# Euroopa Liidu L 94/1. a

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 94 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide1. aprill 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 94

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide1. aprill 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 531/2006, 31. märts 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 532/2006, 31. märts 2006, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. aprillist 2006 | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 533/2006, 31. märts 2006, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused | 6 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 534/2006, 31. märts 2006, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa | 8 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 535/2006, 31. märts 2006, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused | 10 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 536/2006, 31. märts 2006, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa | 12 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 537/2006, 31. märts 2006, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames | 14 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 538/2006, 31. märts 2006, millega määratakse kindlaks madalaim müügihind või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 6. individuaalseks pakkumiskutseks | 16 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 539/2006, 31. märts 2006, millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 6. individuaalseks pakkumiskutseks | 18 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 540/2006, 31. märts 2006, millega määratakse kindlaks suurim toetus kontsentreeritud või jaoks määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 6. individuaalseks pakkumiskutseks | 20 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 541/2006, 31. märts 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 343/2006, millega avatakse või kokkuost teatud liikmesriikides ajavahemikuks 1. märtsist31. augustini 2006 | 21 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 542/2006, 31. märts 2006, millega kehtestatakse või madalaim müügihind 38. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel | 22 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 543/2006, 31. märts 2006, millega kehtestatakse lõssipulbri madalaim müügihind 37. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 214/2001 osutatud alalise pakkumiskutse alusel | 23 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 544/2006, 31. märts 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 seoses teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemiga ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumidega | 24 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 545/2006, 31. märts 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1464/2004 seoses koktsidiostaatikumide ja muude raviainete rühma kuuluva söödalisandi Monteban lubamise tingimustega (
  1
  ) | 26 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 546/2006, 31. märts 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 999/2001 seoses skreipi kontrollimise programmide ja lisatagatistega, lubatakse erandeid otsuse 2003/100/EÜ teatavatest nõuetest ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1874/2003 | 28 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2006/37/EÜ, 30. märts 2006, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/46/EÜ II lisa seoses teatavate ainete lisamisega (
  1
  ) | 32 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 531/2006, 31. märts 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 532/2006, 31. märts 2006, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. aprillist 2006

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 533/2006, 31. märts 2006, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

6

Komisjoni määrus (EÜ) nr 534/2006, 31. märts 2006, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

8

Komisjoni määrus (EÜ) nr 535/2006, 31. märts 2006, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

10

Komisjoni määrus (EÜ) nr 536/2006, 31. märts 2006, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa

12

Komisjoni määrus (EÜ) nr 537/2006, 31. märts 2006, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

14

Komisjoni määrus (EÜ) nr 538/2006, 31. märts 2006, millega määratakse kindlaks madalaim müügihind või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 6. individuaalseks pakkumiskutseks

16

Komisjoni määrus (EÜ) nr 539/2006, 31. märts 2006, millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 6. individuaalseks pakkumiskutseks

18

Komisjoni määrus (EÜ) nr 540/2006, 31. märts 2006, millega määratakse kindlaks suurim toetus kontsentreeritud või jaoks määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 6. individuaalseks pakkumiskutseks

20

Komisjoni määrus (EÜ) nr 541/2006, 31. märts 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 343/2006, millega avatakse või kokkuost teatud liikmesriikides ajavahemikuks 1. märtsist31. augustini 2006

21

Komisjoni määrus (EÜ) nr 542/2006, 31. märts 2006, millega kehtestatakse või madalaim müügihind 38. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel

22

Komisjoni määrus (EÜ) nr 543/2006, 31. märts 2006, millega kehtestatakse lõssipulbri madalaim müügihind 37. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 214/2001 osutatud alalise pakkumiskutse alusel

23

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 544/2006, 31. märts 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 seoses teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemiga ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumidega

24

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 545/2006, 31. märts 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1464/2004 seoses koktsidiostaatikumide ja muude raviainete rühma kuuluva söödalisandi Monteban lubamise tingimustega (
  1
  )

1

26

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 546/2006, 31. märts 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 999/2001 seoses skreipi kontrollimise programmide ja lisatagatistega, lubatakse erandeid otsuse 2003/100/EÜ teatavatest nõuetest ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1874/2003

28

*

Komisjoni direktiiv 2006/37/EÜ, 30. märts 2006, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/46/EÜ II lisa seoses teatavate ainete lisamisega (
  1
  )

1

32

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 19. jaanuar 2005, riigiabi kohta, mida Itaalia kavatseb anda De Tomaso kontserni kuuluvatele äriühingutele Società Consortile De Tomaso srl ja UAZ Europa srl
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 40 all)

   (
  1
  ) | 34 |
| | * | Komisjoni otsus, 16. märts 2005, abikava C 8/2004 (ex NN 164/2003) kohta, mida Itaalia rakendas börsil hiljuti noteeritud äriühingute kasuks
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 591 all)

   (
  1
  ) | 42 |
| | * | Komisjoni otsus, 21. september 2005, riigiabi nr C 5/2004 (ex N 609/2003) kohta, mida Saksamaa kavatseb anda Kronoply’le
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 3497 all)

   (
  1
  ) | 50 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 19. jaanuar 2005, riigiabi kohta, mida Itaalia kavatseb anda De Tomaso kontserni kuuluvatele äriühingutele Società Consortile De Tomaso srl ja UAZ Europa srl
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 40 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 40 all)

1

34

*

Komisjoni otsus, 16. märts 2005, abikava C 8/2004 (ex NN 164/2003) kohta, mida Itaalia rakendas börsil hiljuti noteeritud äriühingute kasuks
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 591 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 591 all)

1

42

*

Komisjoni otsus, 21. september 2005, riigiabi nr C 5/2004 (ex N 609/2003) kohta, mida Saksamaa kavatseb anda Kronoply’le
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 3497 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 3497 all)

1

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 1.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 531/2006,

31. märts 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. aprillil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 31. märtsi 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 97,5 |
| 204 | 47,9 |
| 212 | 102,0 |
| 999 | 82,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 137,9 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 146,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 118,3 |
| 204 | 47,5 |
| 999 | 82,9 |
| 0805 10 20 | 052 | 67,6 |
| 204 | 39,5 |
| 212 | 50,7 |
| 220 | 43,3 |
| 400 | 58,7 |
| 624 | 65,4 |
| 999 | 54,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 41,3 |
| 624 | 59,3 |
| 999 | 50,3 |
| 0808 10 80 | 388 | 84,7 |
| 400 | 127,4 |
| 404 | 101,5 |
| 508 | 81,6 |
| 512 | 72,3 |
| 524 | 73,0 |
| 528 | 84,2 |
| 720 | 83,9 |
| 804 | 133,3 |
| 999 | 93,5 |
| 0808 20 50 | 388 | 88,9 |
| 512 | 76,8 |
| 528 | 57,1 |
| 720 | 44,1 |
| 999 | 66,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

97,5

204

47,9

212

102,0

999

82,5

0707 00 05

052

137,9

628

155,5

999

146,7

0709 90 70

052

118,3

204

47,5

999

82,9

0805 10 20

052

67,6

204

39,5

212

50,7

220

43,3

400

58,7

624

65,4

999

54,2

0805 50 10

052

41,3

624

59,3

999

50,3

0808 10 80

388

84,7

400

127,4

404

101,5

508

81,6

512

72,3

524

73,0

528

84,2

720

83,9

804

133,3

999

93,5

0808 20 50

388

88,9

512

76,8

528

57,1

720

44,1

999

66,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 1.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 532/2006,

31. märts 2006,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. aprillist 2006

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas.

| (4) | Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni. |
| --- | --- |

(4)

Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni.

| (5) | Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi. |
| --- | --- |

(5)

Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale, |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse käesoleva määruse I lisas kindlaks II lisas esitatud informatsiooni alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. aprillil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1110/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 12).

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. aprillist 2006

| CN-kood | Kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme nisu seeme | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rukis | 40,21 |
| 1005 10 90 | Mais, külviks, v.a hübriidmais | 58,86 |
| 1005 90 00 | Mais, v.a külviks (2) | 58,86 |
| 1007 00 90 | Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme | 40,21 |

CN-kood

Kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme nisu seeme

0,00

ex 1001 90 99

Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks

0,00

1002 00 00

Rukis

40,21

1005 10 90

Mais, külviks, v.a hübriidmais

58,86

1005 90 00

Mais, v.a külviks (2)

58,86

1007 00 90

Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme

40,21

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõige 4), võib importija taotleda imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või |
| --- | --- |

—

3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või

| — | 2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda ühtset imporditollimaksu vähendamist 24 EUR/t kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

Imporditollimaksude arvutamisel kasutatavad tegurid

ajavahemikul 17.3.2006–30.3.2006

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:











  Börsinoteering | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures) | HRS2 | YC3 | HAD2 | keskmine kvaliteet (1) | madal kvaliteet (2) | US oder 2 |
| Noteering (EUR/t) | 135,05 (3) | 72,34 | 177,97 | 167,97 | 147,97 | 104,21 |
| Lahe lisatasu (EUR/t) | 41,14 | 13,22 | — | | | — |
| Suure järvistu lisatasu (EUR/t) | — | — | — | | | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Börsinoteering

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures)

HRS2

YC3

HAD2

keskmine kvaliteet (1)

madal kvaliteet (2)

US oder 2

Noteering (EUR/t)

135,05 (3)

72,34

177,97

167,97

147,97

104,21

Lahe lisatasu (EUR/t)

41,14

13,22

—

—

Suure järvistu lisatasu (EUR/t)

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:
  Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 16,89 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: — EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 16,89 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: — EUR/t.

| 3. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Negatiivne lisatasu 10 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Negatiivne lisatasu 30 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Positiivne lisatasu 14 EUR/t kohta inkorporeeritud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

| 1.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 533/2006,

31. märts 2006,

millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2, |
| --- | --- |

(2)

Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2,

| (3) | Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95.

| (4) | Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale. |
| --- | --- |

(4)

Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale.

| (5) | Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta.

| (6) | Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

(6)

Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c nimetatud töötlemata kujul eksporditavate toodete, välja arvatud linnaste, eksporditoetused on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. aprillil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

2

---

LISA

Komisjoni 31. märtsi 2006. aasta määrusele, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuste summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).







  C01 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuste summa

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

C01

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits.

---

| 1.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 534/2006,

31. märts 2006,

millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikega 2 nähakse ette, et eksporditoetust, mis on kohaldatav teravilja suhtes kuupäeval, mil tehakse ekspordilitsentsi taotlus, tuleb taotluse alusel kohaldada sellise ekspordi suhtes, mis toimub ekspordilitsentsi kehtivuse ajal. Sellisel juhul võib toetust korrigeerida. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikega 2 nähakse ette, et eksporditoetust, mis on kohaldatav teravilja suhtes kuupäeval, mil tehakse ekspordilitsentsi taotlus, tuleb taotluse alusel kohaldada sellise ekspordi suhtes, mis toimub ekspordilitsentsi kehtivuse ajal. Sellisel juhul võib toetust korrigeerida.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) lubatakse kehtestada määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c nimetatud toodete toetuse korrigeeriv summa. See korrigeeriv summa tuleb välja arvestada määruses (EÜ) nr 1501/95 sätestatud tegureid arvesse võttes. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) lubatakse kehtestada määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c nimetatud toodete toetuse korrigeeriv summa. See korrigeeriv summa tuleb välja arvestada määruses (EÜ) nr 1501/95 sätestatud tegureid arvesse võttes.

| (3) | Maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks korrigeerivat summat vastavalt sihtkohale muuta. |
| --- | --- |

(3)

Maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks korrigeerivat summat vastavalt sihtkohale muuta.

| (4) | Korrigeeriv summa tuleb kinnitada toetusega samal ajal ja samas korras. Korrigeerivat summat võib vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(4)

Korrigeeriv summa tuleb kinnitada toetusega samal ajal ja samas korras. Korrigeerivat summat võib vahepeal muuta.

| (5) | Eespool nimetatud sätete kohaldamine nõuab, et korrigeeriv summa kehtestatakse kooskõlas käesoleva määruse lisaga. |
| --- | --- |

(5)

Eespool nimetatud sätete kohaldamine nõuab, et korrigeeriv summa kehtestatakse kooskõlas käesoleva määruse lisaga.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c osutatud ekspordiartiklite (välja arvatud linnaste), eksporditoetuste suhtes kohaldatav korrigeeriv summa on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. aprillil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

2

---

LISA

Komisjoni 31. märtsi 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | Käesolev
  4 | 1. ajavahemik
  5 | 2. ajavahemik
  6 | 3. ajavahemik
  7 | 4. ajavahemik
  8 | 5. ajavahemik
  9 | 6. ajavahemik
  10 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | –0,46 | –0,46 | –15,00 | –15,00 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | –0,46 | –0,46 | –15,00 | –15,00 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | –0,46 | –0,46 | –15,00 | –15,00 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | –0,63 | –0,63 | –20,00 | –20,00 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | –0,59 | –0,59 | –19,00 | –19,00 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | –0,54 | –0,54 | –18,00 | –18,00 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | –0,50 | –0,50 | –17,00 | –17,00 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | –0,47 | –0,47 | –15,00 | –15,00 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).







  C01 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits. |
| C02 | : | Alžeeria, Saudi Araabia, Bahrein, Egiptus, Araabia Ühendemiraadid, Iraan, Iraak, Iisrael, Jordaania, Kuveit, Liibanon, Liibüa, Maroko, Mauritaania, Omaan, Katar, Süüria, Tuneesia, Jeemen. |
| C03 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Bulgaaria, Norra, Rumeenia, Šveits ja Lichtenstein. |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

Käesolev

4

1. ajavahemik

5

2. ajavahemik

6

3. ajavahemik

7

4. ajavahemik

8

5. ajavahemik

9

6. ajavahemik

10

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

–0,46

–0,46

–15,00

–15,00

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

–0,46

–0,46

–15,00

–15,00

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

–0,46

–0,46

–15,00

–15,00

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

–0,63

–0,63

–20,00

–20,00

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

–0,59

–0,59

–19,00

–19,00

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

–0,54

–0,54

–18,00

–18,00

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

–0,50

–0,50

–17,00

–17,00

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

–0,47

–0,47

–15,00

–15,00

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

C01

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits.

C02

:

Alžeeria, Saudi Araabia, Bahrein, Egiptus, Araabia Ühendemiraadid, Iraan, Iraak, Iisrael, Jordaania, Kuveit, Liibanon, Liibüa, Maroko, Mauritaania, Omaan, Katar, Süüria, Tuneesia, Jeemen.

C03

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Bulgaaria, Norra, Rumeenia, Šveits ja Lichtenstein.

