pantam pievienoto tabulu, konstatē, ka attaisnotie izdevumi un atbalsta likmes atbilst tām, kas noteiktas Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai. Rūpniecisko pētījumu un pirmskonkurences pasākumu jēdzieni nav definēti, bet tabulā sniegta atsauce uz Kopienas nostādnēm. Lai panāktu lielāku skaidrību, ir jānosaka, ka attiecībā uz atbalstu bergamotes eļļas pētniecībai var piemērot Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi ar nosacījumu, ka rūpniecisko pētījumu un pirmskonkurences pasākumu jēdzieni atbilst tiem, kas norādīti iepriekš minēto nostādņu I pielikumā. |
| --- | --- |

(70)

Attiecībā uz atbalstu bergamotes eļļas pētniecībai Komisija, ņemot vērā 7. pantam pievienoto tabulu, konstatē, ka attaisnotie izdevumi un atbalsta likmes atbilst tām, kas noteiktas Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai. Rūpniecisko pētījumu un pirmskonkurences pasākumu jēdzieni nav definēti, bet tabulā sniegta atsauce uz Kopienas nostādnēm. Lai panāktu lielāku skaidrību, ir jānosaka, ka attiecībā uz atbalstu bergamotes eļļas pētniecībai var piemērot Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi ar nosacījumu, ka rūpniecisko pētījumu un pirmskonkurences pasākumu jēdzieni atbilst tiem, kas norādīti iepriekš minēto nostādņu I pielikumā.

| (71) | Attiecībā uz reklāmas pasākumiem Komisija atzīmē, ka paredzēto atbalstu piešķirs gan attiecībā uz bergamoti kā augli, gan attiecībā uz produktiem, ko no tās iegūst (citiem vārdiem sakot, bergamotes eļļu). |
| --- | --- |

(71)

Attiecībā uz reklāmas pasākumiem Komisija atzīmē, ka paredzēto atbalstu piešķirs gan attiecībā uz bergamoti kā augli, gan attiecībā uz produktiem, ko no tās iegūst (citiem vārdiem sakot, bergamotes eļļu).

| (72) | Kas attiecas uz bergamotes augļu reklāmu, Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu EK Līguma I pielikumā uzskaitīto produktu un dažu produktu, kas nav iekļauti I pielikumā, reklāmai ir noteikti atsevišķi nosacījumi, kas jāievēro, lai atbalstam varētu piešķirt Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi; nosacījumi ir šādi: paredzētā reklāmas kampaņa nedrīkst atbilst nevienam no minētajiem negatīvajiem kritērijiem (reklāma, kas pārmērīgi uzsver produktu izcelsmi, reklāma individuāliem uzņēmumiem, kampaņa, kas ir pretrunā Kopienas sekundārajiem tiesību aktiem) un tai jāatbilst vismaz vienam no paredzētajiem pozitīvajiem kritērijiem (lauksaimniecības nozarē tā ir reklāma, kas vērsta uz pārpalikuma produktiem vai maz ekspluatētām sugām, uz jauniem produktiem vai aizstājproduktiem, kas nav pārpalikumā, uz augstas kvalitātes produktiem (tostarp produkti, ko ražo vai iegūst saskaņā ar videi nekaitīgām ražošanas metodēm, kā, piemēram, bioloģiskā ražošana), uz atsevišķu reģionu attīstību, uz mazo un vidējo uzņēmumu attīstību). Turklāt atbalsta likmei jābūt 50 % no izmaksām un, lai ņemtu vērā dažu pozitīvo kritēriju nozīmi, atbalsta likmi var paaugstināt līdz 75 % no izmaksām gadījumā, ja reklāma attiecas uz produktiem, kurus ražo MVU, kas atrodas apgabalos, kas var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(72)

Kas attiecas uz bergamotes augļu reklāmu, Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu EK Līguma I pielikumā uzskaitīto produktu un dažu produktu, kas nav iekļauti I pielikumā, reklāmai ir noteikti atsevišķi nosacījumi, kas jāievēro, lai atbalstam varētu piešķirt Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi; nosacījumi ir šādi: paredzētā reklāmas kampaņa nedrīkst atbilst nevienam no minētajiem negatīvajiem kritērijiem (reklāma, kas pārmērīgi uzsver produktu izcelsmi, reklāma individuāliem uzņēmumiem, kampaņa, kas ir pretrunā Kopienas sekundārajiem tiesību aktiem) un tai jāatbilst vismaz vienam no paredzētajiem pozitīvajiem kritērijiem (lauksaimniecības nozarē tā ir reklāma, kas vērsta uz pārpalikuma produktiem vai maz ekspluatētām sugām, uz jauniem produktiem vai aizstājproduktiem, kas nav pārpalikumā, uz augstas kvalitātes produktiem (tostarp produkti, ko ražo vai iegūst saskaņā ar videi nekaitīgām ražošanas metodēm, kā, piemēram, bioloģiskā ražošana), uz atsevišķu reģionu attīstību, uz mazo un vidējo uzņēmumu attīstību). Turklāt atbalsta likmei jābūt 50 % no izmaksām un, lai ņemtu vērā dažu pozitīvo kritēriju nozīmi, atbalsta likmi var paaugstināt līdz 75 % no izmaksām gadījumā, ja reklāma attiecas uz produktiem, kurus ražo MVU, kas atrodas apgabalos, kas var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

| (73) | Komisija secina, ka atbalstu piešķirs, ievērojot vismaz vienu no pozitīvajiem kritērijiem (bioloģisko lauksaimniecības produktu reklāma), kas uzskaitīti Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu EK Līguma I pielikumā uzskaitīto produktu un dažu produktu, kas nav iekļauti I pielikumā, reklāmai, un izvairoties no visiem negatīvajiem kritērijiem, kas minēti tajās pašās pamatnostādnēs (izcelsmes vietai ir otršķirīga nozīme reklāmas informācijā, netiek veidota reklāma individuālajiem uzņēmumiem, tiek ievēroti minētajiem produktiem piemērojamie noteikumi, kā arī Direktīva 2000/13/EK). Arī paredzētā atbalsta likme 50 % atbilst pamatnostādnēs paredzētajai likmei, tāpat kā paaugstinājums līdz 75 % attiecībā uz maziem vai vidējiem uzņēmumiem, ņemot vērā to, ka Kalabrija ir atbalstāmais reģions atbilstīgi Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(73)

Komisija secina, ka atbalstu piešķirs, ievērojot vismaz vienu no pozitīvajiem kritērijiem (bioloģisko lauksaimniecības produktu reklāma), kas uzskaitīti Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu EK Līguma I pielikumā uzskaitīto produktu un dažu produktu, kas nav iekļauti I pielikumā, reklāmai, un izvairoties no visiem negatīvajiem kritērijiem, kas minēti tajās pašās pamatnostādnēs (izcelsmes vietai ir otršķirīga nozīme reklāmas informācijā, netiek veidota reklāma individuālajiem uzņēmumiem, tiek ievēroti minētajiem produktiem piemērojamie noteikumi, kā arī Direktīva 2000/13/EK). Arī paredzētā atbalsta likme 50 % atbilst pamatnostādnēs paredzētajai likmei, tāpat kā paaugstinājums līdz 75 % attiecībā uz maziem vai vidējiem uzņēmumiem, ņemot vērā to, ka Kalabrija ir atbalstāmais reģions atbilstīgi Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktam.

| (74) | Ņemot vērā visus šos elementus, Komisija secina, ka attiecībā uz atbalstu, kas paredzēts bergamotes augļu reklāmas pasākumiem, varētu piešķirt Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi. |
| --- | --- |

(74)

Ņemot vērā visus šos elementus, Komisija secina, ka attiecībā uz atbalstu, kas paredzēts bergamotes augļu reklāmas pasākumiem, varētu piešķirt Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi.

| (75) | Attiecībā uz bergamotes eļļas reklāmu Komisija, uzsākot EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru, uzsvēra, ka nav pierādīts, ka ir ievēroti atbilstīgie noteikumi Pamatnostādnēs attiecībā uz valsts atbalstu reģioniem (skatīt 19. punkta f) apakšpunktu). Tomēr ir jāsecina, ka bergamotes eļļa nav iekļauta I pielikumā, bet gan satur lielu daļu produktu, uz ko attiecas I pielikums. Tādējādi arī uz to attiecas Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu EK Līguma I pielikumā uzskaitīto produktu un dažu produktu, kas nav iekļauti I pielikumā, reklāmai saskaņā ar šo pamatnostādņu 9. punktu. |
| --- | --- |

(75)

Attiecībā uz bergamotes eļļas reklāmu Komisija, uzsākot EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru, uzsvēra, ka nav pierādīts, ka ir ievēroti atbilstīgie noteikumi Pamatnostādnēs attiecībā uz valsts atbalstu reģioniem (skatīt 19. punkta f) apakšpunktu). Tomēr ir jāsecina, ka bergamotes eļļa nav iekļauta I pielikumā, bet gan satur lielu daļu produktu, uz ko attiecas I pielikums. Tādējādi arī uz to attiecas Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu EK Līguma I pielikumā uzskaitīto produktu un dažu produktu, kas nav iekļauti I pielikumā, reklāmai saskaņā ar šo pamatnostādņu 9. punktu.

| (76) | Ņemot vērā to, ka Itālijas iestāžu iesniegtajā dekrēta projektā attiecībā uz bergamotes eļļu paredzēts tāds pats atbalsts kā attiecībā uz bergamotes augļiem, Komisija secina, ka arī attiecībā uz atbalstu bergamotes eļļas reklāmai var piešķirt Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi kā atbalstam, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, un kuram nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm. |
| --- | --- |

(76)

Ņemot vērā to, ka Itālijas iestāžu iesniegtajā dekrēta projektā attiecībā uz bergamotes eļļu paredzēts tāds pats atbalsts kā attiecībā uz bergamotes augļiem, Komisija secina, ka arī attiecībā uz atbalstu bergamotes eļļas reklāmai var piešķirt Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi kā atbalstam, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, un kuram nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm.

| (77) | Attiecībā uz atbalstu vispārīgās informācijas organizēšanai un izplatīšanai, Komisija konstatē, ka atbalsta saņēmēji var būt vienlaicīgi gan bergamotes, gan bergamotes eļļas ražotāji. |
| --- | --- |

(77)

Attiecībā uz atbalstu vispārīgās informācijas organizēšanai un izplatīšanai, Komisija konstatē, ka atbalsta saņēmēji var būt vienlaicīgi gan bergamotes, gan bergamotes eļļas ražotāji.

| (78) | Komisija atzīmē, ka uz attiecīgajiem pakalpojumiem attiecas pamatnostādņu 14. punkts (46). Ievērojot 8. pantam pievienoto tabulu, Komisija arī konstatē, ka visi minēto punktu atbilstīgie nosacījumi (atbalsta likme vai apjoms, pakalpojumu pieejamība) ir izpildīti. |
| --- | --- |

(78)

Komisija atzīmē, ka uz attiecīgajiem pakalpojumiem attiecas pamatnostādņu 14. punkts (46). Ievērojot 8. pantam pievienoto tabulu, Komisija arī konstatē, ka visi minēto punktu atbilstīgie nosacījumi (atbalsta likme vai apjoms, pakalpojumu pieejamība) ir izpildīti.

| (79) | Tādējādi attiecībā uz minēto atbalstu var piešķirt Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi kā atbalstam, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, un kuram nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm. |
| --- | --- |

(79)

Tādējādi attiecībā uz minēto atbalstu var piešķirt Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi kā atbalstam, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, un kuram nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm.

| (80) | Komisija atzīmē, ka arī dekrēta projekta 8. pantam pievienotā E tabula pamatota uz pamatnostādņu noteikumiem, ja atbalsts attiecas uz bergamotes eļļas ražotājiem. Taču, kā norādīts jau iepriekš, bergamotes eļļa neietilpst Līguma I pielikumā, un uz bergamotes eļļai paredzēto atbalstu, neatkarīgi no tā veida, nevar attiecināt pamatnostādnes; uz to būtu jāattiecina 52. punkta 4. ievilkumā minētie noteikumi. |
| --- | --- |

(80)

Komisija atzīmē, ka arī dekrēta projekta 8. pantam pievienotā E tabula pamatota uz pamatnostādņu noteikumiem, ja atbalsts attiecas uz bergamotes eļļas ražotājiem. Taču, kā norādīts jau iepriekš, bergamotes eļļa neietilpst Līguma I pielikumā, un uz bergamotes eļļai paredzēto atbalstu, neatkarīgi no tā veida, nevar attiecināt pamatnostādnes; uz to būtu jāattiecina 52. punkta 4. ievilkumā minētie noteikumi.

| (81) | Šajā sakarā Komisija atzīst, ka attiecībā uz veicināšanas pasākumu atbalstu par labu bergamotes eļļas ražotājiem var piešķirt Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi kā atbalstam, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, un kuram nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm, gadījumā, ja atbalsta saņēmējs ir mazie vai vidējie uzņēmumi, ar nosacījumu, ka tie izpilda Regulas (EK) Nr. 70/2001 5. panta noteikumus, saskaņā ar kuriem:






  — | pakalpojumiem, ko sniedz pieaicināti konsultanti, bruto atbalsts nepārsniedz 50 % no šādu pakalpojumu izmaksām; attiecīgie pakalpojumi nav pastāvīga vai periodiska darbība, un tie neattiecas uz uzņēmuma parasto darbību izdevumiem, tādiem kā kārtējie konsultāciju pakalpojumi nodokļu jautājumos, parastie juridiskie pakalpojumi vai reklāma, |
| --- | --- | --- |

(81)

Šajā sakarā Komisija atzīst, ka attiecībā uz veicināšanas pasākumu atbalstu par labu bergamotes eļļas ražotājiem var piešķirt Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi kā atbalstam, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, un kuram nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm, gadījumā, ja atbalsta saņēmējs ir mazie vai vidējie uzņēmumi, ar nosacījumu, ka tie izpilda Regulas (EK) Nr. 70/2001 5. panta noteikumus, saskaņā ar kuriem:

—

pakalpojumiem, ko sniedz pieaicināti konsultanti, bruto atbalsts nepārsniedz 50 % no šādu pakalpojumu izmaksām; attiecīgie pakalpojumi nav pastāvīga vai periodiska darbība, un tie neattiecas uz uzņēmuma parasto darbību izdevumiem, tādiem kā kārtējie konsultāciju pakalpojumi nodokļu jautājumos, parastie juridiskie pakalpojumi vai reklāma,

| — | līdzdalībai gadatirgos un izstādēs bruto atbalsts nepārsniedz 50 % no papildu izmaksām par stenda nomu, izveidošanu un ekspluatāciju (atbrīvojumu piemēro tikai uzņēmuma pirmajai dalībai konkrētā gadatirgū vai izstādē). |
| --- | --- |

—

līdzdalībai gadatirgos un izstādēs bruto atbalsts nepārsniedz 50 % no papildu izmaksām par stenda nomu, izveidošanu un ekspluatāciju (atbrīvojumu piemēro tikai uzņēmuma pirmajai dalībai konkrētā gadatirgū vai izstādē).

| (82) | Neatkarīgi no atbalsta saņēmēja uzņēmuma lieluma, pasākumu neuzskatīs par valsts atbalstu, ja ir ievērotas visas pamatprasības un formālās prasības, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. 69/2001. |
| --- | --- |

(82)

Neatkarīgi no atbalsta saņēmēja uzņēmuma lieluma, pasākumu neuzskatīs par valsts atbalstu, ja ir ievērotas visas pamatprasības un formālās prasības, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. 69/2001.

VI.   SECINĀJUMI

| (83) | Iepriekš veiktā analīze liecina par to, ka:






  — | dekrēta projekta 2. pantā paredzētais atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja tas tiek paredzēts atbalsta saņēmējiem, kas uzsāk darbus tikai pēc pienācīga atbalsta pieteikuma iesniegšanas kompetentajā iestādē, un ja paredzētās atbalsta likmes atbilst bruto subsīdijas ekvivalentam, |
| --- | --- | --- |

(83)

Iepriekš veiktā analīze liecina par to, ka:

—

dekrēta projekta 2. pantā paredzētais atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja tas tiek paredzēts atbalsta saņēmējiem, kas uzsāk darbus tikai pēc pienācīga atbalsta pieteikuma iesniegšanas kompetentajā iestādē, un ja paredzētās atbalsta likmes atbilst bruto subsīdijas ekvivalentam,

| — | dekrēta projekta 3. pantā paredzētais atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja tas tiek piešķirts tikai tiem atbalsta saņēmējiem, kas pirms ieguldījumu uzsākšanas ir iesnieguši atbalsta pieteikumu, |
| --- | --- |

—

dekrēta projekta 3. pantā paredzētais atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja tas tiek piešķirts tikai tiem atbalsta saņēmējiem, kas pirms ieguldījumu uzsākšanas ir iesnieguši atbalsta pieteikumu,

| — | dekrēta projekta 4. pantā paredzētais atbalsts netiek uzskatīts par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, |
| --- | --- |

—

dekrēta projekta 4. pantā paredzētais atbalsts netiek uzskatīts par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē,

| — | dekrēta projekta 5. pantā paredzētais atbalsts attiecībā uz veikto kontroli bioloģisko lauksaimniecības produktu nozarē, kā arī attiecībā uz kontroles sistēmu izveidi un kvalitātes sistēmu sertifikāciju atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 2081/92 ir saderīgs ar kopējo tirgu, |
| --- | --- |

—

dekrēta projekta 5. pantā paredzētais atbalsts attiecībā uz veikto kontroli bioloģisko lauksaimniecības produktu nozarē, kā arī attiecībā uz kontroles sistēmu izveidi un kvalitātes sistēmu sertifikāciju atbilstīgi Regulai (EEK) Nr. 2081/92 ir saderīgs ar kopējo tirgu,

| — | dekrēta projekta 5. pantā paredzētais atbalsts saistībā ar ražotāju grupu darbības uzsākšanu vai paplašināšanu un atbalsts, kas šajā pašā pantā paredzēts attiecībā uz atzītu sertifikācijas organizāciju pieprasīto summu apmaksu saistībā ar kvalitātes nodrošināšanas sistēmu un līdzvērtīgu sistēmu sākotnējo sertifikāciju, ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja visas atbalsta shēmas, kas paredzētas saistībā ar ISO un HACCP kvalitātes nodrošināšanas programmu ieviešanu radušos izdevumu atmaksai un sertifikācijas organizāciju pieprasīto summu apmaksai, nepārsniedz EUR 100 000 vienam atbalsta saņēmējam trīs gadu laika periodā, |
| --- | --- |

—

dekrēta projekta 5. pantā paredzētais atbalsts saistībā ar ražotāju grupu darbības uzsākšanu vai paplašināšanu un atbalsts, kas šajā pašā pantā paredzēts attiecībā uz atzītu sertifikācijas organizāciju pieprasīto summu apmaksu saistībā ar kvalitātes nodrošināšanas sistēmu un līdzvērtīgu sistēmu sākotnējo sertifikāciju, ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja visas atbalsta shēmas, kas paredzētas saistībā ar ISO un HACCP kvalitātes nodrošināšanas programmu ieviešanu radušos izdevumu atmaksai un sertifikācijas organizāciju pieprasīto summu apmaksai, nepārsniedz EUR 100 000 vienam atbalsta saņēmējam trīs gadu laika periodā,

| — | dekrēta projekta 6. pantā paredzētais atbalsts netiek uzskatīts par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, |
| --- | --- |

—

dekrēta projekta 6. pantā paredzētais atbalsts netiek uzskatīts par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē,

| — | dekrēta projekta 7. pantā paredzētais atbalsts bergamotes augļiem ir saderīgs ar kopējo tirgu, |
| --- | --- |

—

dekrēta projekta 7. pantā paredzētais atbalsts bergamotes augļiem ir saderīgs ar kopējo tirgu,

| — | dekrēta projekta 7. pantā paredzētais atbalsts bergamotes eļļai būs saderīgs ar kopējo tirgu, ja rūpniecisko pētījumu un pirmskonkurences pasākumu jēdzieni atbilst tiem, kas norādīti I pielikumā Kopienas nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai, |
| --- | --- |