---

| 1.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 535/2006,

31. märts 2006,

millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib noteeringute või maailmaturuhindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib noteeringute või maailmaturuhindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Eksporditoetused määratakse kindlaks, arvestades komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (2) artiklis 1 osutatud tegureid. |
| --- | --- |

(2)

Eksporditoetused määratakse kindlaks, arvestades komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (2) artiklis 1 osutatud tegureid.

| (3) | Linnaste puhul kohaldatav eksporditoetus tuleb arvutada arvestades teraviljakogust, mis on vajalik asjaomaste toodete tootmiseks. Need kogused on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Linnaste puhul kohaldatav eksporditoetus tuleb arvutada arvestades teraviljakogust, mis on vajalik asjaomaste toodete tootmiseks. Need kogused on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 1501/95.

| (4) | Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad tekitada vajaduse teatavate toodete eksporditoetusi muuta olenevalt nende sihtkohast. |
| --- | --- |

(4)

Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad tekitada vajaduse teatavate toodete eksporditoetusi muuta olenevalt nende sihtkohast.

| (5) | Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahelisel ajal võib seda muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahelisel ajal võib seda muuta.

| (6) | Kui neid eeskirju kohaldatakse teraviljaturu tegeliku olukorra suhtes ja eriti nende toodete noteeringute ja hindade suhtes ühenduses ja maailmaturul, tuleks eksporditoetus määrata lisas esitatud kujul. |
| --- | --- |

(6)

Kui neid eeskirju kohaldatakse teraviljaturu tegeliku olukorra suhtes ja eriti nende toodete noteeringute ja hindade suhtes ühenduses ja maailmaturul, tuleks eksporditoetus määrata lisas esitatud kujul.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktis c osutatud eksporditoetused on kindlaks määratud lisas esitatud summade ulatuses.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. aprillil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

2

---

LISA

Komisjoni 31. märtsi 2006. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

---

| 1.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 536/2006,

31. märts 2006,

millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et ekspordilitsentsi taotluse esitamise kuupäeval jõus olnud teravilja eksporditoetust tuleb taotluse korral kohaldada ekspordilitsentsi kehtivusajal toimuva ekspordi suhtes. Sel juhul kohaldatakse toetuse suhtes korrigeerivat summat. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et ekspordilitsentsi taotluse esitamise kuupäeval jõus olnud teravilja eksporditoetust tuleb taotluse korral kohaldada ekspordilitsentsi kehtivusajal toimuva ekspordi suhtes. Sel juhul kohaldatakse toetuse suhtes korrigeerivat summat.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 alusel, millega on sätestatud eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) võib kindlaks määrata määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud linnaste korrigeeriva summa. Korrigeeriv summa tuleb arvutada võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud tegureid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 alusel, millega on sätestatud eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) võib kindlaks määrata määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud linnaste korrigeeriva summa. Korrigeeriv summa tuleb arvutada võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud tegureid.

| (3) | Eespool esitatud sätete kohaldamisest tuleneb, et korrigeeriv summa tuleb kindlaks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

(3)

Eespool esitatud sätete kohaldamisest tuleneb, et korrigeeriv summa tuleb kindlaks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 15 lõikes 3 osutatud korrigeeriv summa, mida kohaldatakse linnaste puhul eelnevalt kindlaksmääratud eksporditoetuste suhtes, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. aprillil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

2

---

LISA

Komisjoni 31. märtsi 2006. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse korrigeeriv summa

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | Käibiv
  4 | 1. ajavahemik
  5 | 2. ajavahemik
  6 | 3. ajavahemik
  7 | 4. ajavahemik
  8 | 5. ajavahemik
  9 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

Käibiv

4

1. ajavahemik

5

2. ajavahemik

6

3. ajavahemik

7

4. ajavahemik

8

5. ajavahemik

9

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | 6. ajavahemik
  10 | 7. ajavahemik
  11 | 8. ajavahemik
  12 | 9. ajavahemik
  1 | 10. ajavahemik
  2 | 11. ajavahemik
  3 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

6. ajavahemik

10

7. ajavahemik

11

8. ajavahemik

12

9. ajavahemik

1

10. ajavahemik

2

11. ajavahemik

3

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 1.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 537/2006,

31. märts 2006,

millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 3072/95 riisituru ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. oktoobri 1974. aasta määruse (EMÜ) nr 2681/74 (toiduabiks ette nähtud põllumajandussaaduste ja -toodete tarnimisega seotud kulutuste ühendusepoolse rahastamise kohta) (3) artiklis 2 on sätestatud, et kulutuste osa, mis vastab ühenduse eeskirjade kohaselt kindlaksmääratud eksporditoetustele, kaetakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. oktoobri 1974. aasta määruse (EMÜ) nr 2681/74 (toiduabiks ette nähtud põllumajandussaaduste ja -toodete tarnimisega seotud kulutuste ühendusepoolse rahastamise kohta) (3) artiklis 2 on sätestatud, et kulutuste osa, mis vastab ühenduse eeskirjade kohaselt kindlaksmääratud eksporditoetustele, kaetakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust.

| (2) | Ühenduse toiduabiprogrammide eelarve koostamise ja haldamise lihtsustamiseks ning selleks et võimaldada liikmesriikidel teada saada ühenduse osalemise ulatust riiklike toiduabiprogrammide finantseerimisel, tuleb kindlaks määrata nende tegevuste jaoks antavate toetuste määr. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse toiduabiprogrammide eelarve koostamise ja haldamise lihtsustamiseks ning selleks et võimaldada liikmesriikidel teada saada ühenduse osalemise ulatust riiklike toiduabiprogrammide finantseerimisel, tuleb kindlaks määrata nende tegevuste jaoks antavate toetuste määr.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 3072/95 artikliga 13 ette nähtud eksporditoetuste üldsätteid ja rakenduseeskirju kohaldatakse mutatis mutandis eespool nimetatud toimingute suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 3072/95 artikliga 13 ette nähtud eksporditoetuste üldsätteid ja rakenduseeskirju kohaldatakse mutatis mutandis eespool nimetatud toimingute suhtes.

| (4) | Erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta riisi eksporditoetuse arvutamisel, on määratletud määruse (EÜ) nr 3072/95 artiklis 13. |
| --- | --- |

(4)

Erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta riisi eksporditoetuse arvutamisel, on määratletud määruse (EÜ) nr 3072/95 artiklis 13.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rahvusvaheliste konventsioonide või teiste abiprogrammide raames ettenähtud ühenduse ja siseriikliku toiduabialase tegevuse ja ühenduse teiste mittetulunduslike varustamistegevuste puhul kohaldatakse teravilja- ja riisisektori toodete suhtes toetusi, mis on kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. aprillil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 329, 30.12.1995, lk 18. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 411/2002 (EÜT L 62, 5.3.2002, lk 27).

2

(3)  EÜT L 288, 25.10.1974, lk 1.

3

---

LISA

Komisjoni 31. märtsi 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Toetuse summa |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 54,70 |
| 1102 20 10 9400 | 46,88 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 70,33 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| NB: Tootekoodid on sätestatud muudetud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1). |

(EUR/t)

Tootekood

Toetuse summa

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

54,70

1102 20 10 9400

46,88

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

70,33

1104 12 90 9100

0,00

NB: Tootekoodid on sätestatud muudetud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

---

| 1.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 538/2006,

31. märts 2006,

millega määratakse kindlaks madalaim müügihind või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 6. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) võivad sekkumisametid müüa alalise pakkumismenetluse teel teatava koguse nende valduses oleva või sekkumisvarudest ning anda toetust koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 25 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Lisaks sellele on sätestatud, et hind või toetus võib erineda olenevalt või kavandatud kasutusest, selle rasvasisaldusest ja kasutusviisist. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus tuleks vastavalt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) võivad sekkumisametid müüa alalise pakkumismenetluse teel teatava koguse nende valduses oleva või sekkumisvarudest ning anda toetust koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 25 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Lisaks sellele on sätestatud, et hind või toetus võib erineda olenevalt või kavandatud kasutusest, selle rasvasisaldusest ja kasutusviisist. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus tuleks vastavalt kindlaks määrata.

| (2) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(2)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 6. individuaalseks pakkumiskutseks määratakse kindlaks kõnealuse määruse artiklis 25 osutatud madalaim müügihind või sekkumisvarude puhul ning artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. aprillil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

---

LISA

Madalaim müügihind või puhul ning töötlemistagatise suurus määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 6. individuaalseks pakkumiskutseks

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Valem | A | B |
| Kasutusviis | Märgistusainetega | Märgistusaineteta | Märgistusainetega | Märgistusaineteta |
| Madalaim müügihind | Või ≥ 82 % | Töötlemata | — | 210 | — | 210 |
| Kontsentreeritud | — | — | — | — |
| Töötlemistagatis | Töötlemata | — | 79 | — | 79 |
| Kontsentreeritud | — | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Valem

A

B

Kasutusviis

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Madalaim müügihind

Või ≥ 82 %

Töötlemata

—

210

—

210

Kontsentreeritud

—

—

—

—

Töötlemistagatis

Töötlemata

—

79

—

79

Kontsentreeritud

—

—

—

—

---

| 1.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 539/2006,

31. märts 2006,

millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 6. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) võivad sekkumisametid müüa alalise pakkumismenetluse teel teatava koguse nende valduses oleva või sekkumisvarudest ning anda toetust koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 25 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul. Lisaks sellele on sätestatud, et hind või toetus võib erineda olenevalt või kavandatud kasutusest, selle rasvasisaldusest ja kasutusviisist. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus tuleks vastavalt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) võivad sekkumisametid müüa alalise pakkumismenetluse teel teatava koguse nende valduses oleva või sekkumisvarudest ning anda toetust koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 25 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul. Lisaks sellele on sätestatud, et hind või toetus võib erineda olenevalt või kavandatud kasutusest, selle rasvasisaldusest ja kasutusviisist. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus tuleks vastavalt kindlaks määrata.

| (2) | Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(2)

Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 6. individuaalseks pakkumiskutseks määratakse kindlaks kõnealuse määruse artiklis 25 osutatud suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või jaoks ning artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. aprillil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

---

LISA

Suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või jaoks ning töötlemistagatise suurus määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 6. individuaalseks pakkumiskutseks

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Valem | A | B |
| Kasutusviis | Märgistusainetega | Märgistusaineteta | Märgistusainetega | Märgistusaineteta |
| Suurim toetus | Või ≥ 82 % | 33,5 | 30 | — | — |
| Või < 82 % | — | 29,2 | — | — |
| Kontsentreeritud või | 40 | 36,5 | 40 | — |
| Koor | — | — | 16,3 | — |
| Töötlemistagatis | Või | 37 | — | — | — |
| Kontsentreeritud või | 44 | — | 44 | — |
| Koor | — | — | 18 | — |

(EUR/100 kg)

Valem

A

B

Kasutusviis

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Suurim toetus

Või ≥ 82 %

33,5

30

—

—

Või < 82 %

—

29,2

—

—

Kontsentreeritud või

40

36,5

40

—

Koor

—

—

16,3

—

Töötlemistagatis

Või

37

—

—

—

Kontsentreeritud või

44

—

44

—

Koor

—

—

18

—

---

| 1.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 540/2006,

31. märts 2006,

millega määratakse kindlaks suurim toetus kontsentreeritud või jaoks määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 6. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1898/2005 millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) artiklile 47 kuulutavad sekkumisametid välja alalise pakkumismenetluse toetuse andmiseks kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 54 on sätestatud, et iga konkreetse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse suurim toetus kontsentreeritud või jaoks, mille minimaalne rasvasisaldus on 96 %. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1898/2005 millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) artiklile 47 kuulutavad sekkumisametid välja alalise pakkumismenetluse toetuse andmiseks kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 54 on sätestatud, et iga konkreetse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse suurim toetus kontsentreeritud või jaoks, mille minimaalne rasvasisaldus on 96 %.

| (2) | Esitada tuleb määruse (EÜ) nr 1898/2005 artikli 53 lõikes 4 sätestatud lõppkasutustagatis, et tagada kontsentreeritud või üleminek jaekaubandusse. |
| --- | --- |

(2)

Esitada tuleb määruse (EÜ) nr 1898/2005 artikli 53 lõikes 4 sätestatud lõppkasutustagatis, et tagada kontsentreeritud või üleminek jaekaubandusse.

| (3) | Saadud pakkumisi silmas pidades tuleks suurim toetus kinnitada asjakohasel tasemel ja määrata vastavalt sellele kindlaks lõppkasutustagatis. |
| --- | --- |

(3)

Saadud pakkumisi silmas pidades tuleks suurim toetus kinnitada asjakohasel tasemel ja määrata vastavalt sellele kindlaks lõppkasutustagatis.

| (4) | Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(4)

Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1898/2005 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 6. individuaalse pakkumiskutse puhul kinnitatakse kõnealuse määruse artikli 47 lõikes 1 osutatud kontsentreeritud või jaoks, mille minimaalne rasvasisaldus on 96 %, suurimaks toetuseks 38,8 eurot/100 kg.

Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artikli 53 lõikes 4 sätestatud lõppkasutustagatiseks kinnitatakse 43 eurot/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. aprillil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

---

| 1.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 541/2006,

31. märts 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 343/2006, millega avatakse või kokkuost teatud liikmesriikides ajavahemikuks 1. märtsist31. augustini 2006

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 2771/1999, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega või- ja kooreturul, (2) eriti selle artiklit 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 343/2006 (3) sätestatakse nende liikmesriikide loetelu, kus või kokkuost on avatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõikele 1. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 343/2006 (3) sätestatakse nende liikmesriikide loetelu, kus või kokkuost on avatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõikele 1.

| (2) | Värskeima teabe alusel, mille Tšehhi Vabariik on vastavalt määruse (EÜ) nr 2771/1999 artiklile 8 edastanud, täheldas komisjon, et kõnealuses liikmesriigis on või turuhind kahe järjestikuse nädala jooksul olnud madalam kui 92 % sekkumishinnast. Seega tuleks avada sekkumiskokkuost Tšehhi Vabariigis. Kõnealune liikmesriik tuleks seepärast lisada määrusega (EÜ) nr 343/2006 kehtestatud nimekirja. |
| --- | --- |

(2)

Värskeima teabe alusel, mille Tšehhi Vabariik on vastavalt määruse (EÜ) nr 2771/1999 artiklile 8 edastanud, täheldas komisjon, et kõnealuses liikmesriigis on või turuhind kahe järjestikuse nädala jooksul olnud madalam kui 92 % sekkumishinnast. Seega tuleks avada sekkumiskokkuost Tšehhi Vabariigis. Kõnealune liikmesriik tuleks seepärast lisada määrusega (EÜ) nr 343/2006 kehtestatud nimekirja.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 343/2006 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 343/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 343/2006 artikkel 1 asendatakse järgmise tekstiga:

“Artikkel 1

Või kokkuost määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 1 alusel avatakse järgmistes liikmesriikides:

| — | Tšehhi Vabariik |
| --- | --- |

—

Tšehhi Vabariik

| — | Saksamaa |
| --- | --- |

—

Saksamaa

| — | Eesti |
| --- | --- |

—

Eesti

| — | Hispaania |
| --- | --- |

—

Hispaania

| — | Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa

| — | Itaalia |
| --- | --- |

—

Itaalia

| — | Iirimaa |
| --- | --- |

—

Iirimaa

| — | Madalmaad |
| --- | --- |

—

Madalmaad

| — | Poola |
| --- | --- |

—

Poola

| — | Portugal |
| --- | --- |

—

Portugal

| — | Soome |
| --- | --- |

—

Soome

| — | Rootsi |
| --- | --- |

—

Rootsi

| — | Ühendkuningriik.” |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriik.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. aprillil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 333, 24.12.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

(3)  ELT L 55, 25.2.2006, lk 17. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 387/2006 (ELT L 63, 4.3.2006, lk 10).

3

---

| 1.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 542/2006,

31. märts 2006,

millega kehtestatakse või madalaim müügihind 38. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1913/2005 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad või- ja kooreturul sekkumise osas) (2) artikli 21 kohaselt on sekkumisasutused pakkunud alalise pakkumiskutse alusel müügiks teatava koguse oma valduses olevat võid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad või- ja kooreturul sekkumise osas) (2) artikli 21 kohaselt on sekkumisasutused pakkunud alalise pakkumiskutse alusel müügiks teatava koguse oma valduses olevat võid.

| (2) | Arvestades vastusena igale individuaalse pakkumise kutsele laekunud pakkumisi, kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 2771/1999 artiklile 24a madalaim müügihind või otsustatakse leping sõlmimata jätta. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades vastusena igale individuaalse pakkumise kutsele laekunud pakkumisi, kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 2771/1999 artiklile 24a madalaim müügihind või otsustatakse leping sõlmimata jätta.

| (3) | Laekunud pakkumisi arvestades tuleks kehtestada madalaim müügihind. |
| --- | --- |

(3)

Laekunud pakkumisi arvestades tuleks kehtestada madalaim müügihind.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2771/1999 kohase 38. individuaalse pakkumise kutse puhul, mille alusel tehtavate pakkumiste esitamise tähtaeg oli 28. märts 2006, kehtestatakse või madalaimaks müügihinnaks 255,00 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. aprillil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 333, 24.12.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1802/2005 (ELT L 290, 4.11.2005, lk 3).

2

---

| 1.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 543/2006,

31. märts 2006,

millega kehtestatakse lõssipulbri madalaim müügihind 37. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 214/2001 osutatud alalise pakkumiskutse alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 214/2001 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega lõssipulbriturul) (2) artikli 21 kohaselt on sekkumisasutused pakkunud alalise pakkumiskutse alusel müügiks teatava koguse oma valduses olevat lõssipulbrit. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 214/2001 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega lõssipulbriturul) (2) artikli 21 kohaselt on sekkumisasutused pakkunud alalise pakkumiskutse alusel müügiks teatava koguse oma valduses olevat lõssipulbrit.

| (2) | Arvestades vastusena igale individuaalse pakkumise kutsele laekunud pakkumisi, kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 214/2001 artiklile 24a madalaim müügihind või otsustatakse leping sõlmimata jätta. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades vastusena igale individuaalse pakkumise kutsele laekunud pakkumisi, kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 214/2001 artiklile 24a madalaim müügihind või otsustatakse leping sõlmimata jätta.

| (3) | Laekunud pakkumisi arvestades tuleks kehtestada madalaim müügihind. |
| --- | --- |

(3)

Laekunud pakkumisi arvestades tuleks kehtestada madalaim müügihind.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 214/2001 kohase, 37. individuaalse pakkumise kutse puhul, mille alusel tehtavate pakkumiste esitamise tähtaeg oli 28. märtsil 2006, kehtestatakse lõssipulbri madalaimaks müügihinnaks 120,00 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. aprillil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 37, 7.2.2001, lk 100. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1195/2005 (ELT L 194, 26.7.2005, lk 8).

2

---

| 1.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 544/2006,

31. märts 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 seoses teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemiga ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumidega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 1993. aasta määrust (EÜ) nr 3448/93, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord, (1) eriti selle artikli 8 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1043/2005 (2) kohaselt võib toetussertifikaate, mida antakse välja ühe eelarveperioodi kohta, taotleda kuues eraldi osas. Iga osa taotluste esitamise suhtes kehtib tähtaeg. Ettevõtjad võivad esitada toetussertifikaadi taotluse üksnes selle osa kohta, mis vastab esimesele tähtajale, mis järgneb taotluse esitamise kuupäevale. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1043/2005 (2) kohaselt võib toetussertifikaate, mida antakse välja ühe eelarveperioodi kohta, taotleda kuues eraldi osas. Iga osa taotluste esitamise suhtes kehtib tähtaeg. Ettevõtjad võivad esitada toetussertifikaadi taotluse üksnes selle osa kohta, mis vastab esimesele tähtajale, mis järgneb taotluse esitamise kuupäevale.

| (2) | Osade süsteem loodi selleks, et juhul kui toetussertifikaadi taotlusi on saadud suuremale summale kui jagatav toetussumma, saaksid sertifikaate nii eelarveperioodi alguses kui ka selle lõpus eksportivad ettevõtted. |
| --- | --- |

(2)

Osade süsteem loodi selleks, et juhul kui toetussertifikaadi taotlusi on saadud suuremale summale kui jagatav toetussumma, saaksid sertifikaate nii eelarveperioodi alguses kui ka selle lõpus eksportivad ettevõtted.

| (3) | Kui kuue osa süsteemi lõppedes on eelarveperioodi lõpus veel kasutamata summasid, mille kohta võib välja anda toetussertifikaadi, siis võimaldab määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikkel 38 komisjonil käivitada nädalaste taotlemisperioodide süsteemi kasutamata summade jaotamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Kui kuue osa süsteemi lõppedes on eelarveperioodi lõpus veel kasutamata summasid, mille kohta võib välja anda toetussertifikaadi, siis võimaldab määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikkel 38 komisjonil käivitada nädalaste taotlemisperioodide süsteemi kasutamata summade jaotamiseks.

| (4) | Põllumajandustoodetele kinnitatud toetusmäärad on viimasel ajal vähenenud, mistõttu on vähenenud ka summad, mille saamiseks taotletakse toetussertifikaate osade süsteemi alusel. Viimasel ajal üksikutes osades jaotamiseks eraldatud summasid ei ole seetõttu täielikult ära jaotatud. |
| --- | --- |

(4)

Põllumajandustoodetele kinnitatud toetusmäärad on viimasel ajal vähenenud, mistõttu on vähenenud ka summad, mille saamiseks taotletakse toetussertifikaate osade süsteemi alusel. Viimasel ajal üksikutes osades jaotamiseks eraldatud summasid ei ole seetõttu täielikult ära jaotatud.

| (5) | Eelöeldut arvestades tuleb eksporditoiminguid paindlikumaks muuta. Juhul kui ühe osa kohta esitatakse toetussertifikaadi taotlusi sellele osale eraldatud summast vähem, siis tuleb võimaldada ettevõtetel esitada toetussertifikaadi taotlusi järelejäänud summa suhtes (mille suhtes ei ole veel esitatud toetussertifikaadi taotlusi) nädala kaupa. |
| --- | --- |

(5)

Eelöeldut arvestades tuleb eksporditoiminguid paindlikumaks muuta. Juhul kui ühe osa kohta esitatakse toetussertifikaadi taotlusi sellele osale eraldatud summast vähem, siis tuleb võimaldada ettevõtetel esitada toetussertifikaadi taotlusi järelejäänud summa suhtes (mille suhtes ei ole veel esitatud toetussertifikaadi taotlusi) nädala kaupa.

| (6) | Olemasolevat toetussertifikaatide nädala kaupa väljaandmise süsteemi, mida rakendatakse eelarveperioodi lõpus kasutada olevate summade suhtes, tuleks seetõttu laiendada nii, et see hõlmaks ka iga osa järelejäänud summa jaotamist. |
| --- | --- |

(6)

Olemasolevat toetussertifikaatide nädala kaupa väljaandmise süsteemi, mida rakendatakse eelarveperioodi lõpus kasutada olevate summade suhtes, tuleks seetõttu laiendada nii, et see hõlmaks ka iga osa järelejäänud summa jaotamist.

| (7) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) 1043/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) 1043/2005 vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas asutamislepingu I lisas loetlemata töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas asutamislepingu I lisas loetlemata töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1043/2005 muudetakse järgmiselt:

| 1. | Lisatakse artikkel 38a:
  “Artikkel 38a
  1.   Kui vähenduskoefitsienti ei ole artikli 37 lõike 2 kohaselt avaldatud artikli 33 esimese lõigu punktides a–f osutatud osade toetussertifikaatide taotluste esitamise tähtaja täitumise järel, siis võivad ettevõtted esitada taotlusi toetussertifikaadi väljaandmiseks mis tahes järelejäänud summa suhtes, mis on eraldatud sellele osale ning mille suhtes pole veel taotlust esitatud.
  Taotlus tuleb esitada enne artikli 33 lõike 1 punktides a–f sätestatud järgmist tähtaega.
  2.   Liikmesriigid teatavad iga nädala jooksul esitatud taotlustest komisjonile järgmisel teisipäeval. Vastavaid sertifikaate võib välja anda alates teatamisele järgnevast esmapäevast, välja arvatud juhul, kui komisjon annab vastupidised juhised.
  3.   Kui konkreetsel taotlemisnädalal esitatud taotluste kogusumma ületab lõikes 1 nimetatud ülejäänud saada olevad kogused, võtab komisjon vähemalt ühe järgmistest meetmetest:






  a) | sätestab vähenduskoefitsiendi, mida kohaldatakse konkreetsel taotlemisnädalal esitatud toetussertifikaatide taotluste suhtes, millest on komisjonile teatatud ja mille kohta ei ole veel toetussertifikaati välja antud; |
| --- | --- | --- |

1.

Lisatakse artikkel 38a:

“Artikkel 38a

1.   Kui vähenduskoefitsienti ei ole artikli 37 lõike 2 kohaselt avaldatud artikli 33 esimese lõigu punktides a–f osutatud osade toetussertifikaatide taotluste esitamise tähtaja täitumise järel, siis võivad ettevõtted esitada taotlusi toetussertifikaadi väljaandmiseks mis tahes järelejäänud summa suhtes, mis on eraldatud sellele osale ning mille suhtes pole veel taotlust esitatud.

Taotlus tuleb esitada enne artikli 33 lõike 1 punktides a–f sätestatud järgmist tähtaega.

2.   Liikmesriigid teatavad iga nädala jooksul esitatud taotlustest komisjonile järgmisel teisipäeval. Vastavaid sertifikaate võib välja anda alates teatamisele järgnevast esmapäevast, välja arvatud juhul, kui komisjon annab vastupidised juhised.

3.   Kui konkreetsel taotlemisnädalal esitatud taotluste kogusumma ületab lõikes 1 nimetatud ülejäänud saada olevad kogused, võtab komisjon vähemalt ühe järgmistest meetmetest:

a)

sätestab vähenduskoefitsiendi, mida kohaldatakse konkreetsel taotlemisnädalal esitatud toetussertifikaatide taotluste suhtes, millest on komisjonile teatatud ja mille kohta ei ole veel toetussertifikaati välja antud;

| b) | juhendab liikmesriike tagasi lükkama kõnealusel konkreetsel taotlemisnädalal esitatud taotlusi, millest ei ole veel komisjonile teatatud; |
| --- | --- |

b)

juhendab liikmesriike tagasi lükkama kõnealusel konkreetsel taotlemisnädalal esitatud taotlusi, millest ei ole veel komisjonile teatatud;

| c) | peatab toetussertifikaatide taotluste esitamise.” |
| --- | --- |

c)

peatab toetussertifikaatide taotluste esitamise.”

| 2. | VI lisa I jaos asendatakse viies lõik järgmisega:
  “Taotlejad teevad lahtrisse 20 ühe järgmistest märgetest:






  — | märke “artikkel 33” või mõne muu pädeva asutuse poolt heaks kiidetud märke, kui taotluses käsitletakse artikliga 33 ette nähtud sertifikaati; |
| --- | --- | --- |

2.

VI lisa I jaos asendatakse viies lõik järgmisega:

“Taotlejad teevad lahtrisse 20 ühe järgmistest märgetest:

—

märke “artikkel 33” või mõne muu pädeva asutuse poolt heaks kiidetud märke, kui taotluses käsitletakse artikliga 33 ette nähtud sertifikaati;

| — | märke “artikkel 38” või mõne muu pädeva asutuse poolt heaks kiidetud märke, kui taotluses käsitletakse artikliga 38 ette nähtud sertifikaati; |
| --- | --- |

—

märke “artikkel 38” või mõne muu pädeva asutuse poolt heaks kiidetud märke, kui taotluses käsitletakse artikliga 38 ette nähtud sertifikaati;

| — | märke “artikkel 38a” või mõne muu pädeva asutuse poolt heaks kiidetud märke, kui taotluses käsitletakse artikliga 38a ette nähtud sertifikaati.” |
| --- | --- |

—

märke “artikkel 38a” või mõne muu pädeva asutuse poolt heaks kiidetud märke, kui taotluses käsitletakse artikliga 38a ette nähtud sertifikaati.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 318, 20.12.1993, lk 18. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2580/2000 (EÜT L 298, 25.11.2000, lk 5).

1

(2)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 322/2006 (ELT L 54, 24.2.2006, lk 3).

2

---

| 1.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 545/2006,

31. märts 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1464/2004 seoses koktsidiostaatikumide ja muude raviainete rühma kuuluva söödalisandi Monteban lubamise tingimustega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

õttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Koktsidiostaatikumide ja muude raviainete rühma kuuluv söödalisand narasiin (Monteban, Monteban G 100) on teatavatel tingimustel lubatud vastavalt nõukogu direktiivile 70/524/EMÜ. (2) Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1464/2004 (3) on antud kümneaastane luba kõnealuse söödalisandi kasutamiseks broilerkanade toitmisel ning söödalisandi luba on seotud selle ringlusse laskmise eest vastutajaga. Kõnealusest söödalisandist on teatatud kui olemasolevast tootest vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklile 10. Kuna kogu kõnealuses sättes nõutud teave oli esitatud, on kõnealune söödalisand kantud ühenduse söödalisandite registrisse. |
| --- | --- |

(1)

Koktsidiostaatikumide ja muude raviainete rühma kuuluv söödalisand narasiin (Monteban, Monteban G 100) on teatavatel tingimustel lubatud vastavalt nõukogu direktiivile 70/524/EMÜ. (2) Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1464/2004 (3) on antud kümneaastane luba kõnealuse söödalisandi kasutamiseks broilerkanade toitmisel ning söödalisandi luba on seotud selle ringlusse laskmise eest vastutajaga. Kõnealusest söödalisandist on teatatud kui olemasolevast tootest vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklile 10. Kuna kogu kõnealuses sättes nõutud teave oli esitatud, on kõnealune söödalisand kantud ühenduse söödalisandite registrisse.

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 1831/2003 on ette nähtud võimalus muuta söödalisandi luba loa omaniku nõudel ja vastavalt Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi “amet”) arvamusele. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 1831/2003 on ette nähtud võimalus muuta söödalisandi luba loa omaniku nõudel ja vastavalt Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi “amet”) arvamusele.

| (3) | Oma 27. juuli 2004. aasta arvamuses on amet teinud ettepaneku kehtestada jääkide piirnormiks 50 μg/kg broilerkanade kõigi märgade kudede puhul. Seega peetakse ühepäevast keeluaega enne tapmist piisavaks. Võib olla vajalik läbi vaadata käesoleva määruse lisas nimetatud piirnormid vastavalt Euroopa Ravimiameti mis tahes hindamise tulemustele seoses kõnealuse toimeainega. |
| --- | --- |

(3)

Oma 27. juuli 2004. aasta arvamuses on amet teinud ettepaneku kehtestada jääkide piirnormiks 50 μg/kg broilerkanade kõigi märgade kudede puhul. Seega peetakse ühepäevast keeluaega enne tapmist piisavaks. Võib olla vajalik läbi vaadata käesoleva määruse lisas nimetatud piirnormid vastavalt Euroopa Ravimiameti mis tahes hindamise tulemustele seoses kõnealuse toimeainega.

| (4) | Söödalisandi narasiin (Monteban, Monteban G 100) loa omanik on teinud ettepaneku muuta loa tingimusi, esitades selleks komisjonile taotluse kehtestada jääkide piirnorm sellisena, nagu amet on hinnanud. |
| --- | --- |

(4)

Söödalisandi narasiin (Monteban, Monteban G 100) loa omanik on teinud ettepaneku muuta loa tingimusi, esitades selleks komisjonile taotluse kehtestada jääkide piirnorm sellisena, nagu amet on hinnanud.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1464/2004 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1464/2004 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1464/2004 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 378/2005 (ELT L 59, 5.3.2005, lk 8).

1

(2)  EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1. Direktiiv on kehtetuks tunnistatud määrusega (EÜ) nr 1831/2003.

2

(3)  ELT L 270, 18.8.2004, lk 8.