—

dekrēta projekta 7. pantā paredzētais atbalsts bergamotes eļļai būs saderīgs ar kopējo tirgu, ja rūpniecisko pētījumu un pirmskonkurences pasākumu jēdzieni atbilst tiem, kas norādīti I pielikumā Kopienas nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai,

| — | dekrēta projekta 8. pantā paredzētais atbalsts bergamotes augļu un bergamotes eļļas reklāmai ir saderīgs ar kopējo tirgu, |
| --- | --- |

—

dekrēta projekta 8. pantā paredzētais atbalsts bergamotes augļu un bergamotes eļļas reklāmai ir saderīgs ar kopējo tirgu,

| — | dekrēta projekta 8. pantā paredzētais atbalsts vispārīgās informācijas organizēšanai un izplatīšanai par labu bergamotes ražotājiem ir saderīgs ar kopējo tirgu, |
| --- | --- |

—

dekrēta projekta 8. pantā paredzētais atbalsts vispārīgās informācijas organizēšanai un izplatīšanai par labu bergamotes ražotājiem ir saderīgs ar kopējo tirgu,

| — | dekrēta projekta 8. pantā paredzētais atbalsts vispārīgās informācijas organizēšanai un izplatīšanai par labu bergamotes eļļas ražotājiem, kas atbilst Kopienas definīcijai par maziem vai vidējiem uzņēmumiem, ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja tiek ievēroti Regulas (EK) Nr. 70/2001 5. panta noteikumi, |
| --- | --- |

—

dekrēta projekta 8. pantā paredzētais atbalsts vispārīgās informācijas organizēšanai un izplatīšanai par labu bergamotes eļļas ražotājiem, kas atbilst Kopienas definīcijai par maziem vai vidējiem uzņēmumiem, ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja tiek ievēroti Regulas (EK) Nr. 70/2001 5. panta noteikumi,

| — | neatkarīgi no atbalsta saņēmēja uzņēmuma lieluma, dekrēta projekta 8. pantā paredzētais atbalsts vispārīgās informācijas organizēšanai un izplatīšanai par labu bergamotes eļļas ražotājiem netiek uzskatīts par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, ja ir ievērotas visas pamatprasības un formālās prasības, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. 69/2001. |
| --- | --- |

—

neatkarīgi no atbalsta saņēmēja uzņēmuma lieluma, dekrēta projekta 8. pantā paredzētais atbalsts vispārīgās informācijas organizēšanai un izplatīšanai par labu bergamotes eļļas ražotājiem netiek uzskatīts par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, ja ir ievērotas visas pamatprasības un formālās prasības, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. 69/2001.

| (84) | Tā kā Itālijas iestādes ir paziņojušas par likumā Nr. 39 (skatīt 21. punktu) minēto finanšu resursu piešķiršanas mehānismu pārtraukšanu, nav jāparedz nelikumīgi saņemtā atbalsta atgūšana, |
| --- | --- |

(84)

Tā kā Itālijas iestādes ir paziņojušas par likumā Nr. 39 (skatīt 21. punktu) minēto finanšu resursu piešķiršanas mehānismu pārtraukšanu, nav jāparedz nelikumīgi saņemtā atbalsta atgūšana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atbalsts, kas paredzēts 2000. gada 25. februāra likuma Nr. 39 4. pantā, kura piemērošanas noteikumi ir noteikti 4. pantā dekrēta projektā, ko Itālijas iestādes iesniedza pēc Līguma 88. panta 2. punktā paredzētās procedūras uzsākšanas attiecībā uz minētā likuma 4. un 6. pantu, netiek uzskatīts par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

2. pants

Atbalsts, kas paredzēts 2000. gada 25. februāra likuma Nr. 39 6. pantā, kura piemērošanas noteikumi ir noteikti dekrēta projekta 2. pantā, ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja tas tiek paredzēts atbalsta saņēmējiem, kas uzsāk darbus tikai pēc atbalsta pieteikuma iesniegšanas kompetentajā iestādē, un ja dekrēta projektā paredzētās atbalsta likmes atbilst bruto subsīdijas ekvivalentam.

3. pants

Atbalsts, kas paredzēts 2000. gada 25. februāra likuma Nr. 39 6. pantā, kura piemērošanas noteikumi ir noteikti dekrēta projekta 3. pantā, ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja tas tiek piešķirts tikai tiem atbalsta saņēmējiem, kas pirms ieguldījumu uzsākšanas ir iesnieguši atbalsta pieteikumu.

4. pants

Atbalsts, kas paredzēts 2000. gada 25. februāra likuma Nr. 39 6. pantā, kura piemērošanas noteikumi ir noteikti dekrēta projekta 5. pantā, ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja visas atbalsta shēmas, kas paredzētas saistībā ar ISO un HACCP kvalitātes nodrošināšanas programmu ieviešanu radušos izdevumu atmaksai un sertifikācijas organizāciju pieprasīto summu apmaksai, nepārsniedz EUR 100 000 vienam atbalsta saņēmējam trīs gadu laika periodā.

5. pants

Atbalsts, kas paredzēts 2000. gada 25. februāra likuma Nr. 39 4. pantā, kura piemērošanas noteikumi ir noteikti dekrēta projekta 6. pantā, netiek uzskatīts par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

6. pants

1.   Atbalsts, kas paredzēts 2000. gada 25. februāra likuma Nr. 39 6. pantā, kura piemērošanas noteikumi ir noteikti dekrēta projekta 7. pantā, ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja tas attiecas uz bergamotes augļiem.

2.   Atbalsts, kas paredzēts 2000. gada 25. februāra likuma Nr. 39 6. pantā, kura piemērošanas noteikumi ir noteikti dekrēta projekta 7. pantā, ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja tas attiecas uz bergamotes eļļu, ar nosacījumu, ka rūpniecisko pētījumu un pirmskonkurences pasākumu jēdzieni atbilst tiem, kas norādīti I pielikumā Kopienas nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai.

7. pants

1.   Atbalsts, kas paredzēts 2000. gada 25. februāra likuma Nr. 39 6. pantā, kura piemērošanas noteikumi ir noteikti dekrēta projekta 8. pantā, ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja tas attiecas uz reklāmas pasākumiem.

2.   Atbalsts, kas paredzēts 2000. gada 25. februāra likuma Nr. 39 6. pantā, kura piemērošanas noteikumi ir noteikti dekrēta projekta 8. pantā, ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja tas attiecas uz vispārīgās informācijas organizēšanas un izplatīšanas pasākumiem par labu bergamotes ražotājiem.

3.   Atbalsts, kas paredzēts 2000. gada 25. februāra likuma Nr. 39 6. pantā, kura piemērošanas noteikumi ir noteikti dekrēta projekta 8. pantā, ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja tas attiecas uz vispārīgās informācijas organizēšanas un izplatīšanas pasākumiem par labu bergamotes eļļas ražotājiem, kuri atbilst Kopienas definīcijai par maziem vai vidējiem uzņēmumiem, ar nosacījumu, ka tiek ievēroti Regulas (EK) Nr. 70/2001 5. panta noteikumi.

4.   Neatkarīgi no atbalsta saņēmēja uzņēmuma lieluma, 2000. gada 25. februāra likuma Nr. 39 6. pantā, kura piemērošanas noteikumi ir noteikti dekrēta projekta 8. pantā, paredzētais atbalsts vispārīgās informācijas organizēšanai un izplatīšanai par labu bergamotes eļļas ražotājiem netiek uzskatīts par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, ja ir ievērotas visas pamatprasības un formālās prasības, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. 69/2001.

8. pants

Itālija divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas informē Komisiju par pasākumiem, kas veikti, lai pielāgotos 2., 3., 6. un 7. panta prasībām.

9. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2005. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV C 380, 30.12.2000., 2. lpp.

1

(2)  OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 173/2005 (OV L 29, 2.2.2005., 3. lpp.).

2

(3)  OV C 232, 12.8.2000., 17. lpp.

3

(4)  OV L 160, 26.6.1999., 80. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2223/2004 (OV L 379, 24.12.2004., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 214, 13.8.1999., 31. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1763/2001 (OV L 239, 7.9.2001., 10. lpp.).

5

(6)  OV C 74, 10.3.1998., 9. lpp.

6

(7)  OV C 213, 23.7.1996., 4. lpp.

7

(8)  OV C 45, 17.2.1996., 5. lpp.

8

(9)  OV C 48, 13.2.1998., 2. lpp.

9

(10)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

10

(11)  Likmi iespējams paaugstināt līdz 55 % attiecībā uz jaunajiem lauksaimniekiem Regulas (EK) Nr. 1257/1999 8. panta nozīmē, kas veic ieguldījumus piecu gadu laikā pēc saimniecības dibināšanas.

11

(12)  Likmi iespējams paaugstināt līdz 45 % attiecībā uz jaunajiem lauksaimniekiem Regulas (EK) Nr. 1257/1999 8. panta nozīmē, kas veic ieguldījumus piecu gadu laikā pēc saimniecības dibināšanas.

12

(13)  Attaisnota ir arī mazā infrastruktūra, kas paredzēta saimniecību aizsardzībai pret eroziju, kā arī būves, kas vajadzīgas ūdeņu apsaimniekošanai un kurām nepieciešami inženierijas darbi.

13

(14)  Jāizpilda šādi nosacījumi: jāsaņem pārdevēja paziņojums, kurā apstiprināta aprīkojuma izcelsme un tas, ka par šo aprīkojumu netiek saņemts atbalsts; jāpierāda, ka pirkums sniedz īpašas priekšrocības projekta īstenošanā vai ir pamatots ar ārkārtējiem apstākļiem; izmaksām jābūt samazinātām, un cenas un kvalitātes attiecībai jābūt samērīgai; aprīkojuma tehniskajām vai tehnoloģiskajām īpašībām jāatbilst projekta vajadzībām.

14

(15)  Likmes 40 % un 50 % var paaugstināt par 5 % attiecībā uz jaunajiem lauksaimniekiem. Papildu izdevumi ir izdevumi, kas rodas saistībā ar tradicionālo materiālu izmantošanu.

15

(16)  Aprēķina, pamatojoties uz nekustamā īpašuma vērtību, atskaitot darbības uzsākšanas izmaksas.

16

(17)  Līzinga gadījumā bez rezervētām īpašumtiesībām, ar nomaksu četru gadu laikā un jebkurā gadījumā pirms ieguldījumu īstenošanas termiņa beigām.

17

(18)  2001. gada 15. jūnija Lēmums K(2000) 1600.