3

---

LISA

| Söödalisandi registreerimisnumber | Söödalisandi ringlusesse laskmise eest vastutava isiku nimi ja registreerimisnumber | Söödalisand
  (kaubanimi) | Koostis, keemiline valem, kirjeldus | Loomaliik või -kategooria | Maksimaalne vanus | Minimaalne sisaldus | Maksimaalne sisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp | Jääkide piirnormid asjaomases loomses toidus, mis pärineb asjaomaselt loomaliigilt või -kategoorialt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toimeaine kogus mg-des täissööda kilogrammi kohta |
| Koktsidiostaatikumid ja muud raviained |
| “E 765 | Eli Lilly and Company Limited | Narasiin 100 g/kg
  (Monteban, Monteban G 100) | | Söödalisandi koostis: | Narasiin: 100 g aktiivsuse ühikuid täissööda kg kohta |

Söödalisandi registreerimisnumber

Söödalisandi ringlusesse laskmise eest vastutava isiku nimi ja registreerimisnumber

Söödalisand

(kaubanimi)

Koostis, keemiline valem, kirjeldus

Loomaliik või -kategooria

Maksimaalne vanus

Minimaalne sisaldus

Maksimaalne sisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Jääkide piirnormid asjaomases loomses toidus, mis pärineb asjaomaselt loomaliigilt või -kategoorialt

Toimeaine kogus mg-des täissööda kilogrammi kohta

Koktsidiostaatikumid ja muud raviained

“E 765

Eli Lilly and Company Limited

Narasiin 100 g/kg

(Monteban, Monteban G 100)

Söödalisandi koostis:

Narasiin: 100 g aktiivsuse ühikuid täissööda kg kohta

| | Sojaõli või mineraalõli: 10–30 g/kg |
| --- | --- |

Sojaõli või mineraalõli: 10–30 g/kg

| | Vermikuliit: 0–20 g/kg |
| --- | --- |

Vermikuliit: 0–20 g/kg

| | Sojaubade jahvatatud kestad või riisikestad piisavas koguses kuni 1 kilogrammini |
| --- | --- |

Sojaubade jahvatatud kestad või riisikestad piisavas koguses kuni 1 kilogrammini

| | Toimeaine: | Narasiin, C43H72O11 |
| --- | --- | --- |

Toimeaine:

Narasiin, C43H72O11

| | CASi number: 55134-13-9 |
| --- | --- |

CASi number: 55134-13-9

| | Streptomyces aureofaciens’i (NRRL 8092) abil saadud polüeetermonokarboksüülhape, graanulitena |
| --- | --- |

Streptomyces aureofaciens’i (NRRL 8092) abil saadud polüeetermonokarboksüülhape, graanulitena

| | Narasiin A aktiivsus: ≥ 90 % |
| --- | --- |

Narasiin A aktiivsus: ≥ 90 %

Broilerkanad

—

60

70

Kasutamine keelatud vähemalt üks päev enne tapmist.

Kasutusjuhendisse tuleb märkida:

| | “Ohtlik hobuslastele, kalkunitele ja jänestele” |
| --- | --- |

“Ohtlik hobuslastele, kalkunitele ja jänestele”

| | “Käesolev sööt sisaldab ionofoori: samaaegne kasutamine koos teatud raviainetega (nt tiamuliin) võib olla vastunäidustatud”. |
| --- | --- |

“Käesolev sööt sisaldab ionofoori: samaaegne kasutamine koos teatud raviainetega (nt tiamuliin) võib olla vastunäidustatud”.

21.8.2014

50 μg/kg broilerkanade kõigi märgade kudede puhul”

---

| 1.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 546/2006,

31. märts 2006,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 999/2001 seoses skreipi kontrollimise programmide ja lisatagatistega, lubatakse erandeid otsuse 2003/100/EÜ teatavatest nõuetest ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1874/2003

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, (1) eriti selle VIII lisa A-peatüki I osa punkti b alapunkti ii,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 999/2001 on ette nähtud, et liikmesriikide skreipi kontrollimise programmid kiidetakse heaks, kui need vastavad teatavatele kõnealuses määruses sätestatud kriteeriumidele. Samuti on määrusega (EÜ) nr 999/2001 ette nähtud selliste lisatagatiste määratlus, mida võidakse nõuda ühendusesiseses kaubanduses ja impordis kooskõlas kõnealuse määrusega. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 999/2001 on ette nähtud, et liikmesriikide skreipi kontrollimise programmid kiidetakse heaks, kui need vastavad teatavatele kõnealuses määruses sätestatud kriteeriumidele. Samuti on määrusega (EÜ) nr 999/2001 ette nähtud selliste lisatagatiste määratlus, mida võidakse nõuda ühendusesiseses kaubanduses ja impordis kooskõlas kõnealuse määrusega.

| (2) | Komisjoni 13. veebruari 2003. aasta otsusega 2003/100/EÜ (millega kehtestatakse miinimumnõuded aretusprogrammide kehtestamiseks, et saavutada lammaste resistentsus transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate suhtes) (2) on ette nähtud, et iga liikmesriik peab kehtestama aretusprogrammi, et selekteerida teatavate lambatõugude resistentsus transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSEde) suhtes. Samuti on kõnealuse otsusega ette nähtud võimalus teha liikmesriigile erandeid aretusprogrammi kehtestamise nõudest eeldusel, et tal on riiklik skreipi kontrollimise programm, mis on esitatud ja heaks kiidetud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 999/2001 ja millega nähakse ette põllumajandusettevõttes surnud lammaste ja kitsede pidev aktiivne järelevalve kõnealuse liikmesriigi kõikides karjades. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 13. veebruari 2003. aasta otsusega 2003/100/EÜ (millega kehtestatakse miinimumnõuded aretusprogrammide kehtestamiseks, et saavutada lammaste resistentsus transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate suhtes) (2) on ette nähtud, et iga liikmesriik peab kehtestama aretusprogrammi, et selekteerida teatavate lambatõugude resistentsus transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSEde) suhtes. Samuti on kõnealuse otsusega ette nähtud võimalus teha liikmesriigile erandeid aretusprogrammi kehtestamise nõudest eeldusel, et tal on riiklik skreipi kontrollimise programm, mis on esitatud ja heaks kiidetud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 999/2001 ja millega nähakse ette põllumajandusettevõttes surnud lammaste ja kitsede pidev aktiivne järelevalve kõnealuse liikmesriigi kõikides karjades.

| (3) | Komisjoni 24. oktoobri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1874/2003 (millega kiidetakse heaks teatavate liikmesriikide skreipi kontrollimise programmid, määratletakse lisatagatised ja lubatakse erandeid seoses otsusele 2003/100/EÜ vastavate lammaste transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate resistentsuse aretusprogrammidega), (3) kiideti heaks Taani, Soome ja Rootsi riiklikud skreipi kontrollimise programmid. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 24. oktoobri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1874/2003 (millega kiidetakse heaks teatavate liikmesriikide skreipi kontrollimise programmid, määratletakse lisatagatised ja lubatakse erandeid seoses otsusele 2003/100/EÜ vastavate lammaste transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate resistentsuse aretusprogrammidega), (3) kiideti heaks Taani, Soome ja Rootsi riiklikud skreipi kontrollimise programmid.

| (4) | 18. novembril 2005 esitas Austria komisjonile riikliku skreipi kontrollimise programmi. 5. jaanuaril 2006 esitati komisjonile kõnealuse programmi kohta teatavad muudatused. Kõnealune muudetud programm vastab määruses (EÜ) nr 999/2001 sätestatud nõutavatele kriteeriumidele. Lisaks esineb Austria territooriumil skreipit tõenäoliselt harva või ei esine üldse. |
| --- | --- |

(4)

18. novembril 2005 esitas Austria komisjonile riikliku skreipi kontrollimise programmi. 5. jaanuaril 2006 esitati komisjonile kõnealuse programmi kohta teatavad muudatused. Kõnealune muudetud programm vastab määruses (EÜ) nr 999/2001 sätestatud nõutavatele kriteeriumidele. Lisaks esineb Austria territooriumil skreipit tõenäoliselt harva või ei esine üldse.

| (5) | Riikliku skreipi kontrollimise programmi alusel tuleks Austriale lubada erand lammaste aretusprogrammist, mis on ette nähtud otsusega 2003/100/EÜ. Lisaks sellele tuleks käesoleva määrusega kohaldada kaubanduse lisatagatisi, mida nõutakse määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisa A-peatükis ja IX lisa E-peatükis. |
| --- | --- |

(5)

Riikliku skreipi kontrollimise programmi alusel tuleks Austriale lubada erand lammaste aretusprogrammist, mis on ette nähtud otsusega 2003/100/EÜ. Lisaks sellele tuleks käesoleva määrusega kohaldada kaubanduse lisatagatisi, mida nõutakse määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisa A-peatükis ja IX lisa E-peatükis.

| (6) | Määrusega (EÜ) nr 1874/2003 on ette nähtud teatavad lisatagatised Taani, Soome ja Rootsi põllumajandusettevõtetele. Siiski tuleks kõnealuste liikmesriikide ja ka Austria suhtes subsidiaarsuse suurendamiseks muuta kõnealuseid kaubanduse lisatagatisi, võttes arvesse erinevat epidemioloogilist ja kaubanduslikku olukorda ning skreipi esinemisvormide erinevust kõnealuses neljas liikmesriigis. |
| --- | --- |

(6)

Määrusega (EÜ) nr 1874/2003 on ette nähtud teatavad lisatagatised Taani, Soome ja Rootsi põllumajandusettevõtetele. Siiski tuleks kõnealuste liikmesriikide ja ka Austria suhtes subsidiaarsuse suurendamiseks muuta kõnealuseid kaubanduse lisatagatisi, võttes arvesse erinevat epidemioloogilist ja kaubanduslikku olukorda ning skreipi esinemisvormide erinevust kõnealuses neljas liikmesriigis.

| (7) | Seepärast on praktilistel kaalutlustel ja ühenduse õigusaktide selguse huvides asjakohane tunnistada määrus (EÜ) nr 1874/2003 kehtetuks ja asendada käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast on praktilistel kaalutlustel ja ühenduse õigusaktide selguse huvides asjakohane tunnistada määrus (EÜ) nr 1874/2003 kehtetuks ja asendada käesoleva määrusega.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Riiklike skreipi kontrollimise programmide heakskiitmine

Kiidetakse heaks määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisa A-peatüki I punkti alapunktis b osutatud riiklikud skreipi kontrollimise programmid käesoleva määruse lisas loetletud liikmesriikide puhul.

Artikkel 2

Lisatagatised seoses põllumajandusettevõtetega

1.   Lisas loetletud liikmesriikidesse saatmiseks ette nähtud lambad ja kitsed, mis on pärit lisas loetlemata liikmesriikidest või kolmandatest riikidest, peavad olema sünnist saadik pidevalt hoitud põllumajandusettevõtetes, mis on vähemalt seitsme aasta jooksul enne nende loomade saatmiskuupäeva täitnud järgmisi tingimusi:

| a) | ühtegi skreipi juhtu ei ole kinnitatud; |
| --- | --- |

a)

ühtegi skreipi juhtu ei ole kinnitatud;

| b) | skreipi tõttu ei ole kohaldatud mingeid likvideerimismeetmeid; |
| --- | --- |

b)

skreipi tõttu ei ole kohaldatud mingeid likvideerimismeetmeid;

| c) | põllumajandusettevõtetes ei ole olnud määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 13 lõike 1 punkti b alusel riskirühma kuuluvateks tunnistatud loomi. |
| --- | --- |

c)

põllumajandusettevõtetes ei ole olnud määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 13 lõike 1 punkti b alusel riskirühma kuuluvateks tunnistatud loomi.

2.   Käesoleva määruse lisas loetletud liikmesriikidesse saatmiseks ette nähtud lambad ja kitsed, mis on pärit teistest lisas loetletud liikmesriikidest, peavad olema hoitud põllumajandusettevõtetes, kus ühegi lamba ega kitse suhtes ei ole kohaldatud ametlikke TSEga seotud liikumispiiranguid vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 13 lõikele 2 vähemalt seitsme aasta jooksul enne nende loomade saatmiskuupäeva.

3.   Käesoleva määruse lisas loetletud liikmesriikidesse saatmiseks ette nähtud lammaste ja kitsede sperma, embrüod ja munarakud peavad olema saadud doonoritelt, keda on sünnist saadik pidevalt hoitud põllumajandusettevõtetes, mis vastavad tingimustele, mis on sätestatud

| a) | lõikes 1, kui materjal on pärit lisas loetlemata teistest liikmesriikidest või kolmandatest riikidest, või |
| --- | --- |

a)

lõikes 1, kui materjal on pärit lisas loetlemata teistest liikmesriikidest või kolmandatest riikidest, või

| b) | lõikes 2, kui materjal on pärit teistest lisas loetletud liikmesriikidest. |
| --- | --- |

b)

lõikes 2, kui materjal on pärit teistest lisas loetletud liikmesriikidest.

Artikkel 3

Ametlikud liikumispiirangud

1.   Kiidetakse heaks lisas loetletud liikmesriikide esitatud ametlikud liikumispiirangud. Neid kohaldatakse põllumajandusettevõtete suhtes, kes võtavad vastu lambaid või kitsi või lammaste ja kitsede spermat, embrüoid ja munarakke, kui

| a) | loomad, sperma, embrüod ja munarakud on saadud lisas loetlemata liikmesriikidest või kolmandatest riikidest, ning |
| --- | --- |

a)

loomad, sperma, embrüod ja munarakud on saadud lisas loetlemata liikmesriikidest või kolmandatest riikidest, ning

| b) | punktis a nimetatud liikmesriigis või kolmandas riigis on esinenud skreipi kinnitatud juhte kolme aasta jooksul enne või pärast loomade, sperma, munarakkude ja embrüote saatmiskuupäeva. |
| --- | --- |

b)

punktis a nimetatud liikmesriigis või kolmandas riigis on esinenud skreipi kinnitatud juhte kolme aasta jooksul enne või pärast loomade, sperma, munarakkude ja embrüote saatmiskuupäeva.

2.   Lõikes 1 ette nähtud liikumispiiranguid ei kohaldata juhul, kui võetakse vastu ARR/ARR-prioonvalgu genotüübiga lambaid või ARR/ARR-prioonvalgu genotüübiga doonori spermat, embrüoid ja munarakke.

Artikkel 4

Erandid aretusprogrammi kehtestamise nõudest

Otsuse 2003/100/EÜ artikli 3 lõike 1 esimese taande kohaselt tehakse käesoleva määruse lisas loetletud liikmesriikidele erand kõnealuse otsuse artikli 2 lõikes 1 sätestatud aretusprogrammi kehtestamise nõudest.

Artikkel 5

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 1874/2003 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 339/2006 (ELT L 55, 25.2.2006, lk 5).

1

(2)  ELT L 41, 14.2.2003, lk 41.

2

(3)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 12. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1472/2004 (ELT L 271, 19.8.2004, lk 26).

3

---

LISA

Artiklites 1–4 osutatud liikmesriigid

Taani

Austria

Soome

Rootsi

---

| 1.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/32

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2006/37/EÜ,

30. märts 2006,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/46/EÜ II lisa seoses teatavate ainete lisamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eelkõige selle artikli 4 lõiget 5,

olles konsulteerinud Euroopa Toiduohutusametiga,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 2002/46/EÜ määratletakse vitamiinid ja mineraalained ning nende vastavad vormid, mis on toidulisandite tootmises lubatud. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 2002/46/EÜ määratletakse vitamiinid ja mineraalained ning nende vastavad vormid, mis on toidulisandite tootmises lubatud.

| (2) | Vitamiinid ja mineraalained, mida on hinnanud Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi “amet”) ning mis on saanud heakskiitva teadusliku hinnangu, tuleks lisada direktiivi 2002/46/EÜ lisadesse. |
| --- | --- |

(2)

Vitamiinid ja mineraalained, mida on hinnanud Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi “amet”) ning mis on saanud heakskiitva teadusliku hinnangu, tuleks lisada direktiivi 2002/46/EÜ lisadesse.

| (3) | Amet on hiljuti andnud ja avalikustanud heakskiitva teadusliku hinnangu teatavate vitamiinide ja mineraalainete kohta. |
| --- | --- |

(3)

Amet on hiljuti andnud ja avalikustanud heakskiitva teadusliku hinnangu teatavate vitamiinide ja mineraalainete kohta.

| (4) | Arvestades muude folaadivormide lisamist direktiivi 2002/46/EÜ II lisasse, tuleks asendada kategooria pealkiri “foolhape”. |
| --- | --- |

(4)

Arvestades muude folaadivormide lisamist direktiivi 2002/46/EÜ II lisasse, tuleks asendada kategooria pealkiri “foolhape”.

| (5) | Seetõttu tuleks direktiivi 2002/46/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks direktiivi 2002/46/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2002/46/EÜ II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. aprilliks 2007. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata õigusnormide teksti ning õigusnormide ja käesoleva direktiivi vastavustabeli.

Kui liikmesriigid võtavad asjaomased õigusnormid vastu, lisavad nad õigusnormidesse või õigusnormide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile vastavalt käesolevale direktiivile kohandatud tähtsamate õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 30. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51.

1

---

LISA

Direktiivi 2002/46/EÜ II lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | jaotises A “Vitamiinid”:






  a) | asendatakse pealkiri “10. FOOLHAPE” pealkirjaga “10. FOLAAT”; |
| --- | --- | --- |

1.

jaotises A “Vitamiinid”:

a)

asendatakse pealkiri “10. FOOLHAPE” pealkirjaga “10. FOLAAT”;

| b) | pealkirja “10. FOLAAT” alla lisatakse järgmine rida:






  “b) | kaltsium-L-metüülfolaat”; |
| --- | --- | --- |

b)

pealkirja “10. FOLAAT” alla lisatakse järgmine rida:

“b)

kaltsium-L-metüülfolaat”;

| 2. | jaotises B “Mineraalained” lisatakse enne vaskkarbonaati järgmine rida:
  “raud(II)diglütsinaat”. |
| --- | --- |

2.

jaotises B “Mineraalained” lisatakse enne vaskkarbonaati järgmine rida:

“raud(II)diglütsinaat”.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 1.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/34

---

KOMISJONI OTSUS,

19. jaanuar 2005,

riigiabi kohta, mida Itaalia kavatseb anda De Tomaso kontserni kuuluvatele äriühingutele Società Consortile De Tomaso srl ja UAZ Europa srl

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 40 all)

(Ainult itaaliakeelne versioon on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/260/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles palunud huvitatud isikutel esitada oma märkused vastavalt asjaomastele sätetele, (1)

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Itaalia ametivõimud teatasid komisjonile 18. detsembri 2002. aasta kirjaga plaanist anda piirkondlikku abi äriühingutele Società Consortile De Tomaso srl ja UAZ Europa srl. Komisjon taotles lisaandmeid 4. veebruaril 2003. Pärast vastamistähtaja pikendamise taotlemist 12. märtsil ja 22. aprillil 2003 esitasid Itaalia ametivõimud andmed 26. mai 2003. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(1)

Itaalia ametivõimud teatasid komisjonile 18. detsembri 2002. aasta kirjaga plaanist anda piirkondlikku abi äriühingutele Società Consortile De Tomaso srl ja UAZ Europa srl. Komisjon taotles lisaandmeid 4. veebruaril 2003. Pärast vastamistähtaja pikendamise taotlemist 12. märtsil ja 22. aprillil 2003 esitasid Itaalia ametivõimud andmed 26. mai 2003. aasta kirjas.

| (2) | Komisjon teavitas Itaaliat 24. juuli 2003. aasta kirjaga, et ta otsustas abi suhtes algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teavitas Itaaliat 24. juuli 2003. aasta kirjaga, et ta otsustas abi suhtes algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse.

| (3) | Komisjoni otsus algatada menetlus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus algatada menetlus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused.

| (4) | Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt ühtegi märkust.

| (5) | Itaalia esitas oma märkused vastuseks menetluse algatamise otsusele 13. oktoobril 2003. Komisjon palus Itaalialt selgitusi 6. veebruaril 2004.17. veebruaril 2004 toimus koosolek komisjoni ametnike, Itaalia ametivõimude ja äriühingu esindajate vahel. Itaalia saatis lisaandmed 23. aprilli 2004. aasta kirjaga. 30. aprillil 2004 palus Itaalia tööstusminister komisjonile adresseeritud kirjas võtta juhtumi suhtes kiiresti vastu otsus. Komisjon vastas sellele kirjale 18. juunil 2004. |
| --- | --- |

(5)

Itaalia esitas oma märkused vastuseks menetluse algatamise otsusele 13. oktoobril 2003. Komisjon palus Itaalialt selgitusi 6. veebruaril 2004.17. veebruaril 2004 toimus koosolek komisjoni ametnike, Itaalia ametivõimude ja äriühingu esindajate vahel. Itaalia saatis lisaandmed 23. aprilli 2004. aasta kirjaga. 30. aprillil 2004 palus Itaalia tööstusminister komisjonile adresseeritud kirjas võtta juhtumi suhtes kiiresti vastu otsus. Komisjon vastas sellele kirjale 18. juunil 2004.

II.   ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (6) | Kavandatav abi antaks äriühingutele Società Consortile De Tomaso srl ja UAZ Europa srl, mis mõlemad kuuluvad De Tomaso kontserni (“De Tomaso”). De Tomaso tegeleb praegu väga väikese arvu kõrgefektiivsete sportautode tootmisega. Itaalia väitel liigitatakse De Tomaso väikeste või keskmise suurusega ettevõtete hulka määratluse alusel, mis on esitatud komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruses (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (3) (“VKE määrus”). |
| --- | --- |

(6)

Kavandatav abi antaks äriühingutele Società Consortile De Tomaso srl ja UAZ Europa srl, mis mõlemad kuuluvad De Tomaso kontserni (“De Tomaso”). De Tomaso tegeleb praegu väga väikese arvu kõrgefektiivsete sportautode tootmisega. Itaalia väitel liigitatakse De Tomaso väikeste või keskmise suurusega ettevõtete hulka määratluse alusel, mis on esitatud komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruses (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (3) (“VKE määrus”).

| (7) | De Tomaso kavatseb rajada uue tehase, mille rajatiste võimsus on järgmine:






  (a) | umbes 40 000 ühiku Vene mootorsõidukitehases UAZ toodetava maastikuauto Simbiri mudeli lõplik kooste aastas ; |
| --- | --- | --- |

(7)

De Tomaso kavatseb rajada uue tehase, mille rajatiste võimsus on järgmine:

(a)

umbes 40 000 ühiku Vene mootorsõidukitehases UAZ toodetava maastikuauto Simbiri mudeli lõplik kooste aastas ;

| (b) | umbes 8 000 ühiku sportsedaanmudeli Vallelunga ning 300 ühiku luksussportmudeli Pantera tootmine aastas. |
| --- | --- |

(b)

umbes 8 000 ühiku sportsedaanmudeli Vallelunga ning 300 ühiku luksussportmudeli Pantera tootmine aastas.

Projekti on kavas alustada niipea, kui komisjon annab loa riigiabiks, ning projekt on kavas lõpetada 2006. aastaks. Mootorsõidukite tootmine algaks 2005. aastal.

| (8) | Projekt viiakse ellu Cutros Calabrias. Calabria on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel piirkond, mille piirkondliku abi ülemmäär on 50% toetuse brutoekvivalendist (4) ajavahemikuks 2000–2006. |
| --- | --- |

(8)

Projekt viiakse ellu Cutros Calabrias. Calabria on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel piirkond, mille piirkondliku abi ülemmäär on 50% toetuse brutoekvivalendist (4) ajavahemikuks 2000–2006.

| (9) | Itaalia ametivõimude kohaselt on projekt liikuv ning De Tomaso kaalub alternatiivseid asukohti Timisoarat (Rumeenia) Simbiri mudeli jaoks ja Modenat (Itaalia) Vallelunga ja Pantera mudeli jaoks. Timisoara puhul oleks tegemist investeeringuga täiesti uude tehasesse, samal ajal kui Modena investeering koosneks olemasoleva De Tomaso tehase laiendamisest, mis praegu toodab väga väikest arvu suure võimsusega sportauto Guara mudelit. |
| --- | --- |

(9)

Itaalia ametivõimude kohaselt on projekt liikuv ning De Tomaso kaalub alternatiivseid asukohti Timisoarat (Rumeenia) Simbiri mudeli jaoks ja Modenat (Itaalia) Vallelunga ja Pantera mudeli jaoks. Timisoara puhul oleks tegemist investeeringuga täiesti uude tehasesse, samal ajal kui Modena investeering koosneks olemasoleva De Tomaso tehase laiendamisest, mis praegu toodab väga väikest arvu suure võimsusega sportauto Guara mudelit.

| (10) | Vastavalt teatisele kavatseb De Tomaso investeerida nominaalväärtuses 218 760 000 eurot (nüüdisväärtuses 206 912 337 eurot, arvutamisel kasutati alusena 2003. aastat ning 5,06% diskontomäära (5)). Itaalia ametivõimud pidasid kogu investeeringu summat abikõlblikuks. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt teatisele kavatseb De Tomaso investeerida nominaalväärtuses 218 760 000 eurot (nüüdisväärtuses 206 912 337 eurot, arvutamisel kasutati alusena 2003. aastat ning 5,06% diskontomäära (5)). Itaalia ametivõimud pidasid kogu investeeringu summat abikõlblikuks.

| (11) | Teatatud abi anti vastavalt komisjoni heakskiidule kummalegi De Tomasole kuuluvale äriühingule kahes etapis. Esimene otsetoetus kiideti heaks 2001. aasta aprillis UAZ Europa srl kasuks nominaalväärtuses 9 518 817 eurot. Teine otsetoetus kiideti heaks 2002. aasta augustis Società Consortile De Tomaso srl kasuks nominaalväärtuses 168 490 000 eurot. Toetusi makstakse ajavahemikul 2004–2008. Abi antakse komisjoni poolt heakskiidetud kavade alusel (6), mis on sätestatud seaduses majandusliku surutise all kannatavates piirkondades tootmistegevuse edendamise meetmete kohta (“seadus nr 488/1992”) ja seaduses riigi rahanduse ratsionaliseerimismeetmete kohta (“seadus nr 662/1996”). |
| --- | --- |

(11)

Teatatud abi anti vastavalt komisjoni heakskiidule kummalegi De Tomasole kuuluvale äriühingule kahes etapis. Esimene otsetoetus kiideti heaks 2001. aasta aprillis UAZ Europa srl kasuks nominaalväärtuses 9 518 817 eurot. Teine otsetoetus kiideti heaks 2002. aasta augustis Società Consortile De Tomaso srl kasuks nominaalväärtuses 168 490 000 eurot. Toetusi makstakse ajavahemikul 2004–2008. Abi antakse komisjoni poolt heakskiidetud kavade alusel (6), mis on sätestatud seaduses majandusliku surutise all kannatavates piirkondades tootmistegevuse edendamise meetmete kohta (“seadus nr 488/1992”) ja seaduses riigi rahanduse ratsionaliseerimismeetmete kohta (“seadus nr 662/1996”).

| (12) | Kuna mõlemad toetused on seotud ühe ja sama projektiga, siis teatasid Itaalia ametivõimud nendest ühiselt. Seetõttu on De Tomasole antava kogutoetuse nominaalväärtuseks 178 008 817 eurot (nüüdisväärtuses 155 640 104 eurot, arvutamisel kasutati alusena 2003. aastat ning 5,06% diskontomäära). Itaalia ametivõimude poolt teatatud abimäär on 75,22% toetuse brutoekvivalendist. |
| --- | --- |

(12)

Kuna mõlemad toetused on seotud ühe ja sama projektiga, siis teatasid Itaalia ametivõimud nendest ühiselt. Seetõttu on De Tomasole antava kogutoetuse nominaalväärtuseks 178 008 817 eurot (nüüdisväärtuses 155 640 104 eurot, arvutamisel kasutati alusena 2003. aastat ning 5,06% diskontomäära). Itaalia ametivõimude poolt teatatud abimäär on 75,22% toetuse brutoekvivalendist.

| (13) | Itaalia väitel ei ole projektile antud mingit muud ühenduse abi ega rahastamist. |
| --- | --- |

(13)

Itaalia väitel ei ole projektile antud mingit muud ühenduse abi ega rahastamist.

| (14) | Oma 23. juuli 2003. aasta menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust seoses De Tomaso liigitamisega väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete hulka. Ta väljendas samuti kahtlusi kulude-tulude analüüsi mitme elemendi, eeskätt järgmise kohta:






  (a) | projektide võrreldavus valitud ja alternatiivsetes asukohtades; |
| --- | --- | --- |

(14)

Oma 23. juuli 2003. aasta menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust seoses De Tomaso liigitamisega väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete hulka. Ta väljendas samuti kahtlusi kulude-tulude analüüsi mitme elemendi, eeskätt järgmise kohta:

(a)

projektide võrreldavus valitud ja alternatiivsetes asukohtades;

| (b) | investeerimiskulude võrdlus kulude-tulude analüüsis; |
| --- | --- |

(b)

investeerimiskulude võrdlus kulude-tulude analüüsis;

| (c) | tegevuskulude võrdlus kulude-tulude analüüsis, eriviitega tööjõu- ja välistranspordikuludele. |
| --- | --- |

(c)

tegevuskulude võrdlus kulude-tulude analüüsis, eriviitega tööjõu- ja välistranspordikuludele.