18

(19)  OV L 198, 22.7.1991., 1. lpp.

19

(20)  OV L 222, 24.8.1999., 1. lpp.

20

(21)  OV L 208, 24.7.1992., 1. lpp.

21

(22)  Attiecībā uz izdevumiem, ko īsteno vēlāk kā septītajā gadā pēc atbalsta shēmas ieviešanas, nevar piešķirt nekādu atbalstu. Gadījumā, ja tiek būtiski paplašināta darbība, par attaisnotajām izmaksām uzskata izmaksas, kas rodas saistībā ar atbalsta saņēmēja papildus darbībām. Jaunu biedru pievienošanās netiek uzskatīta par būtisku darbības paplašināšanu, izņemot gadījumus, kad tās rezultātā par 30 % palielinās atbalsta saņēmēja darbību apjoms.

22

(23)  Iegādes gadījumā attaisnotie izdevumi nedrīkst pārsniegt īres maksu, ievērojot parasto tirgus cenu.

23

(24)  Atbalsta saņēmējs ir pakalpojuma saņēmējs. Gadījumā, ja pakalpojumus nodrošina asociācijas, tām ir jābūt pieejamām visiem interesentiem.

24

(25)  Vispārējas nozīmes intervence (iedzīvotājiem pieejama infrastruktūra).

25

(26)  Projektam jābūt nozīmīgam attiecībā uz visu nozari, neradot konkurences traucējumus; informācija jāpublicē piemērotās publikācijās, kuras tiek izplatītas vismaz reģiona mērogā; katrs uzņēmējs varēs saņemt paziņojumu par pētījuma aktuālajiem rezultātiem; pētījumu rezultātus varēs izmantot visas ieinteresētās puses ar vienādiem nosacījumiem attiecībā uz izmaksām un laiku; atbalsta shēmas būs saskaņā ar atbilstīgajiem noteikumiem nolīgumā par lauksaimniecību, kas noslēgts daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtā.

26

(27)  Personāla izmaksas (pētnieki, tehniskie darbinieki un palīgpersonāls, kas nodarbināts tikai pētniecībā); tikai pētniecībā izmantoto instrumentu, aprīkojuma, zemes gabalu un telpu izmaksas (izņemot gadījumus, kad tie nodoti citiem, lai gūtu peļņu); tikai pētniecības vajadzībām izmantoto konsultantu pakalpojumu un līdzvērtīgu pakalpojumu izmaksas, tostarp izmaksas par pirktajiem pētījumiem, tehniskajām zināšanām, patentiem, licences tiesībām u. c.; papildu vispārīgās izmaksas, kas radušās tieši saistībā ar pētniecisko darbu; citi ekspluatācijas izdevumi (piemēram, materiālu, iekārtu un tamlīdzīgu produktu izmaksas), kas radušās tieši saistībā ar pētniecisko darbu.

27

(28)  Faktiski, kā redzams 8. pantam pievienotajās tabulās, tie ir vienlaicīgi gan tirdzniecības veicināšanas, gan publicitātes pasākumi.

28

(29)  Tātad netiek aptvertas tādas darbības kā zinātnes atziņu izplatīšana, gadatirgu un izstāžu organizēšana vai piedalīšanās līdzvērtīgos pasākumos, vai citas sabiedrisko attiecību iniciatīvas, tostarp viedokļu aptaujas un tirgus pētījumi.

29

(30)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/89/EK (OV L 308, 25.11.2003., 15. lpp.).

30

(31)  MVU, kas atbilst definīcijai Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem ().

31

(32)  OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp.Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 364/2004 (OV L , 63, , 22. lpp.).

(33)  Atbalsta saņēmējs ir pakalpojuma saņēmējs. Pakalpojumiem, ko sniedz ražotājus pārstāvošās organizācijas, jābūt pieejamiem visiem lauksaimniekiem.

33

(34)  MVU, kas atbilst definīcijai Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem.

34

(35)  Skatīt 3. zemsvītras piezīmi.

35

(36)  OV L 1, 3.1.2004., 1. lpp.

36

(37)  Skatīt 6. zemsvītras piezīmi.

37

(38)  Skatīt 17. zemsvītras piezīmi.

38

(39)  Iekļauts ar Komisijas Regulas Nr. 364/2004, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 70/2001, iekļaujot tās darbības jomā atbalstu pētniecībai un attīstībai (OV L 63, 28.2.2004., 22. lpp.), 1. panta 9. punktu.

39

(40)  Skatīt 8. zemsvītras piezīmi. Šajā gadījumā pamatnostādnes paliek spēkā, jo Komisijas 2004. gada 25. februāraRegula (EK) Nr. 364/2004, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 70/2001, iekļaujot tās darbības jomā atbalstu pētniecībai un attīstībai, iekļaujot Regulā (EK) Nr. 70/2001 jaunu 9.a pantu, skaidri paredz, ka paziņojumus par atbalstu pētniecībai un attīstībai, kas saņemti līdz 2004. gada 19. martam (kā tas ir šajā gadījumā), turpinās izvērtēt saskaņā ar nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai.

40

(41)  Skatīt 9. un 23. zemsvītras piezīmi.

41

(42)  OV C 252, 12.9.2001., 5. lpp.

42

(43)  Skatīt 3.6. punktu pamatnostādnēs.

43

(44)  OV C 175, 24.6.2000., 11. lpp.

44

(45)  Skatīt 4. zemsvītras piezīmi.

45

(46)  Parasti uz atbalstu tirgus izpētei attiecas 13. punkts pamatnostādnēs par atbalstu kvalitatīviem lauksaimniecības produktiem. Tomēr šajā gadījumā runa ir par izdevumu posteni, kas iekļaujas tirdzniecības veicināšanas pasākumu kopumā, un tādējādi šos izdevumus var analizēt, pamatojoties uz tiem pašiem noteikumiem, saskaņā ar kuriem tiek analizēti citi pakalpojumi, kas paredzēti dekrēta projekta 8. pantam pievienotajā tabulā, un kas ir pamatoti ar pamatnostādņu 14. punktu.

46

---

| 23.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 85/36 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 85/36

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 20. jūlijs)

par valsts atbalstu, ko īstenojusi Francija, lai atbalstītu divus pasažieru kuģus nolūkā veicināt Franču Polinēzijas attīstību

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 2731)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/219/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 1540/98 par jaunu noteikumu izveidi kuģu būves atbalstam (1),

pēc tam, kad ieinteresētās personas aicinātas iesniegt savus apsvērumus atbilstīgi minētajiem pantiem (2), un ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija ar Lēmumu 1999/719/EK (3) atļāva attīstības atbalstu divu pasažieru kuģu, R3 un R4, būvniecībai. Šis atbalsts tika atļauts ar nosacījumu, ka šie kuģi tiks izmantoti tikai Franču Polinēzijā vismaz piecus gadus. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar Lēmumu 1999/719/EK (3) atļāva attīstības atbalstu divu pasažieru kuģu, R3 un R4, būvniecībai. Šis atbalsts tika atļauts ar nosacījumu, ka šie kuģi tiks izmantoti tikai Franču Polinēzijā vismaz piecus gadus.

| (2) | Francija ar 2002. gada 3. oktobra vēstuli informēja Komisiju par to, ka Francijas iestādes bija piekritušas tam, ka šie divi kuģi var zināmā mērā tikt izmantoti ārpus Franču Polinēzijas. |
| --- | --- |

(2)

Francija ar 2002. gada 3. oktobra vēstuli informēja Komisiju par to, ka Francijas iestādes bija piekritušas tam, ka šie divi kuģi var zināmā mērā tikt izmantoti ārpus Franču Polinēzijas.

| (3) | Komisija ar 2003. gada 2. aprīļa vēstuli informēja Franciju par savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecība uz konkrēto atbalstu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ar 2003. gada 2. aprīļa vēstuli informēja Franciju par savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecība uz konkrēto atbalstu.

| (4) | Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par atbalstu. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par atbalstu.

| (5) | Komisija saņēma apsvērumus no vienas ieinteresētās puses. Komisija šos apsvērumus nodeva Francijai, lai tā sniegtu atbildi, un Francija savas piezīmes sniedza 2003. gada 15. septembra vēstulē. |
| --- | --- |

(5)

Komisija saņēma apsvērumus no vienas ieinteresētās puses. Komisija šos apsvērumus nodeva Francijai, lai tā sniegtu atbildi, un Francija savas piezīmes sniedza 2003. gada 15. septembra vēstulē.

| (6) | Komisija saņēma no Francijas citas vēstules, kas datētas attiecīgi ar 2003. gada 11. jūniju, 2003. gada 13. oktobri, 2004. gada 10. februāri, 2004. gada 24. martu, 2004. gada 3. jūniju un 2005. gada 10. maiju. |
| --- | --- |

(6)

Komisija saņēma no Francijas citas vēstules, kas datētas attiecīgi ar 2003. gada 11. jūniju, 2003. gada 13. oktobri, 2004. gada 10. februāri, 2004. gada 24. martu, 2004. gada 3. jūniju un 2005. gada 10. maiju.