III.   ITAALIA MÄRKUSED

| (15) | Itaalia esitas oma märkused 13. oktoobril 2003 vastusena menetluse algatamise otsusele. Komisjonile esitati lisaandmeid ja -dokumente koosolekul, mis toimus 17. veebruaril 2004, ning 23. ja 30. aprilli 2004. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(15)

Itaalia esitas oma märkused 13. oktoobril 2003 vastusena menetluse algatamise otsusele. Komisjonile esitati lisaandmeid ja -dokumente koosolekul, mis toimus 17. veebruaril 2004, ning 23. ja 30. aprilli 2004. aasta kirjas.

| (16) | De Tomaso staatuse kohta väikese ja keskmise suurusega ettevõttena esitas Itaalia üksikasjalikud andmed ettevõtte Alejandro S.A. omandistruktuuri kohta ning ka raamatupidamisaruanded ja väljavõtte hr De Tomaso testamendist. |
| --- | --- |

(16)

De Tomaso staatuse kohta väikese ja keskmise suurusega ettevõttena esitas Itaalia üksikasjalikud andmed ettevõtte Alejandro S.A. omandistruktuuri kohta ning ka raamatupidamisaruanded ja väljavõtte hr De Tomaso testamendist.

| (17) | Projektide võrreldavuse kohta valitud ja alternatiivsetes asukohtades kinnitas Itaalia kõigepealt, et projektid on võrreldavad samaväärse tootmise poolest samas arvus, tootevalikus ning hinnas. Vajalike investeeringute erinevust alternatiivide puhul saab selgitada, kui võtta arvesse valitud asukoha eripära, kus tööjõukulud ja sotsiaalõigusnormid ning ohutus- ja keskkonnaalased õigusaktid sarnanevad Põhja-Itaalia omadega, ent kus puudub oskustööjõud ning kindel tööstustraditsioon. |
| --- | --- |

(17)

Projektide võrreldavuse kohta valitud ja alternatiivsetes asukohtades kinnitas Itaalia kõigepealt, et projektid on võrreldavad samaväärse tootmise poolest samas arvus, tootevalikus ning hinnas. Vajalike investeeringute erinevust alternatiivide puhul saab selgitada, kui võtta arvesse valitud asukoha eripära, kus tööjõukulud ja sotsiaalõigusnormid ning ohutus- ja keskkonnaalased õigusaktid sarnanevad Põhja-Itaalia omadega, ent kus puudub oskustööjõud ning kindel tööstustraditsioon.

| (18) | Itaalia väitel oli olukord alternatiivsetes asukohtades väga erinev: Modenas on kõrge kvalifikatsiooniga tööjõud, samuti tihe autotarnijate ja -tootjate võrgustik olemas. Timisoaras on oskustööjõud kättesaadav murdosa hinna eest, mis valitseks Cutros. Timisoaral on Simbiri mudeli tootmiseks ka logistiline eelis. |
| --- | --- |

(18)

Itaalia väitel oli olukord alternatiivsetes asukohtades väga erinev: Modenas on kõrge kvalifikatsiooniga tööjõud, samuti tihe autotarnijate ja -tootjate võrgustik olemas. Timisoaras on oskustööjõud kättesaadav murdosa hinna eest, mis valitseks Cutros. Timisoaral on Simbiri mudeli tootmiseks ka logistiline eelis.

| (19) | Itaalia kinnitas taas Cutro projekti strateegilist väärtust piirkonna tööstusliku arendamise jaoks. Selles kontekstis oli tehnoloogiliste valikute eesmärgiks asutada tänapäevane tootmisobjekt, mis ühendaks kõige uuemad tehnikad ja seadmed ning lubaks De Tomasol viia ellu ettevõttesisest teadus- ja arendustegevust. Alternatiivsete asukohtade projektide puhul valitaks aga traditsioonilisemad tehnoloogilised lahendused. |
| --- | --- |

(19)

Itaalia kinnitas taas Cutro projekti strateegilist väärtust piirkonna tööstusliku arendamise jaoks. Selles kontekstis oli tehnoloogiliste valikute eesmärgiks asutada tänapäevane tootmisobjekt, mis ühendaks kõige uuemad tehnikad ja seadmed ning lubaks De Tomasol viia ellu ettevõttesisest teadus- ja arendustegevust. Alternatiivsete asukohtade projektide puhul valitaks aga traditsioonilisemad tehnoloogilised lahendused.

| (20) | Nende kaalutluste põhjal kinnitas Itaalia, et komisjoni nõudmine võrrelda täiesti identseid projekte oli vale ja eksitav, kuna see sunniks võrdlema “hüpoteetilisi” lahendusi, mis ei põhine investeeringuid tegeva äriühingu tegelikel kavatsustel. |
| --- | --- |

(20)

Nende kaalutluste põhjal kinnitas Itaalia, et komisjoni nõudmine võrrelda täiesti identseid projekte oli vale ja eksitav, kuna see sunniks võrdlema “hüpoteetilisi” lahendusi, mis ei põhine investeeringuid tegeva äriühingu tegelikel kavatsustel.

| (21) | Itaalia väitis, et komisjoni poolt kulude-tulude analüüsi jaoks nõutud investeeringute tegevuspõhine võrdlus alternatiivsete lahenduste puhul ei ole teostatav, kuna see eeldaks alternatiivsete projektide täielikku väljatöötamist, mida De Tomaso saaks enesele lubada alles pärast asukohavaliku tegemist. |
| --- | --- |

(21)

Itaalia väitis, et komisjoni poolt kulude-tulude analüüsi jaoks nõutud investeeringute tegevuspõhine võrdlus alternatiivsete lahenduste puhul ei ole teostatav, kuna see eeldaks alternatiivsete projektide täielikku väljatöötamist, mida De Tomaso saaks enesele lubada alles pärast asukohavaliku tegemist.

| (22) | Sellest olenemata esitas Itaalia uued üksikasjalikumad andmed, milles võrreldakse investeeringuid Cutros ning alternatiivsetes, sportautode pressimise, keevitamise ja värvimise asukohtades (Cutro võrdlus Modenaga) ning Simbiri mudeli lõpliku kooste ja värvimise asukohas (Cutro võrdlus Timisoaraga). |
| --- | --- |

(22)

Sellest olenemata esitas Itaalia uued üksikasjalikumad andmed, milles võrreldakse investeeringuid Cutros ning alternatiivsetes, sportautode pressimise, keevitamise ja värvimise asukohtades (Cutro võrdlus Modenaga) ning Simbiri mudeli lõpliku kooste ja värvimise asukohas (Cutro võrdlus Timisoaraga).

| (23) | Itaalia väitel ei oleks mitmed Cutros planeeritud investeeringud alternatiivse lahenduse puhul vajalikud asjassepuutuvate toimingute (värvimine ja mootori katsetamine) allhangete või olemasolevate rajatiste (katserada Modena läheduses) rentimise võimaluse tõttu. Mis puudutab sportautode värvimist, siis esitas Itaalia Modenasse uude värvimistöökotta eelarvestus investeeringute maksumuse kohta näitamaks, et ettevõttesisene värvimine Modenas oleks odavam kui allhange ning suurendab seetõttu veidi Cutro miinuseid. Mootori katsetusstendi osas juhtis Itaalia tähelepanu sellele, et Cutro rajatised laseksid De Tomasol välja töötada mootorite spetsiifilised versioonid tulevikutootmise jaoks. |
| --- | --- |

(23)

Itaalia väitel ei oleks mitmed Cutros planeeritud investeeringud alternatiivse lahenduse puhul vajalikud asjassepuutuvate toimingute (värvimine ja mootori katsetamine) allhangete või olemasolevate rajatiste (katserada Modena läheduses) rentimise võimaluse tõttu. Mis puudutab sportautode värvimist, siis esitas Itaalia Modenasse uude värvimistöökotta eelarvestus investeeringute maksumuse kohta näitamaks, et ettevõttesisene värvimine Modenas oleks odavam kui allhange ning suurendab seetõttu veidi Cutro miinuseid. Mootori katsetusstendi osas juhtis Itaalia tähelepanu sellele, et Cutro rajatised laseksid De Tomasol välja töötada mootorite spetsiifilised versioonid tulevikutootmise jaoks.

| (24) | Kulude-tulude analüüsi tegevusaspektide osas selgitas Itaalia, et tööjõu puhul märgitud erinevus tulenes osaliselt vea tõttu tulude-kulude analüüsis, milles juhtiv- ja kontoritöötajate arvu alternatiivse lahenduse puhul alahinnati, ning osaliselt seetõttu, et Modenas vajatakse vähem tööjõudu, kuna värvimise võib toimuda allhankena. Võttes arvesse nimetatud kahte tegurit, jõudis Itaalia alternatiivsete lahenduste osas ühesuguse tööjõuvajaduseni. |
| --- | --- |

(24)

Kulude-tulude analüüsi tegevusaspektide osas selgitas Itaalia, et tööjõu puhul märgitud erinevus tulenes osaliselt vea tõttu tulude-kulude analüüsis, milles juhtiv- ja kontoritöötajate arvu alternatiivse lahenduse puhul alahinnati, ning osaliselt seetõttu, et Modenas vajatakse vähem tööjõudu, kuna värvimise võib toimuda allhankena. Võttes arvesse nimetatud kahte tegurit, jõudis Itaalia alternatiivsete lahenduste osas ühesuguse tööjõuvajaduseni.

| (25) | Mis puudutab välistranspordikulusid, siis esitas Itaalia ajakohastatud andmed ja dokumentatsiooni Simbiri mudeli transpordikulude kohta Timisoara alalt, mille kohaselt ei oleks välistranspordikulud Cutrost kõrgemad kui alternatiivse Timisoara puhul. |
| --- | --- |

(25)

Mis puudutab välistranspordikulusid, siis esitas Itaalia ajakohastatud andmed ja dokumentatsiooni Simbiri mudeli transpordikulude kohta Timisoara alalt, mille kohaselt ei oleks välistranspordikulud Cutrost kõrgemad kui alternatiivse Timisoara puhul.

| (26) | Lõpuks märkis Itaalia, et äriühing on kannatanud pikaleveninud menetluse tõttu. |
| --- | --- |

(26)

Lõpuks märkis Itaalia, et äriühing on kannatanud pikaleveninud menetluse tõttu.

IV.   ABI HINDAMINE

| (27) | Itaalia teatatud meede De Tomaso jaoks sätestab riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Seda rahastataks riigi poolt või riigiressursside kaudu. Veelgi enam, kuna see moodustab olulise osa projekti finantseerimisest, kannab abi vastutust konkurentsi kahjustamise eest ühenduses, andes De Tomasole eelise konkurentide ees, kes abi ei saa. Ja lõpuks, autoturul liikmesriikide vahel käib ulatuslik kauplemine. Sellele Itaalia vastuväiteid ei esita. |
| --- | --- |

(27)

Itaalia teatatud meede De Tomaso jaoks sätestab riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Seda rahastataks riigi poolt või riigiressursside kaudu. Veelgi enam, kuna see moodustab olulise osa projekti finantseerimisest, kannab abi vastutust konkurentsi kahjustamise eest ühenduses, andes De Tomasole eelise konkurentide ees, kes abi ei saa. Ja lõpuks, autoturul liikmesriikide vahel käib ulatuslik kauplemine. Sellele Itaalia vastuväiteid ei esita.

| (28) | EÜ asutamiselepingu artikli 87 lõikes 2 on loetletud kindlad abi liigid, mis on ühisturuga kokkusobivad. Pidades silmas abi olemust ja eesmärki ning äriühingu geograafilist asukohta, ei saa punkte a, b ja c kõnealuse kava puhul kohaldada. Artikli 87 lõikes 3 on sätestatud muud abivormid, mida võib pidada ühisturuga kokkusobivaks. Komisjon märgib, et projekti asukoht on Calabrias, piirkonnas, mis on abikõlblik artikli 87 lõike 3 punkti a alusel, maksimaalse piirkondliku ülemmääraga 50% toetuse netoekvivalendist suurte äriühingute puhul (7). |
| --- | --- |

(28)

EÜ asutamiselepingu artikli 87 lõikes 2 on loetletud kindlad abi liigid, mis on ühisturuga kokkusobivad. Pidades silmas abi olemust ja eesmärki ning äriühingu geograafilist asukohta, ei saa punkte a, b ja c kõnealuse kava puhul kohaldada. Artikli 87 lõikes 3 on sätestatud muud abivormid, mida võib pidada ühisturuga kokkusobivaks. Komisjon märgib, et projekti asukoht on Calabrias, piirkonnas, mis on abikõlblik artikli 87 lõike 3 punkti a alusel, maksimaalse piirkondliku ülemmääraga 50% toetuse netoekvivalendist suurte äriühingute puhul (7).

| (29) | Komisjon võtab arvesse, et kontrollitav abisaaja on De Tomaso, kontsern, kuhu kuuluvad äriühingud Società Consortile De Tomaso srl ja UAZ Europa srl, tulevased abisaajad. De Tomasol on kavas autosid toota ja koostada. Äriühing moodustab seetõttu osa mootorsõidukitööstusest ühenduse raamprogrammi riigiabi andmise kohta mootorsõidukitööstusele (8) (“mootorsõiduki raamprogrammi”) tähenduses, mida kohaldatakse kõnealuse projekti suhtes, kuna abist teatati komisjonile enne 2003. aasta 1. jaanuari. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon võtab arvesse, et kontrollitav abisaaja on De Tomaso, kontsern, kuhu kuuluvad äriühingud Società Consortile De Tomaso srl ja UAZ Europa srl, tulevased abisaajad. De Tomasol on kavas autosid toota ja koostada. Äriühing moodustab seetõttu osa mootorsõidukitööstusest ühenduse raamprogrammi riigiabi andmise kohta mootorsõidukitööstusele (8) (“mootorsõiduki raamprogrammi”) tähenduses, mida kohaldatakse kõnealuse projekti suhtes, kuna abist teatati komisjonile enne 2003. aasta 1. jaanuari.

| (30) | Nii projekti kogumaksumus kui ka abi summa ületavad mootorsõiduki raamprogrammis esitatud teatamiskünnist. Need piirmäärad on: (i) projekti kogumaksumus võrdub 50 miljonit euroga, (ii) projektile antav kogu brutoabi, kas riigiabi või abi ühenduse vahenditest, võrdub 5 miljoni euroga. Itaalia ametivõimud on De Tomasole antavast kavandatud abist teatamisel täitnud asutamislepingu artikli 88 lõike 3 nõudeid. |
| --- | --- |

(30)

Nii projekti kogumaksumus kui ka abi summa ületavad mootorsõiduki raamprogrammis esitatud teatamiskünnist. Need piirmäärad on: (i) projekti kogumaksumus võrdub 50 miljonit euroga, (ii) projektile antav kogu brutoabi, kas riigiabi või abi ühenduse vahenditest, võrdub 5 miljoni euroga. Itaalia ametivõimud on De Tomasole antavast kavandatud abist teatamisel täitnud asutamislepingu artikli 88 lõike 3 nõudeid.

| (31) | Vastavalt mootorsõiduki raamprogrammile peab komisjon tagama, et antav abi on vajalik nii projekti elluviimiseks kui ka proportsioonis probleemide raskusega, mille lahendamiseks see on kavandatud. Et komisjon annaks loa riigiabi andmiseks mootorsõidukitööstuses, tuleb läbida nii vajalikkuse kui ka proportsionaalse test. |
| --- | --- |

(31)

Vastavalt mootorsõiduki raamprogrammile peab komisjon tagama, et antav abi on vajalik nii projekti elluviimiseks kui ka proportsioonis probleemide raskusega, mille lahendamiseks see on kavandatud. Et komisjon annaks loa riigiabi andmiseks mootorsõidukitööstuses, tuleb läbida nii vajalikkuse kui ka proportsionaalse test.

| (32) | Vastavalt mootorsõiduki raamprogrammi punkti 3.2. alapunktile a peab abisaaja piirkondliku abi vajalikkuse demonstreerimiseks selgelt tõendama, et tal on oma projekti jaoks majanduslikult elujõuline alternatiivne asukoht. Kui projekt koosneb olemasoleva tehase moderniseerimisest ja ratsionaliseerimisest või kui ei ole olemas alternatiivset tootmiskohta, kas uut või olemasolevat, mis oleks võimeline kontserni piires kõnealuse investeeringu vastu võtma, on ettevõte sunnitud oma projekti ellu viima valitud asukohas, isegi abi puudumisel. Seetõttu ei või mis tahes piirkondlikku abi lubada projektile, mis ei ole geograafiliselt mobiilne. |
| --- | --- |

(32)

Vastavalt mootorsõiduki raamprogrammi punkti 3.2. alapunktile a peab abisaaja piirkondliku abi vajalikkuse demonstreerimiseks selgelt tõendama, et tal on oma projekti jaoks majanduslikult elujõuline alternatiivne asukoht. Kui projekt koosneb olemasoleva tehase moderniseerimisest ja ratsionaliseerimisest või kui ei ole olemas alternatiivset tootmiskohta, kas uut või olemasolevat, mis oleks võimeline kontserni piires kõnealuse investeeringu vastu võtma, on ettevõte sunnitud oma projekti ellu viima valitud asukohas, isegi abi puudumisel. Seetõttu ei või mis tahes piirkondlikku abi lubada projektile, mis ei ole geograafiliselt mobiilne.

| (33) | Kõnealusel juhul oleks Cutro geograafiliseks alternatiiviks projekti jaoks Simbiri mudeli monteerimine Timisoaras (Rumeenia) ning Vallelunga ja Pantera mudeli tootmine Modenas (Itaalia). Komisjon leiab, et Itaalia on esitanud piisava dokumentaalse tõendusmaterjali nimetatud väite toetamiseks. Antud tõendusmaterjal sisaldab alternatiivsete asukohtade tasuvusuuringuid, plaane ja skeeme ning hinnapakkumisi potentsiaalsetelt seadmetarnijatelt. |
| --- | --- |

(33)

Kõnealusel juhul oleks Cutro geograafiliseks alternatiiviks projekti jaoks Simbiri mudeli monteerimine Timisoaras (Rumeenia) ning Vallelunga ja Pantera mudeli tootmine Modenas (Itaalia). Komisjon leiab, et Itaalia on esitanud piisava dokumentaalse tõendusmaterjali nimetatud väite toetamiseks. Antud tõendusmaterjal sisaldab alternatiivsete asukohtade tasuvusuuringuid, plaane ja skeeme ning hinnapakkumisi potentsiaalsetelt seadmetarnijatelt.

| (34) | Võttes arvesse investeeringu olemust (loodav projekt täiesti uues kohas) ning saadud dokumentide põhjal järeldab komisjon, et projekt on mobiilne ning et on olemas elujõuline alternatiivne asukoht. |
| --- | --- |

(34)

Võttes arvesse investeeringu olemust (loodav projekt täiesti uues kohas) ning saadud dokumentide põhjal järeldab komisjon, et projekt on mobiilne ning et on olemas elujõuline alternatiivne asukoht.

| (35) | Vastavalt mootorsõiduki raamprogrammi punkti 3.2 alapunktile b määrab komisjon kindlaks, kas projekti mobiilsete aspektidega seotud kulutused on abikõlblikud või mitte. Vastavalt mootorsõiduki raamprogrammi punkti 3.2 alapunktile c peab komisjon tagama, et planeeritud abi on proportsioonis piirkonna probleemidega, mille lahendamiseks see on kavandatud. Selleks kasutatakse kulude-tulude analüüsi. |
| --- | --- |

(35)

Vastavalt mootorsõiduki raamprogrammi punkti 3.2 alapunktile b määrab komisjon kindlaks, kas projekti mobiilsete aspektidega seotud kulutused on abikõlblikud või mitte. Vastavalt mootorsõiduki raamprogrammi punkti 3.2 alapunktile c peab komisjon tagama, et planeeritud abi on proportsioonis piirkonna probleemidega, mille lahendamiseks see on kavandatud. Selleks kasutatakse kulude-tulude analüüsi.

| (36) | Kulude-tulude analüüsis võrreldakse mobiilsete elementide puhul kulusid, mida investor kannaks projekti elluviimiseks kõnealuses piirkonnas, nendega, mida ta kannaks identse projekti puhul teises asukohas. See teeb võimalikuks määrata kindlaks kõnealuse aidatava piirkonna konkreetsed ebasoodsad tingimused. Komisjon lubab anda piirkondlikku abi piirkondlike ebasoodsate tingimuste piires, mis tulenevad investeeringust võrdlustehasesse. |
| --- | --- |

(36)

Kulude-tulude analüüsis võrreldakse mobiilsete elementide puhul kulusid, mida investor kannaks projekti elluviimiseks kõnealuses piirkonnas, nendega, mida ta kannaks identse projekti puhul teises asukohas. See teeb võimalikuks määrata kindlaks kõnealuse aidatava piirkonna konkreetsed ebasoodsad tingimused. Komisjon lubab anda piirkondlikku abi piirkondlike ebasoodsate tingimuste piires, mis tulenevad investeeringust võrdlustehasesse.

| (37) | Vastavalt mootorsõiduki raamprogrammi punkti 3.2 alapunktile c hinnatakse Cutro tegevusalaseid ebasoodsaid tingimusi võrrelduna Timisoara ja Modenaga kulude-tulude analüüsis viie aasta jooksul, kuna projekt viiakse ellu uues kohas. Itaalia ametivõimude poolt esitatud kulude-tulude analüüsi poolt kaetud ajavahemik on 2005–2009, see tähendab kolm aasta (9) tootmise algusest vastavalt mootorsõiduki raamprogrammi I lisa punktile 3.3. Teatavaks tehtud kulude-tulude analüüs näitab 158 248 977 euro suurust netokulude halvemust nüüdisväärtuses Cutro asukoha puhul alternatiivsete asukohtadega võrreldes. Järelikult oleks projekti “piirkondliku halvemuse määr” 76,48% (10). |
| --- | --- |

(37)

Vastavalt mootorsõiduki raamprogrammi punkti 3.2 alapunktile c hinnatakse Cutro tegevusalaseid ebasoodsaid tingimusi võrrelduna Timisoara ja Modenaga kulude-tulude analüüsis viie aasta jooksul, kuna projekt viiakse ellu uues kohas. Itaalia ametivõimude poolt esitatud kulude-tulude analüüsi poolt kaetud ajavahemik on 2005–2009, see tähendab kolm aasta (9) tootmise algusest vastavalt mootorsõiduki raamprogrammi I lisa punktile 3.3. Teatavaks tehtud kulude-tulude analüüs näitab 158 248 977 euro suurust netokulude halvemust nüüdisväärtuses Cutro asukoha puhul alternatiivsete asukohtadega võrreldes. Järelikult oleks projekti “piirkondliku halvemuse määr” 76,48% (10).

| (38) | Esialgse tehnilise punktina märgib komisjon, et Itaalia esitatud kulude-tulude analüüs võtab baasaastaks 2003. aasta asjakohaste arvude allahindlusel. Õige aasta on 2002, mis on komisjonile planeeritavast abist teatamise aasta. Kuna kohaldatav diskontomäär on õige, 2002. aasta oma (5,06%), ei muuda võrdlusaasta muutmine siiski mingil viisil asjassepuutuvaid määrasid ja arve ning võib seetõttu jääda. |
| --- | --- |

(38)

Esialgse tehnilise punktina märgib komisjon, et Itaalia esitatud kulude-tulude analüüs võtab baasaastaks 2003. aasta asjakohaste arvude allahindlusel. Õige aasta on 2002, mis on komisjonile planeeritavast abist teatamise aasta. Kuna kohaldatav diskontomäär on õige, 2002. aasta oma (5,06%), ei muuda võrdlusaasta muutmine siiski mingil viisil asjassepuutuvaid määrasid ja arve ning võib seetõttu jääda.

| (39) | Kulude-tulude analüüsi osas on komisjon hinnanud Itaalia esitatud andmeid välisautoeksperdi abil. Hinnang kinnitas kahtlusi, mis on väljendatud ametliku menetluse algatamise otsuses Cutro ja alternatiivse asukoha projektide võrreldavuse suhtes. Selle järelduseni viinud põhjused on üksikasjalikult välja toodud allpool punktides 40 kuni 63. |
| --- | --- |

(39)

Kulude-tulude analüüsi osas on komisjon hinnanud Itaalia esitatud andmeid välisautoeksperdi abil. Hinnang kinnitas kahtlusi, mis on väljendatud ametliku menetluse algatamise otsuses Cutro ja alternatiivse asukoha projektide võrreldavuse suhtes. Selle järelduseni viinud põhjused on üksikasjalikult välja toodud allpool punktides 40 kuni 63.

| (40) | Nagu on märgitud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, on komisjon järjekindlalt tõlgendanud “identsete projektide” nõuet mootorsõiduki raamprogrammis kui sellist, mis tähendab projekte, mis puudutavad võrreldavate mootorsõidukite tootmist, võrreldavates arvudes ning mis hõlmavad võrreldavat tootmisprotsessi. Komisjon aktsepteerib tavaliselt, et erinevates asukohtades elluviidavate projektide puhul võib esineda erinevusi, näiteks seoses lõpliku tootekvaliteedi taseme või erineva tehase automatiseerituse astmega, väljendauna tööjõukuludes. Siiski ei aktsepteeri komisjon olemuselt erinevate projektide võrdlust, nagu projektid, kus ühes asukohas tehtaks olulisi investeeringuid seadmetesse ja masinatesse, samal ajal kui võrreldavas asukohas ei tehtaks vastavasse tootmisesse üldse investeeringuid. |
| --- | --- |

(40)

Nagu on märgitud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses, on komisjon järjekindlalt tõlgendanud “identsete projektide” nõuet mootorsõiduki raamprogrammis kui sellist, mis tähendab projekte, mis puudutavad võrreldavate mootorsõidukite tootmist, võrreldavates arvudes ning mis hõlmavad võrreldavat tootmisprotsessi. Komisjon aktsepteerib tavaliselt, et erinevates asukohtades elluviidavate projektide puhul võib esineda erinevusi, näiteks seoses lõpliku tootekvaliteedi taseme või erineva tehase automatiseerituse astmega, väljendauna tööjõukuludes. Siiski ei aktsepteeri komisjon olemuselt erinevate projektide võrdlust, nagu projektid, kus ühes asukohas tehtaks olulisi investeeringuid seadmetesse ja masinatesse, samal ajal kui võrreldavas asukohas ei tehtaks vastavasse tootmisesse üldse investeeringuid.

| (41) | Kõnealusel juhul ei ole Itaalia esitatud andmed lubanud komisjonil täielikult võrrelda investeeringu kulusid. Itaalia ise väitis oma märkustes vastuseks menetluse algatamise otsusele, et komisjoni poolt nõutud investeeringute tegevuspõhine võrdlus alternatiivsete lahenduste puhul, nagu nõuab komisjon kulude-tulude analüüsimiseks, ei ole teostatav. Tõepoolest, projektid Cutro valitud asukohas ning Modena ja Timisoara alternatiivsetes asukohtades on vastavalt Itaalia poolt antud informatsioonile oluliselt erinevad investeeringute tehnoloogilise sisu ning vertikaalse eristamise ulatuse seisukohalt. |
| --- | --- |

(41)

Kõnealusel juhul ei ole Itaalia esitatud andmed lubanud komisjonil täielikult võrrelda investeeringu kulusid. Itaalia ise väitis oma märkustes vastuseks menetluse algatamise otsusele, et komisjoni poolt nõutud investeeringute tegevuspõhine võrdlus alternatiivsete lahenduste puhul, nagu nõuab komisjon kulude-tulude analüüsimiseks, ei ole teostatav. Tõepoolest, projektid Cutro valitud asukohas ning Modena ja Timisoara alternatiivsetes asukohtades on vastavalt Itaalia poolt antud informatsioonile oluliselt erinevad investeeringute tehnoloogilise sisu ning vertikaalse eristamise ulatuse seisukohalt.

| (42) | Võttes seda piirangut arvesse, on komisjon uurinud kättesaadavat informatsiooni, et mõista erinevate investeerimisvalikute põhjenduste põhjuseid ning teha kindlaks, kas oluline erinevus investeeringu kuludes on kulude-tulude analüüsi piires aktsepteeritav. Oma hinnangus ei vaidlusta komisjon asjaolu, et projektid võivad erinevates asukohtades suuresti erineda, näiteks erinevate tootmisvalikute tulemusena. Siiski peab komisjon kindlaks tegema, et kulude-tulude analüüs on valitud asukoha konkreetsete ebasoodsate tingimuste hindamisel asjalikuks vahendiks. Seda saab teha ainult juhul, kui alternatiivsed projektid on võrreldavad. |
| --- | --- |

(42)

Võttes seda piirangut arvesse, on komisjon uurinud kättesaadavat informatsiooni, et mõista erinevate investeerimisvalikute põhjenduste põhjuseid ning teha kindlaks, kas oluline erinevus investeeringu kuludes on kulude-tulude analüüsi piires aktsepteeritav. Oma hinnangus ei vaidlusta komisjon asjaolu, et projektid võivad erinevates asukohtades suuresti erineda, näiteks erinevate tootmisvalikute tulemusena. Siiski peab komisjon kindlaks tegema, et kulude-tulude analüüs on valitud asukoha konkreetsete ebasoodsate tingimuste hindamisel asjalikuks vahendiks. Seda saab teha ainult juhul, kui alternatiivsed projektid on võrreldavad.

| (43) | Komisjon märgib kõigepealt, et Cutro investeeringu kulud on palju suuremad kui alternatiivsetes asukohtades maa, ehitamise ja hoonestamise, masinate ja seadmete, tööriistade ja värvide ning tarnijate seadmestiku eest. Mis puudutab maa ning ehitamise ja hoonestamise kulusid, leiab komisjon, et kulude-tulude analüüsis esitatud erinevust (Cutro 41 530 657 eurot alternatiivi 10 084 237 euro vastu) võib põhjendada ühelt poolt asjaoluga, et need varad on Rumeenias palju odavamad kui Itaalias, ning teiselt poolt asjaoluga, et De Tomaso omab juba Modenas maad ja osa ehitistest, mis oleksid projekti jaoks vajalikud. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon märgib kõigepealt, et Cutro investeeringu kulud on palju suuremad kui alternatiivsetes asukohtades maa, ehitamise ja hoonestamise, masinate ja seadmete, tööriistade ja värvide ning tarnijate seadmestiku eest. Mis puudutab maa ning ehitamise ja hoonestamise kulusid, leiab komisjon, et kulude-tulude analüüsis esitatud erinevust (Cutro 41 530 657 eurot alternatiivi 10 084 237 euro vastu) võib põhjendada ühelt poolt asjaoluga, et need varad on Rumeenias palju odavamad kui Itaalias, ning teiselt poolt asjaoluga, et De Tomaso omab juba Modenas maad ja osa ehitistest, mis oleksid projekti jaoks vajalikud.

| (44) | Ning vastupidi, mis puudutab masinaid ja seadmeid, tööriistu ja värve ning tarnijate seadmestikku, peaks De Tomaso need suures osas uuena ostma nii Cutros kui ka alternatiivsetes asukohtades. Nende varade puhul, mida ostetakse tavaliselt rahvusvaheliselt, võib suuri erinevusi investeeringu kuludes (Cutro 165 381 681 eurot alternatiivse asukoha 75 624 552 euro vastu) põhjendada ainult asjaoluga, et Cutro projekti puhul on planeeritud kõrgem automatiseerituse tase ning kõrgem vertikaalne integratsioon. |
| --- | --- |

(44)

Ning vastupidi, mis puudutab masinaid ja seadmeid, tööriistu ja värve ning tarnijate seadmestikku, peaks De Tomaso need suures osas uuena ostma nii Cutros kui ka alternatiivsetes asukohtades. Nende varade puhul, mida ostetakse tavaliselt rahvusvaheliselt, võib suuri erinevusi investeeringu kuludes (Cutro 165 381 681 eurot alternatiivse asukoha 75 624 552 euro vastu) põhjendada ainult asjaoluga, et Cutro projekti puhul on planeeritud kõrgem automatiseerituse tase ning kõrgem vertikaalne integratsioon.

| (45) | Komisjon on hinnanud kättesaadavaid andmeid, et teha kindlaks, kas need kulude erinevused on põhjendatud erinevate asukohtade konkreetsete tingimustega ning kas need vastavad kulude-tulude analüüsi vastavuse nõuetele. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon on hinnanud kättesaadavaid andmeid, et teha kindlaks, kas need kulude erinevused on põhjendatud erinevate asukohtade konkreetsete tingimustega ning kas need vastavad kulude-tulude analüüsi vastavuse nõuetele.