II.   PASĀKUMA SĪKS APRAKSTS

| (7) | Gandrīz identiskos pasažieru kuģus R3 un R4, kas attiecīgi piegādāti 1999. gada maijā un septembrī, uzbūvēja uzņēmums Chantiers de l'Atlantique, kas atrodas Francijā. Tie bija atbilstīgi Francijas attīstības atbalstam, ņemot vērā, ka tie bija paredzēti, lai atbalstītu tūrismu Franču Polinēzijā, t. i., teritorijā, kas varēja saņemt attīstības atbalstu saskaņā ar ESAO un Kopienas noteikumiem, kas piemērojami kuģu būvei. |
| --- | --- |

(7)

Gandrīz identiskos pasažieru kuģus R3 un R4, kas attiecīgi piegādāti 1999. gada maijā un septembrī, uzbūvēja uzņēmums Chantiers de l'Atlantique, kas atrodas Francijā. Tie bija atbilstīgi Francijas attīstības atbalstam, ņemot vērā, ka tie bija paredzēti, lai atbalstītu tūrismu Franču Polinēzijā, t. i., teritorijā, kas varēja saņemt attīstības atbalstu saskaņā ar ESAO un Kopienas noteikumiem, kas piemērojami kuģu būvei.

| (8) | Kuģu R3 un R4 sākotnējie īpašnieki bija privātie ieguldītāji Francijā. Viņi saņēma nodokļu atlaides, pamatojoties uz viņu ieguldījumu kuģos, atbilstīgi nodokļu atbalsta shēmai ieguldījumiem Francijas aizjūras departamentos (5)“Loi Pons”. Lēmumā 1999/719/EK atbalsta daļa tika novērtēta kā 41,6 % no kuģu vērtības. |
| --- | --- |

(8)

Kuģu R3 un R4 sākotnējie īpašnieki bija privātie ieguldītāji Francijā. Viņi saņēma nodokļu atlaides, pamatojoties uz viņu ieguldījumu kuģos, atbilstīgi nodokļu atbalsta shēmai ieguldījumiem Francijas aizjūras departamentos (5)“Loi Pons”. Lēmumā 1999/719/EK atbalsta daļa tika novērtēta kā 41,6 % no kuģu vērtības.

| (9) | Saskaņā ar shēmu, kas izveidota ar “Loi Pons”, R3 un R4 īpašnieki apņemas izīrēt kuģus uzņēmumam Renaissance Financial par labu cenu uz pieciem gadiem un tos tam pārdot par cenu, kas zemāka nekā tirgus cena, šiem pieciem gadiem beidzoties. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar shēmu, kas izveidota ar “Loi Pons”, R3 un R4 īpašnieki apņemas izīrēt kuģus uzņēmumam Renaissance Financial par labu cenu uz pieciem gadiem un tos tam pārdot par cenu, kas zemāka nekā tirgus cena, šiem pieciem gadiem beidzoties.

| (10) | Tātad atbalsts pārvadātājam bija jāpiešķir ar īpašnieku starpniecību gan uz ikgadēja pamata, gan vienreizēja ieguvuma veidā, piecu gadu laikposmam beidzoties. Lēmumā 1999/719/EK tika noteikts nosacījums atbalsta atļaušanai, t. i., lai nodrošinātu atbalsta “attīstības” saturu, kuģi jāizmanto tikai Franču Polinēzijā vismaz piecus gadus. Šis kuģu izmantošanas nosacījums ir beidzies attiecīgi 2004. gada maijā un septembrī. |
| --- | --- |

(10)

Tātad atbalsts pārvadātājam bija jāpiešķir ar īpašnieku starpniecību gan uz ikgadēja pamata, gan vienreizēja ieguvuma veidā, piecu gadu laikposmam beidzoties. Lēmumā 1999/719/EK tika noteikts nosacījums atbalsta atļaušanai, t. i., lai nodrošinātu atbalsta “attīstības” saturu, kuģi jāizmanto tikai Franču Polinēzijā vismaz piecus gadus. Šis kuģu izmantošanas nosacījums ir beidzies attiecīgi 2004. gada maijā un septembrī.

| (11) | Renaissance Financial bankrotēja 2001. gada septembrī. Vienojoties ar īpašniekiem (franču privātajiem ieguldītājiem), nolīgums starp Renaissance Financial un īpašniekiem attiecībā uz kuģiem R3 un R4 tika izbeigts 2001. gada beigās. |
| --- | --- |

(11)

Renaissance Financial bankrotēja 2001. gada septembrī. Vienojoties ar īpašniekiem (franču privātajiem ieguldītājiem), nolīgums starp Renaissance Financial un īpašniekiem attiecībā uz kuģiem R3 un R4 tika izbeigts 2001. gada beigās.

| (12) | Tātad kuģu īpašniekiem bija jāatrod jauns pārvadātājs. Tikai P&O Princess Cruises (šeit turpmāk “P&O PC”) iesniedza piedāvājumu attiecībā uz abiem kuģiem. Tāpēc īpašnieki 2002. gada augustā parakstīja nolīgumu ar P&O PC, kurā paredzēja, ka uzņēmums īrēs kuģus trīs gadus un pēc tam tos izpirks. Tātad P&O PC bija patstāvīgs uzņēmums, bet 2004. gada aprīlī to pārņēma Carnival Corporation un sadalīja divos meitas uzņēmumos (P&O Cruises un Princess Cruises). |
| --- | --- |

(12)

Tātad kuģu īpašniekiem bija jāatrod jauns pārvadātājs. Tikai P&O Princess Cruises (šeit turpmāk “P&O PC”) iesniedza piedāvājumu attiecībā uz abiem kuģiem. Tāpēc īpašnieki 2002. gada augustā parakstīja nolīgumu ar P&O PC, kurā paredzēja, ka uzņēmums īrēs kuģus trīs gadus un pēc tam tos izpirks. Tātad P&O PC bija patstāvīgs uzņēmums, bet 2004. gada aprīlī to pārņēma Carnival Corporation un sadalīja divos meitas uzņēmumos (P&O Cruises un Princess Cruises).

| (13) | Kuģis R3 tika nosaukts par Pacific Princess, un to izmanto visā Klusajā okeānā, tostarp Austrālijā un Aļaskā. Kuģi R4 nosauca par Tahitian Princess, tas atrodas Taiti – Franču Polinēzijā. Lielāko daļu savu braucienu tas veic starp Franču Polinēzijas salām, bet kuģo arī citos reģionos, tādos kā Kuka salas un Samoa salas. Kuģus izmanto Princess Cruises. |
| --- | --- |

(13)

Kuģis R3 tika nosaukts par Pacific Princess, un to izmanto visā Klusajā okeānā, tostarp Austrālijā un Aļaskā. Kuģi R4 nosauca par Tahitian Princess, tas atrodas Taiti – Franču Polinēzijā. Lielāko daļu savu braucienu tas veic starp Franču Polinēzijas salām, bet kuģo arī citos reģionos, tādos kā Kuka salas un Samoa salas. Kuģus izmanto Princess Cruises.

| (14) | Neskatoties uz to, ka pretēji ar Lēmumu 1999/719/EK noteiktajam nosacījumam jaunais režīms paredzēja kuģu izmantošanu ārpus Franču Polinēzijas, Francijas nodokļu iestādes atļāva šādu risinājumu, nolemjot, ka saskaņā ar “Loi Pons” piešķirtās nodokļu priekšrocības varēja tikt saglabātas. |
| --- | --- |

(14)

Neskatoties uz to, ka pretēji ar Lēmumu 1999/719/EK noteiktajam nosacījumam jaunais režīms paredzēja kuģu izmantošanu ārpus Franču Polinēzijas, Francijas nodokļu iestādes atļāva šādu risinājumu, nolemjot, ka saskaņā ar “Loi Pons” piešķirtās nodokļu priekšrocības varēja tikt saglabātas.

| (15) | Saskaņā ar 16. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (6), gadījumos, kad atbalstu izmanto ļaunprātīgi, Komisija var sākt formālu izmeklēšanas procedūru. Komisija informēja Franciju par šo iespēju savā 2002. gada 18. oktobra vēstulē, bet Francija nereaģēja. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar 16. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (6), gadījumos, kad atbalstu izmanto ļaunprātīgi, Komisija var sākt formālu izmeklēšanas procedūru. Komisija informēja Franciju par šo iespēju savā 2002. gada 18. oktobra vēstulē, bet Francija nereaģēja.

| (16) | Ņemot vērā skaidros nosacījumus, ko Komisija izvirzījusi Lēmumā 1999/719/EK, un to, ka atklājās, ka abi kuģi tika vismaz daļēji izmantoti ārpus Franču Polinēzijas, Komisija savā lēmumā sākt formālu izmeklēšanas procedūru uzskatīja, ka 1999. gada lēmumā minētais nosacījums vairs netika izpildīts, un tas tai radīja aizdomas par iespējamu valsts atbalsta ļaunprātīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā skaidros nosacījumus, ko Komisija izvirzījusi Lēmumā 1999/719/EK, un to, ka atklājās, ka abi kuģi tika vismaz daļēji izmantoti ārpus Franču Polinēzijas, Komisija savā lēmumā sākt formālu izmeklēšanas procedūru uzskatīja, ka 1999. gada lēmumā minētais nosacījums vairs netika izpildīts, un tas tai radīja aizdomas par iespējamu valsts atbalsta ļaunprātīgu izmantošanu.

III.   IEINTERESĒTO PERSONU PAZIŅOTIE APSVĒRUMI

| (17) | Kuģa R3 līdzīpašnieks – akciju sabiedrība European Corporate Partners (ECP) – savus apsvērumus iesniedza 2003. gada 16. jūlija vēstulē. ECP uzskata, ka, neskatoties uz izmaiņām kuģu lietošanā, tie nosacījumi, kas tika izvirzīti kuģu ekspluatācijai, tiek joprojām izpildīti. Princess Cruises apņēmās piešķirt vietējiem izdevumiem 4 miljonus ASV dolāru, lai atbalstītu tūrismu, un nodarbināt, cik iespējams, vietējo darbaspēku. Saskaņā ar ECP Franču Polinēzija no tā gūs ikgadējo finansiālo peļņu 30 miljonu euro apmērā. Tāpat ECP paziņoja, ka Princess Cruises tiecas uz augstāku tirgus segmentu nekā tas, kurā darbojās Renaissance Financial, un tas radītu vietējo izdevumu paaugstināšanos. ECP apgalvo, ka ir jāpiemēro koeficients 2,5, lai noteiktu kopējo pozitīvo ietekmi uz Franču Polinēziju. Visbeidzot, attiecībā uz “attīstības” saturu ECP uzsver, ka izdevumi, kas veikti ārpus Franču Polinēzijas – reģionos, kuri arī var saņemt attīstības atbalstu, – arī ir jāņem vērā, lai izvērtētu kuģu vispārējo ietekmi uz attīstību. |
| --- | --- |

(17)

Kuģa R3 līdzīpašnieks – akciju sabiedrība European Corporate Partners (ECP) – savus apsvērumus iesniedza 2003. gada 16. jūlija vēstulē. ECP uzskata, ka, neskatoties uz izmaiņām kuģu lietošanā, tie nosacījumi, kas tika izvirzīti kuģu ekspluatācijai, tiek joprojām izpildīti. Princess Cruises apņēmās piešķirt vietējiem izdevumiem 4 miljonus ASV dolāru, lai atbalstītu tūrismu, un nodarbināt, cik iespējams, vietējo darbaspēku. Saskaņā ar ECP Franču Polinēzija no tā gūs ikgadējo finansiālo peļņu 30 miljonu euro apmērā. Tāpat ECP paziņoja, ka Princess Cruises tiecas uz augstāku tirgus segmentu nekā tas, kurā darbojās Renaissance Financial, un tas radītu vietējo izdevumu paaugstināšanos. ECP apgalvo, ka ir jāpiemēro koeficients 2,5, lai noteiktu kopējo pozitīvo ietekmi uz Franču Polinēziju. Visbeidzot, attiecībā uz “attīstības” saturu ECP uzsver, ka izdevumi, kas veikti ārpus Franču Polinēzijas – reģionos, kuri arī var saņemt attīstības atbalstu, – arī ir jāņem vērā, lai izvērtētu kuģu vispārējo ietekmi uz attīstību.

| (18) | Tāpat ECP apgalvo, ka pārvadātāja maiņa un kuģu ekspluatācijas nosacījumu grozījumi bija vajadzīgi force majeure iemesla (2001. gada 11. septembra notikumi) dēļ. Visbeidzot, ECP uzskata, ka, pamatojoties uz proporcionalitātes principu, Komisijai būtu jāsecina, ka risinājums, kas tika atrasts ar P&O PC, bija vislabākais, ņemot vērā grūtos apstākļus. |
| --- | --- |

(18)

Tāpat ECP apgalvo, ka pārvadātāja maiņa un kuģu ekspluatācijas nosacījumu grozījumi bija vajadzīgi force majeure iemesla (2001. gada 11. septembra notikumi) dēļ. Visbeidzot, ECP uzskata, ka, pamatojoties uz proporcionalitātes principu, Komisijai būtu jāsecina, ka risinājums, kas tika atrasts ar P&O PC, bija vislabākais, ņemot vērā grūtos apstākļus.

IV.   FRANCIJAS PIEZĪMES

| (19) | Francija uzskata, ka pēc būtības ar Lēmumu 1999/719/EK uzliktie nosacījumi ir ievēroti pat kuģu jaunās izmantošanas ietvaros, ņemot vērā to, ka attīstības ietekme jo īpaši attiecībā uz Franču Polinēziju un attiecībā uz citiem reģioniem, kuriem vispār atļauts saņemt attīstības atbalstu, atbilst lēmuma pamatmērķiem. Francija uzskata, ka ir nozīmīgi, lai abi kuģi tiktu novērtēti kopīgi, lai arī tagad to izmantošana atšķiras. |
| --- | --- |

(19)

Francija uzskata, ka pēc būtības ar Lēmumu 1999/719/EK uzliktie nosacījumi ir ievēroti pat kuģu jaunās izmantošanas ietvaros, ņemot vērā to, ka attīstības ietekme jo īpaši attiecībā uz Franču Polinēziju un attiecībā uz citiem reģioniem, kuriem vispār atļauts saņemt attīstības atbalstu, atbilst lēmuma pamatmērķiem. Francija uzskata, ka ir nozīmīgi, lai abi kuģi tiktu novērtēti kopīgi, lai arī tagad to izmantošana atšķiras.

| (20) | Turklāt Francija savu atļauju kuģu jaunajai izmantošanai pamato ar šādiem argumentiem: |
| --- | --- |

(20)

Turklāt Francija savu atļauju kuģu jaunajai izmantošanai pamato ar šādiem argumentiem:

| (21) | Ienākšanas ostu skaits zonās, kas ir tiesīgas saņemt attīstības atbalstu, ir vispārēji identisks skaitam, kas sākotnēji bija paredzēts kuģu izmantošanā. |
| --- | --- |

(21)

Ienākšanas ostu skaits zonās, kas ir tiesīgas saņemt attīstības atbalstu, ir vispārēji identisks skaitam, kas sākotnēji bija paredzēts kuģu izmantošanā.

| (22) | Kopējā radītā attīstības ietekme jaunās izmantošanas ietvaros ir ļoti līdzīga tai, kas tika sākotnēji paredzēta attiecībā uz Franču Polinēziju. |
| --- | --- |

(22)

Kopējā radītā attīstības ietekme jaunās izmantošanas ietvaros ir ļoti līdzīga tai, kas tika sākotnēji paredzēta attiecībā uz Franču Polinēziju.

| (23) | Attīstības ietekmes zudums, kas izrietēja no kuģu neizmantošanas nākamajā gadā pēc Renaissance Financial bankrota, nav obligāti jākompensē ar kuģu izmantošanas nosacījumu pagarināšanu, jo bankrots bija saistīts ar force majeure iemeslu (2001. gada 11. septembra teroristu uzbrukumi). |
| --- | --- |

(23)

Attīstības ietekmes zudums, kas izrietēja no kuģu neizmantošanas nākamajā gadā pēc Renaissance Financial bankrota, nav obligāti jākompensē ar kuģu izmantošanas nosacījumu pagarināšanu, jo bankrots bija saistīts ar force majeure iemeslu (2001. gada 11. septembra teroristu uzbrukumi).

| (24) | Lai zināmā mērā kompensētu kuģu neizmantošanas laikposmā zaudēto laiku, Francija pagarināja prasību izmantot abus kuģus attiecīgi par četriem un par pieciem mēnešiem līdz 2005. gada vidum, un īpašnieki tam piekrita. |
| --- | --- |

(24)

Lai zināmā mērā kompensētu kuģu neizmantošanas laikposmā zaudēto laiku, Francija pagarināja prasību izmantot abus kuģus attiecīgi par četriem un par pieciem mēnešiem līdz 2005. gada vidum, un īpašnieki tam piekrita.

| (25) | Princess Cruises nolēma turpināt vismaz viena kuģa darbību Franču Polinēzijā līdz 2006. gada aprīlim, un pašreiz tiek risinātas sarunas ar Franču Polinēzijas valdību par jaunu pagarinājumu tā klātbūtnei šajā teritorijā. |
| --- | --- |

(25)

Princess Cruises nolēma turpināt vismaz viena kuģa darbību Franču Polinēzijā līdz 2006. gada aprīlim, un pašreiz tiek risinātas sarunas ar Franču Polinēzijas valdību par jaunu pagarinājumu tā klātbūtnei šajā teritorijā.

| (26) | Vēlākajos paziņojumos Francija aprēķina, ka abu kuģu izraisītie izdevumi reģionos, kas var saņemt attīstības atbalstu, ir 28,9 miljoni euro gadā, no kuriem 78 %, proti, 22,5 miljoni euro gadā Franču Polinēzijā. Tādēļ kopējie izdevumi, kas radušies Franču Polinēzijā, saistībā ar kuģu jauno izmantošanu ir 175,5 miljoni euro (skatīt tabulu).
  Tabula
  Paredzētie izdevumi Franču Polinēzijā saistībā ar kuģiem Pacific Princess (bijušais R3) un Tahitian Princess (bijušais R4)














  (miljonos euro) |
| --- | --- |
| Pārvadātājs | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Kopā |
| Renaissance Financial | 5,8 | 44 | 34,5 | | | | | | 84,3 |
| Īpašnieki (7) | | | | 8,5 | | | | | 8,5 |
| Princess Cruises | | | | 7,8 | 22,5 | 22,5 | 22,5 | 7,4 | 82,7 |
| Kopā | | | | | | | | | 175,5 |

(26)

Vēlākajos paziņojumos Francija aprēķina, ka abu kuģu izraisītie izdevumi reģionos, kas var saņemt attīstības atbalstu, ir 28,9 miljoni euro gadā, no kuriem 78 %, proti, 22,5 miljoni euro gadā Franču Polinēzijā. Tādēļ kopējie izdevumi, kas radušies Franču Polinēzijā, saistībā ar kuģu jauno izmantošanu ir 175,5 miljoni euro (skatīt tabulu).

Tabula

Paredzētie izdevumi Franču Polinēzijā saistībā ar kuģiem Pacific Princess (bijušais R3) un Tahitian Princess (bijušais R4)

(miljonos euro)

Pārvadātājs

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Kopā

Renaissance Financial

5,8

44

34,5

84,3

Īpašnieki (7)

8,5

8,5

Princess Cruises

7,8

22,5

22,5

22,5

7,4

82,7

Kopā

175,5

| (27) | Visbeidzot, Francija piekrīt ECP iesniegtajiem apsvērumiem. |
| --- | --- |

(27)

Visbeidzot, Francija piekrīt ECP iesniegtajiem apsvērumiem.

V.   NOVĒRTĒJUMS

| (28) | Līguma 87. panta 1. punktā atzīts, ka ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus un kas iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm, izņemot gadījumus, kad uz to attiecas Līguma 87. panta 2. un 3. punktā paredzētās atkāpes. |
| --- | --- |

(28)

Līguma 87. panta 1. punktā atzīts, ka ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus un kas iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm, izņemot gadījumus, kad uz to attiecas Līguma 87. panta 2. un 3. punktā paredzētās atkāpes.

| (29) | Attiecībā uz Līguma 87. panta 3. punktu Padome 1990. gada 21. decembrī pieņēma Direktīvu 90/684/EEK par atbalstu kuģu būvei (8), saskaņā ar kuru esošais atbalsts tika paziņots un atļauts. Saskaņā ar minētās direktīvas 4. panta 7. punktu uz atbalstu, kas piešķirts kā attīstības atbalsts jaunattīstības valstij, neattiecas augšējā robeža, ko piemēro darbības atbalstam. Lai novērtētu attīstības atbalsta saderību ar kopējo tirgu, Komisija:






  — | pārbauda, vai paredzētais atbalsts ietilpst ESAO 6. darba grupas Nolīguma attiecībā uz ESAO vienošanās par eksporta kredītiem kuģiem 6., 7. un 8. panta interpretāciju piemērošanas jomā, |
| --- | --- | --- |

(29)

Attiecībā uz Līguma 87. panta 3. punktu Padome 1990. gada 21. decembrī pieņēma Direktīvu 90/684/EEK par atbalstu kuģu būvei (8), saskaņā ar kuru esošais atbalsts tika paziņots un atļauts. Saskaņā ar minētās direktīvas 4. panta 7. punktu uz atbalstu, kas piešķirts kā attīstības atbalsts jaunattīstības valstij, neattiecas augšējā robeža, ko piemēro darbības atbalstam. Lai novērtētu attīstības atbalsta saderību ar kopējo tirgu, Komisija:

—

pārbauda, vai paredzētais atbalsts ietilpst ESAO 6. darba grupas Nolīguma attiecībā uz ESAO vienošanās par eksporta kredītiem kuģiem 6., 7. un 8. panta interpretāciju piemērošanas jomā,

| — | pārbauda paredzētā atbalsta (9) īpašo “attīstības” saturu. |
| --- | --- |

—

pārbauda paredzētā atbalsta (9) īpašo “attīstības” saturu.

| (30) | Lai atļautu atbalstu, Komisija tātad pārbaudīja tā “attīstības” saturu. Lēmumā 1999/719/EK, ar kuru atbalsts tiek atļauts, tā norāda šādi:

  “Ir saprotams, ka, ja kuģi netiks izmantoti Franču Polinēzijā, tie neradīs nekādu ekonomikas attīstību šajā teritorijā. Tāpēc ir nozīmīgi, lai šis atbalsts būtu saistīts ar nosacījumu, ka šie kuģi tiek izmantoti Franču Polinēzijā. Francija uzņēmās saistības izmantot šos kuģus tikai šajā teritorijā vismaz piecus gadus. Komisija pieņēma lēmumu par šādu nosacījumu atbalsta apstiprināšanai, lai projekta “attīstības” saturs netiktu apšaubīts.” |
| --- | --- |

(30)

Lai atļautu atbalstu, Komisija tātad pārbaudīja tā “attīstības” saturu. Lēmumā 1999/719/EK, ar kuru atbalsts tiek atļauts, tā norāda šādi:

“Ir saprotams, ka, ja kuģi netiks izmantoti Franču Polinēzijā, tie neradīs nekādu ekonomikas attīstību šajā teritorijā. Tāpēc ir nozīmīgi, lai šis atbalsts būtu saistīts ar nosacījumu, ka šie kuģi tiek izmantoti Franču Polinēzijā. Francija uzņēmās saistības izmantot šos kuģus tikai šajā teritorijā vismaz piecus gadus. Komisija pieņēma lēmumu par šādu nosacījumu atbalsta apstiprināšanai, lai projekta “attīstības” saturs netiktu apšaubīts.”

| (31) | Komisija 2003. gada formālās izmeklēšanas procedūras sākšanas lēmumā norādīja, ka Francija bija piekritusi tam, ka viens no kuģiem – Pacific Princess, bijušais R3, – tiek pastāvīgi izmantots ārpus Franču Polinēzijas, un ka otrs kuģis – Tahitian Princess, bijušais R4, – lai arī atrodas Franču Polinēzijas galvaspilsētā Papeetē, arī tika laiku pa laikam izmantots reģionos, kas neietilpst Franču Polinēzijā. |
| --- | --- |

(31)

Komisija 2003. gada formālās izmeklēšanas procedūras sākšanas lēmumā norādīja, ka Francija bija piekritusi tam, ka viens no kuģiem – Pacific Princess, bijušais R3, – tiek pastāvīgi izmantots ārpus Franču Polinēzijas, un ka otrs kuģis – Tahitian Princess, bijušais R4, – lai arī atrodas Franču Polinēzijas galvaspilsētā Papeetē, arī tika laiku pa laikam izmantots reģionos, kas neietilpst Franču Polinēzijā.

| (32) | Ņemot vērā šo apsvērumu un ņemot vērā skaidros nosacījumus, ko Komisija izvirzījusi Lēmumā 1999/719/EK, un to, ka atklājās, ka abi kuģi tika vismaz daļēji izmantoti ārpus Franču Polinēzijas, Komisija uzskatīja, ka 1999. gada lēmumā minētais nosacījums vairs netika izpildīts, un tas tai radīja aizdomas par iespējamu valsts atbalsta ļaunprātīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā šo apsvērumu un ņemot vērā skaidros nosacījumus, ko Komisija izvirzījusi Lēmumā 1999/719/EK, un to, ka atklājās, ka abi kuģi tika vismaz daļēji izmantoti ārpus Franču Polinēzijas, Komisija uzskatīja, ka 1999. gada lēmumā minētais nosacījums vairs netika izpildīts, un tas tai radīja aizdomas par iespējamu valsts atbalsta ļaunprātīgu izmantošanu.

| (33) | Noteikumi attiecībā uz ļaunprātīgu valsts atbalsta piemērošanu ir norādīti Regulas (EK) Nr. 659/1999 16. pantā. Šis pants atsaucas uz normāliem noteikumiem attiecībā uz formālu izmeklēšanas procedūru un procedūrām, kas piemērojamas nelikumīgam atbalstam. |
| --- | --- |

(33)

Noteikumi attiecībā uz ļaunprātīgu valsts atbalsta piemērošanu ir norādīti Regulas (EK) Nr. 659/1999 16. pantā. Šis pants atsaucas uz normāliem noteikumiem attiecībā uz formālu izmeklēšanas procedūru un procedūrām, kas piemērojamas nelikumīgam atbalstam.

| (34) | Šajā novērtējumā uzsvars tiks likts uz jautājumu, vai atbalsts var būt saderīgs ar kopējo tirgu, pamatojoties uz Lēmumu 1999/719/EK un noteikumiem par attīstības atbalstu, kas ietverti noteikumos par valsts atbalstu, kuri pārvalda kuģu būvi |
| --- | --- |

(34)

Šajā novērtējumā uzsvars tiks likts uz jautājumu, vai atbalsts var būt saderīgs ar kopējo tirgu, pamatojoties uz Lēmumu 1999/719/EK un noteikumiem par attīstības atbalstu, kas ietverti noteikumos par valsts atbalstu, kuri pārvalda kuģu būvi

| (35) | Pirmkārt Komisija norāda, ka ir noskaidrots, ka kuģi nav tikuši izmantoti atbilstīgi Lēmumam 1999/719/EK. |
| --- | --- |

(35)

Pirmkārt Komisija norāda, ka ir noskaidrots, ka kuģi nav tikuši izmantoti atbilstīgi Lēmumam 1999/719/EK.

| (36) | Tāpēc Komisija izskatīs jautājumu, vai 1999. gadā piešķirtais atbalsts var tomēr tikt uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu, ņemot vērā šīs izmeklēšanas ietvaros konstatētos jaunos faktus un pamatojoties uz minētā atbalsta sākotnējo mērķi, t. i., īpašo ietekmi uz ekonomikas attīstību Franču Polinēzijā. |
| --- | --- |

(36)

Tāpēc Komisija izskatīs jautājumu, vai 1999. gadā piešķirtais atbalsts var tomēr tikt uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu, ņemot vērā šīs izmeklēšanas ietvaros konstatētos jaunos faktus un pamatojoties uz minētā atbalsta sākotnējo mērķi, t. i., īpašo ietekmi uz ekonomikas attīstību Franču Polinēzijā.

| (37) | Divi galvenie aspekti, kas jānovērtē, ir 2001. gada 11. septembra teroristu uzbrukumu ietekme un īpašā ekonomikas attīstības ietekme uz Franču Polinēziju. |
| --- | --- |

(37)

Divi galvenie aspekti, kas jānovērtē, ir 2001. gada 11. septembra teroristu uzbrukumu ietekme un īpašā ekonomikas attīstības ietekme uz Franču Polinēziju.

| (38) | Vairākos lēmumos attiecībā uz valsts atbalstu (10) Komisija ir atzinusi, ka 2001. gada 11. septembra teroristu uzbrukumi būtu jāuzskata kā ārkārtēji apstākļi pasažieru pārvadāšanas jūrniecības nozarē. Tāpēc Komisija uzskatīja kā pieņemamu Francijas un ECP minēto argumentu, saskaņā ar kuru šie notikumi radīja force majeure situāciju. |
| --- | --- |

(38)

Vairākos lēmumos attiecībā uz valsts atbalstu (10) Komisija ir atzinusi, ka 2001. gada 11. septembra teroristu uzbrukumi būtu jāuzskata kā ārkārtēji apstākļi pasažieru pārvadāšanas jūrniecības nozarē. Tāpēc Komisija uzskatīja kā pieņemamu Francijas un ECP minēto argumentu, saskaņā ar kuru šie notikumi radīja force majeure situāciju.

| (39) | Komisija uzskata, ka šajā gadījumā 2001. gada 11. septembra teroristu uzbrukumiem bija dubulta ietekme. |
| --- | --- |

(39)

Komisija uzskata, ka šajā gadījumā 2001. gada 11. septembra teroristu uzbrukumiem bija dubulta ietekme.

| (40) | Pirmkārt, tie ietekmēja Renaissance Financial bankrotu. Lai arī uzņēmumam Renaissance Financial jau pirms 2001. gada 11. septembra bija finansiālas problēmas, teroristu uzbrukumi ar to ietekmi uz kruīzu tirgu bija noteicošie, jo iespējamie ieguldītāji atsauca savu atbalstu uzņēmumam. Ņemot vērā grūtības, kas radās, lai atrastu jaunu ieinteresētu pārvadātāju, kā arī sarežģītās juridiskās problēmas, kas bija jāatrisina starp Renaissance Financial maksātnespējas administratoru, īpašniekiem, Francijas valdību un jauno pārvadātāju, bija vajadzīgs gandrīz gads, lai kuģus atkal varētu izmantot. Tāpēc tas, ka kuģi netika izmantoti gandrīz vienu gadu, un no tā izrietošie attīstības ietekmes zaudējumi Franču Polinēzijai var tikt saistīti ar force majeure situāciju, ko radīja 2001. gada 11. septembra notikumi. |
| --- | --- |

(40)

Pirmkārt, tie ietekmēja Renaissance Financial bankrotu. Lai arī uzņēmumam Renaissance Financial jau pirms 2001. gada 11. septembra bija finansiālas problēmas, teroristu uzbrukumi ar to ietekmi uz kruīzu tirgu bija noteicošie, jo iespējamie ieguldītāji atsauca savu atbalstu uzņēmumam. Ņemot vērā grūtības, kas radās, lai atrastu jaunu ieinteresētu pārvadātāju, kā arī sarežģītās juridiskās problēmas, kas bija jāatrisina starp Renaissance Financial maksātnespējas administratoru, īpašniekiem, Francijas valdību un jauno pārvadātāju, bija vajadzīgs gandrīz gads, lai kuģus atkal varētu izmantot. Tāpēc tas, ka kuģi netika izmantoti gandrīz vienu gadu, un no tā izrietošie attīstības ietekmes zaudējumi Franču Polinēzijai var tikt saistīti ar force majeure situāciju, ko radīja 2001. gada 11. septembra notikumi.

| (41) | Otrkārt, 2001. gada 11. septembra notikumi gan īslaicīgi, gan vidēji ilgu laiku ietekmēja kruīzu industriju, no vienas puses, liekot uzņēmumiem samazināt cenas, lai saglabātu klientus, un, no otras puses, padarot potenciālos klientus mazāk ieinteresētus ceļot ar lidmašīnu lielus attālumus. Tā kā Franču Polinēzija atrodas tālu no Amerikas Savienotajām Valstīm un no Eiropas, bija kļuvis daudz grūtāk no finansiālā viedokļa tur izmantot pasažieru kuģus. Ja pašreiz šo ietekmi var uzskatīt kā pagājušu, tas bija acīm redzams līdz 2003. gadam. |
| --- | --- |

(41)

Otrkārt, 2001. gada 11. septembra notikumi gan īslaicīgi, gan vidēji ilgu laiku ietekmēja kruīzu industriju, no vienas puses, liekot uzņēmumiem samazināt cenas, lai saglabātu klientus, un, no otras puses, padarot potenciālos klientus mazāk ieinteresētus ceļot ar lidmašīnu lielus attālumus. Tā kā Franču Polinēzija atrodas tālu no Amerikas Savienotajām Valstīm un no Eiropas, bija kļuvis daudz grūtāk no finansiālā viedokļa tur izmantot pasažieru kuģus. Ja pašreiz šo ietekmi var uzskatīt kā pagājušu, tas bija acīm redzams līdz 2003. gadam.

| (42) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Komisija uzskata, ka kuģu neizmantošanas laikposms, ko radīja ar teroristu uzbrukumiem saistīti apstākļi, nav jākompensē un tāpēc var tikt atņemts no ietekmes uz attīstību, kas vajadzīga, lai pamatotu atbalstu. |
| --- | --- |

(42)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Komisija uzskata, ka kuģu neizmantošanas laikposms, ko radīja ar teroristu uzbrukumiem saistīti apstākļi, nav jākompensē un tāpēc var tikt atņemts no ietekmes uz attīstību, kas vajadzīga, lai pamatotu atbalstu.

| (43) | Komisija novērtēja kuģu izmantošanas ietekmi uz attīstību un to salīdzināja ar sākotnēji paredzēto. |
| --- | --- |

(43)

Komisija novērtēja kuģu izmantošanas ietekmi uz attīstību un to salīdzināja ar sākotnēji paredzēto.

| (44) | Komisija piekrīt Francijas lūgumam par to, ka abu kuģu ietekme uz attīstību ir jānovērtē kopīgi, jo Lēmumā 1999/719/EK abi kuģi tika novērtēti kopīgi. Turklāt no attīstības viedokļa nozīme ir kopējai ietekmei un nevis jautājumam par to, kurš no abiem kuģiem to ir radījis. |
| --- | --- |

(44)

Komisija piekrīt Francijas lūgumam par to, ka abu kuģu ietekme uz attīstību ir jānovērtē kopīgi, jo Lēmumā 1999/719/EK abi kuģi tika novērtēti kopīgi. Turklāt no attīstības viedokļa nozīme ir kopējai ietekmei un nevis jautājumam par to, kurš no abiem kuģiem to ir radījis.

| (45) | Tomēr Komisija neuzskata, ka jāņem vērā ietekme uz attīstību visos reģionos, kuri var saņemt attīstības atbalstu, ņemot vērā, ka sākotnējais lēmums attiecās tikai uz ietekmi uz attīstību Franču Polinēzijā. Ja tiktu ņemta vērā ietekme citos reģionos vai valstīs, būtu jāgroza sākotnēji atbalstam noteiktais mērķis. |
| --- | --- |

(45)

Tomēr Komisija neuzskata, ka jāņem vērā ietekme uz attīstību visos reģionos, kuri var saņemt attīstības atbalstu, ņemot vērā, ka sākotnējais lēmums attiecās tikai uz ietekmi uz attīstību Franču Polinēzijā. Ja tiktu ņemta vērā ietekme citos reģionos vai valstīs, būtu jāgroza sākotnēji atbalstam noteiktais mērķis.

| (46) | Sākotnējā lēmumā Komisija savu atļauju atbalstam balstīja uz ikgadējo izdevumu aprēķinu apmēram 44 miljonu euro apmērā abiem kuģiem, proti, 5 x 44 miljoni euro = 220 miljoni euro piecu gadu laikposmā. |
| --- | --- |

(46)

Sākotnējā lēmumā Komisija savu atļauju atbalstam balstīja uz ikgadējo izdevumu aprēķinu apmēram 44 miljonu euro apmērā abiem kuģiem, proti, 5 x 44 miljoni euro = 220 miljoni euro piecu gadu laikposmā.

| (47) | Ja atņem laiku, kas zaudēts 11. septembra notikumu rezultātā (viens gads), ietekmei uz attīstību, kas būtu nepieciešama, lai tiktu ievērots sākotnējais lēmums, būtu šāda: 4 gadi x 44 miljoni euro = 176 miljoni euro. Kuģu izmantošanas izdevumi, kas radušies Franču Polinēzijā, pašlaik ir aprēķināti 175,5 miljoni euro, kas praktiski atbilst šai summai. |
| --- | --- |

(47)

Ja atņem laiku, kas zaudēts 11. septembra notikumu rezultātā (viens gads), ietekmei uz attīstību, kas būtu nepieciešama, lai tiktu ievērots sākotnējais lēmums, būtu šāda: 4 gadi x 44 miljoni euro = 176 miljoni euro. Kuģu izmantošanas izdevumi, kas radušies Franču Polinēzijā, pašlaik ir aprēķināti 175,5 miljoni euro, kas praktiski atbilst šai summai.

| (48) | Tāpēc var secināt, ka, ņemot vērā 11. septembra uzbrukumu radīto force majeure situāciju, kuģi to zināmās iepriekšējās un turpmākās izmantošanas ietvaros radīs ietekmi uz attīstību, kas līdzīga sākotnēji aprēķinātajai. |
| --- | --- |

(48)

Tāpēc var secināt, ka, ņemot vērā 11. septembra uzbrukumu radīto force majeure situāciju, kuģi to zināmās iepriekšējās un turpmākās izmantošanas ietvaros radīs ietekmi uz attīstību, kas līdzīga sākotnēji aprēķinātajai.

| (49) | Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsta īpašā ietekme uz attīstību ir nodrošināta, ka nosacījumi atbalsta atļaujai ir izpildīti un ka līdz ar to atbalsts nav ticis ļaunprātīgi izmantots. |
| --- | --- |

(49)

Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsta īpašā ietekme uz attīstību ir nodrošināta, ka nosacījumi atbalsta atļaujai ir izpildīti un ka līdz ar to atbalsts nav ticis ļaunprātīgi izmantots.

VI.   SECINĀJUMS

| (50) | Komisija konstatē, ka Francija ir nelikumīgi grozījusi nosacījumus, kas piemērojami atļautam attīstības atbalstam divu kuģu būvniecībai, pārkāpjot Līguma 88. panta 3. punktu. Tomēr, tā kā, ņemot vērā force majeure iemeslu dēļ zaudēto laiku, ietekme uz attīstību Franču Polinēzijā ir līdzvērtīga tai, kas tika aprēķināta sākumā, atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu un jo īpaši ar noteikumiem, kas pārvalda attīstības atbalstu kuģu būves nozarei, |
| --- | --- |

(50)

Komisija konstatē, ka Francija ir nelikumīgi grozījusi nosacījumus, kas piemērojami atļautam attīstības atbalstam divu kuģu būvniecībai, pārkāpjot Līguma 88. panta 3. punktu. Tomēr, tā kā, ņemot vērā force majeure iemeslu dēļ zaudēto laiku, ietekme uz attīstību Franču Polinēzijā ir līdzvērtīga tai, kas tika aprēķināta sākumā, atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu un jo īpaši ar noteikumiem, kas pārvalda attīstības atbalstu kuģu būves nozarei,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, ko nodokļu atvieglojumu formā īstenojusi Francija kā attīstības atbalstu divu kuģu Pacific Princess (bijušais R3) un Tahitian Princess (bijušais R4) būvniecībai, ir saderīgs ar kopējo tirgu atbilstīgi Līguma 87. panta 3. punkta e) apakšpunktam.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2005. gada 20. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV L 202, 18.7.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV C 105, 1.5.2003., 30. lpp.

2

(3)  OV L 292, 13.11.1999., 23. lpp.

3

(4)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  La loi du 11 juillet 1986 modifiée, relative aux investissements productifs dans les départements et territoires d'outre-mer.

5

La loi du 11 juillet 1986 modifiée, relative aux investissements productifs dans les départements et territoires d'outre-mer.

(6)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

6

(7)  Lai arī kuģi netika izmantoti vienu gadu, tie tika uzturēti un saskaņā ar Franciju radīja apmēram 8,5 miljonus euro vietējo izdevumu Franču Polinēzijā apkalpes (pat ja kuģis netiek izmantots, tam ir vajadzīga apkalpe, kas to uzturētu kārtībā), degvielas, tehniskās apkopes, ostu maksu izdevumu un citu izdevumu veidā.

7

(8)  OV L 380, 31.12.1990., 27. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 94/73/EEK (OV L 351, 31.12.1994., 10. lpp.).

8

(9)  Tāds pats noteikums paredzēts Regulā (EK) Nr. 1540/98, ar ko aizstāja Direktīvu 90/684/EEK, un Komisijas Pamatnostādnēs par atbalstu kuģu būvei (OV C 317, 30.12.2003., 11. lpp.), ko piemēro kopš 2004. gada 1. janvāra, kad izbeidzās Regulas (EK) Nr. 1540/98 spēkā esība.

9

(10)  Jo īpaši lēmums Lietā N 843/01 attiecībā uz Meyer Werft Papenburg (OV C 238, 3.10.2002., 10. lpp.).

10

Meyer Werft Papenburg

---