| (46) | Komisjon märgib, et Itaalia paneb Cutro ja Timisoara vahelise kulude erinevuse peamiselt kõrgemate tööjõukulude (tööjõu vähendamiseks on planeeritud kõrgem automatiseeritus) ja rangemate sotsiaalõigusnormide ning ohutus- ja keskkonnaalaste õigusaktide (uued ja komplitseeritumad seadmed peavad sellele vastama) arvele. Cutro ja Modena kulude erinevus on Itaalia arvates peamiselt madalama kvalifikatsiooniga tööjõu (vajalik on suurem automatiseeritus, et kompenseerida manuaalsete oskuste puudumine) ning olemasoleva tarnijate võrgu puudumise (vajadus suurema vertikaalse integratsiooni järele) tagajärg. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon märgib, et Itaalia paneb Cutro ja Timisoara vahelise kulude erinevuse peamiselt kõrgemate tööjõukulude (tööjõu vähendamiseks on planeeritud kõrgem automatiseeritus) ja rangemate sotsiaalõigusnormide ning ohutus- ja keskkonnaalaste õigusaktide (uued ja komplitseeritumad seadmed peavad sellele vastama) arvele. Cutro ja Modena kulude erinevus on Itaalia arvates peamiselt madalama kvalifikatsiooniga tööjõu (vajalik on suurem automatiseeritus, et kompenseerida manuaalsete oskuste puudumine) ning olemasoleva tarnijate võrgu puudumise (vajadus suurema vertikaalse integratsiooni järele) tagajärg.

| (47) | Komisjon aktsepteerib, et nimetatud faktorid võivad põhjustada investeeringu kulude kasvamise. Siiski ei arvesta ta, et need võivad selgitada väga kõrget kulude erinevust kontrollimise all oleval juhtumil. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon aktsepteerib, et nimetatud faktorid võivad põhjustada investeeringu kulude kasvamise. Siiski ei arvesta ta, et need võivad selgitada väga kõrget kulude erinevust kontrollimise all oleval juhtumil.

| (48) | Esiteks, väiksemahulise tootja, nagu De Tomaso jaoks on ulatus, millises automatiseerimine võib aidata vähendada tööjõukulusid, piiratud: investeeringud automatiseerimisse tasuvad ennast tavaliselt ära ainult suure ja väga suure mahuga tootmise puhul. Tõepoolest, Cutro lahendus hoiaks vaevalt tööjõu osas kokku alternatiividega võrreldes. Kulude-tulude analüüsis toodud arvude kohaselt oleks Cutro tööjõud 2009. aastal 786, Modenas ja Timisoaras kokku aga 685. Isegi võttes arvesse Cutro vertikaalse integratsiooni kõrgemat taset (mis annab tulemuseks suurema tööjõu ettevõttesiseste tegevuste jaoks), on selge, et kõrgem automatiseeritus ei too erilist kokkuhoidu palgatööliste arvus. |
| --- | --- |

(48)

Esiteks, väiksemahulise tootja, nagu De Tomaso jaoks on ulatus, millises automatiseerimine võib aidata vähendada tööjõukulusid, piiratud: investeeringud automatiseerimisse tasuvad ennast tavaliselt ära ainult suure ja väga suure mahuga tootmise puhul. Tõepoolest, Cutro lahendus hoiaks vaevalt tööjõu osas kokku alternatiividega võrreldes. Kulude-tulude analüüsis toodud arvude kohaselt oleks Cutro tööjõud 2009. aastal 786, Modenas ja Timisoaras kokku aga 685. Isegi võttes arvesse Cutro vertikaalse integratsiooni kõrgemat taset (mis annab tulemuseks suurema tööjõu ettevõttesiseste tegevuste jaoks), on selge, et kõrgem automatiseeritus ei too erilist kokkuhoidu palgatööliste arvus.

| (49) | Teiseks, kuigi vastab tõele, et Itaalias on sotsiaalõigusnormid ning ohutus- ja keskkonnaalased õigusaktid rangemad kui Rumeenias, ning seetõttu võib nõuda suuremaid investeeringuid, ei tohiks seda tegurit üle hinnata. Kui otsustatakse keskmise pikkusega või pikaajalise investeeringu üle, tavatsevad autotootjad vaadata nii tulevasi kui ka olemasolevaid õigusakte. Rumeenia puhul tundub keskmise tähtaja korral mõistlik standardite ühitamine Lääne-Euroopa tasemega, kusjuures võetakse arvesse ka riigi tõenäolist ühinemist Euroopa Liiduga. |
| --- | --- |

(49)

Teiseks, kuigi vastab tõele, et Itaalias on sotsiaalõigusnormid ning ohutus- ja keskkonnaalased õigusaktid rangemad kui Rumeenias, ning seetõttu võib nõuda suuremaid investeeringuid, ei tohiks seda tegurit üle hinnata. Kui otsustatakse keskmise pikkusega või pikaajalise investeeringu üle, tavatsevad autotootjad vaadata nii tulevasi kui ka olemasolevaid õigusakte. Rumeenia puhul tundub keskmise tähtaja korral mõistlik standardite ühitamine Lääne-Euroopa tasemega, kusjuures võetakse arvesse ka riigi tõenäolist ühinemist Euroopa Liiduga.

| (50) | Kolmandaks, alati ei ole tööjõu madalate kvalifikatsiooni kompenseerimiseks vajalik kõrgem automatiseeritus. Tõepoolest on tõde tihti vastupidine: automatiseeritud masinad vajavad nende käitamiseks ja hooldamiseks kõrge kvalifikatsiooniga tööjõudu, samal ajal kui madalama kvalifikatsiooniga tööjõud saab paremini hakkama lihtsamate masinatega. |
| --- | --- |

(50)

Kolmandaks, alati ei ole tööjõu madalate kvalifikatsiooni kompenseerimiseks vajalik kõrgem automatiseeritus. Tõepoolest on tõde tihti vastupidine: automatiseeritud masinad vajavad nende käitamiseks ja hooldamiseks kõrge kvalifikatsiooniga tööjõudu, samal ajal kui madalama kvalifikatsiooniga tööjõud saab paremini hakkama lihtsamate masinatega.

| (51) | Ning lõpuks, on tõsi, et olemasoleva tarnijate võrgustiku puudumine võib viia vertikaalse integratsiooni kõrgema tasemeni ning seetõttu vajaduseni suuremate investeeringute järele. Siiski, nendel alustel põhjendatud mis tahes investeering peaks olema otseselt seostatud olemasolevate või perspektiivsete tarnijate puudumisega konkreetsete tegevuste jaoks. Kontrolli all oleval juhul see tihti nii ei ole. |
| --- | --- |

(51)

Ning lõpuks, on tõsi, et olemasoleva tarnijate võrgustiku puudumine võib viia vertikaalse integratsiooni kõrgema tasemeni ning seetõttu vajaduseni suuremate investeeringute järele. Siiski, nendel alustel põhjendatud mis tahes investeering peaks olema otseselt seostatud olemasolevate või perspektiivsete tarnijate puudumisega konkreetsete tegevuste jaoks. Kontrolli all oleval juhul see tihti nii ei ole.

| (52) | Näiteks, oma märkustes vastuseks ametliku menetluse algatamise otsusele esitas Itaalia vastuväite, et Modenas sportautode värvitööde allhange ei kasvatanud kunstlikult Cutro ebasoodsaid tingimusi. Selle väite toetamiseks esitas Itaalia investeeringu ja tegevuskulude hinnangu ettevõttesisesteks värvimistöödeks Modenas, näidates, et selle muutuse mõju kulude-tulude analüüsis oli väga väike ning see oli Cutro ebasoodsate tingimuste suurendamise suunas. Siiski oleks Modena värvitöökoja investeeringu kulu märkimisväärselt madalam Cutro planeeritavast (4,5 miljonit eurot 6,3 miljoni euro vastu) selle madalama automatiseerituse tõttu. See näitab, et Cutro suuremat investeeringut värvitöökojale ei saa panna olemasoleva tarnijate võrgustiku arvele, vaid see on pigem alternatiivsete asukohtade erinevate tehnoloogiliste valikute tagajärg. |
| --- | --- |

(52)

Näiteks, oma märkustes vastuseks ametliku menetluse algatamise otsusele esitas Itaalia vastuväite, et Modenas sportautode värvitööde allhange ei kasvatanud kunstlikult Cutro ebasoodsaid tingimusi. Selle väite toetamiseks esitas Itaalia investeeringu ja tegevuskulude hinnangu ettevõttesisesteks värvimistöödeks Modenas, näidates, et selle muutuse mõju kulude-tulude analüüsis oli väga väike ning see oli Cutro ebasoodsate tingimuste suurendamise suunas. Siiski oleks Modena värvitöökoja investeeringu kulu märkimisväärselt madalam Cutro planeeritavast (4,5 miljonit eurot 6,3 miljoni euro vastu) selle madalama automatiseerituse tõttu. See näitab, et Cutro suuremat investeeringut värvitöökojale ei saa panna olemasoleva tarnijate võrgustiku arvele, vaid see on pigem alternatiivsete asukohtade erinevate tehnoloogiliste valikute tagajärg.

| (53) | Sama loogika kehtib ka Cutro katseraja kohta. Kui Modena alternatiivi puhul on tõsi, et De Tomaso saaks rentida sportautode katsetamiseks olemasolevad rajatised, siis Timisoaras Simbiri mudeli jaoks selliseid rajatisi pole. Tõepoolest kinnitab Itaalia, et Simbiri mudelit katsetataks tavalistel teedel Rumeenia tehase ümbruses. Siiski on Cutros ette nähtud konkreetne investeering Simbiri mudeli jaoks katseradade tegemiseks. |
| --- | --- |

(53)

Sama loogika kehtib ka Cutro katseraja kohta. Kui Modena alternatiivi puhul on tõsi, et De Tomaso saaks rentida sportautode katsetamiseks olemasolevad rajatised, siis Timisoaras Simbiri mudeli jaoks selliseid rajatisi pole. Tõepoolest kinnitab Itaalia, et Simbiri mudelit katsetataks tavalistel teedel Rumeenia tehase ümbruses. Siiski on Cutros ette nähtud konkreetne investeering Simbiri mudeli jaoks katseradade tegemiseks.

| (54) | Komisjon märgib veel, et muud kõrgemat automatiseerituse taset õigustavad tegurid erinevate asukohtade vahel ei ole käesoleval juhul kohaldatavad. Investeeringud automatiseeritusse on tihti põhjendatud suuremahulise tootmisega, kuid De Tomaso puhul ei ole see nii, nii Cutro kui alternatiivsete asukohtade puhul jääks tootmine väiksemahuliseks. Samamoodi oleks kvaliteeditase alternatiivsetes asukohtades identne. |
| --- | --- |

(54)

Komisjon märgib veel, et muud kõrgemat automatiseerituse taset õigustavad tegurid erinevate asukohtade vahel ei ole käesoleval juhul kohaldatavad. Investeeringud automatiseeritusse on tihti põhjendatud suuremahulise tootmisega, kuid De Tomaso puhul ei ole see nii, nii Cutro kui alternatiivsete asukohtade puhul jääks tootmine väiksemahuliseks. Samamoodi oleks kvaliteeditase alternatiivsetes asukohtades identne.

| (55) | Ülaltoodud elementide põhjal teeb komisjon järelduse, et väga suuri erinevusi investeerimiskuludes Cutro ja alternatiivsete asukohtade vahel saab selgitada ainult asjaoluga, et võrreldavad projektid on oma olemuselt väga erinevad. Seda järeldust toetab investeeringute üksikasjalik kirjeldus, mille Itaalia mõne tegevuse kohta on andnud. |
| --- | --- |

(55)

Ülaltoodud elementide põhjal teeb komisjon järelduse, et väga suuri erinevusi investeerimiskuludes Cutro ja alternatiivsete asukohtade vahel saab selgitada ainult asjaoluga, et võrreldavad projektid on oma olemuselt väga erinevad. Seda järeldust toetab investeeringute üksikasjalik kirjeldus, mille Itaalia mõne tegevuse kohta on andnud.

| (56) | Hiliseim informatsioon näitab, et Cutro projekt koosneb suuremahulise tootmise jaoks kavandatud tänapäevasest täiesti automatiseeritud tootmissüsteemist, samal ajal kui alternatiivne projekt põhineb madala automatiseerituse ja väiksemahulise tootmise kontseptsioonil. Järgmised näited viitavad võrreldavate projektide erinevale olemusele:






  (a) | Simbiri mudeli monteerimiseks Cutros on ette nähtud üle 2 miljoni euro suurune investeering väga kõrgetasemelise ja täielikult automatiseeritud jaama jaoks tuuleklaaside paigaldamiseks. Neid masinaid eelistatakse tavaliselt manuaalsetele paigaldusprotsessidele ainult väga suuremahulise tootmismahu puhul, mis ületab suuresti käesolevas projektis kavandatud 50 000 ühikut. Timisoara puhul ei ole niisuguseid investeeringuid ette nähtud; |
| --- | --- | --- |

(56)

Hiliseim informatsioon näitab, et Cutro projekt koosneb suuremahulise tootmise jaoks kavandatud tänapäevasest täiesti automatiseeritud tootmissüsteemist, samal ajal kui alternatiivne projekt põhineb madala automatiseerituse ja väiksemahulise tootmise kontseptsioonil. Järgmised näited viitavad võrreldavate projektide erinevale olemusele:

(a)

Simbiri mudeli monteerimiseks Cutros on ette nähtud üle 2 miljoni euro suurune investeering väga kõrgetasemelise ja täielikult automatiseeritud jaama jaoks tuuleklaaside paigaldamiseks. Neid masinaid eelistatakse tavaliselt manuaalsetele paigaldusprotsessidele ainult väga suuremahulise tootmismahu puhul, mis ületab suuresti käesolevas projektis kavandatud 50 000 ühikut. Timisoara puhul ei ole niisuguseid investeeringuid ette nähtud;

| (b) | samamoodi, Cutros kasutataks Simbiri mudeli kooste puhul automaatikat armatuurlaudade paigaldamiseks, esiosa kokkupanekuks, katusepaneelide paigaldamiseks ning istmete ja uste käsitsemiseks. Timisoara puhul ei ole selliseid masinaid ette nähtud; |
| --- | --- |

(b)

samamoodi, Cutros kasutataks Simbiri mudeli kooste puhul automaatikat armatuurlaudade paigaldamiseks, esiosa kokkupanekuks, katusepaneelide paigaldamiseks ning istmete ja uste käsitsemiseks. Timisoara puhul ei ole selliseid masinaid ette nähtud;

| (c) | sportautode pressimiseks ja keevitamiseks on Cutros planeeritud kallihinnaline laserlõikusjaam, Modenas samasuguseid investeeringuid ette nähtud ei ole; |
| --- | --- |

(c)

sportautode pressimiseks ja keevitamiseks on Cutros planeeritud kallihinnaline laserlõikusjaam, Modenas samasuguseid investeeringuid ette nähtud ei ole;

| (d) | investeeringud Cutros hõlmavad kallist, täielikult varustatud metroloogilist seadet koordinaatidel põhineva mõõtmissüsteemiga nii kogu kere kui ka lihtsamate elementide jaoks. Alternatiivi puhul sellist investeeringut ette nähtud ei ole; |
| --- | --- |

(d)

investeeringud Cutros hõlmavad kallist, täielikult varustatud metroloogilist seadet koordinaatidel põhineva mõõtmissüsteemiga nii kogu kere kui ka lihtsamate elementide jaoks. Alternatiivi puhul sellist investeeringut ette nähtud ei ole;

| (e) | Cutro hõlmab kõrgetasemelisi kvaliteedikontrolli süsteeme sissetulevate kaupade jaoks. Kvaliteedikontrolli muutmine tarnija kohustuseks on vastuolus olemasolevate tavadega. Alternatiivne lahendus sellist potentsiaali ei hõlma; |
| --- | --- |

(e)

Cutro hõlmab kõrgetasemelisi kvaliteedikontrolli süsteeme sissetulevate kaupade jaoks. Kvaliteedikontrolli muutmine tarnija kohustuseks on vastuolus olemasolevate tavadega. Alternatiivne lahendus sellist potentsiaali ei hõlma;

| (f) | Cutro investeeringu plaanid hõlmavad tsentraliseeritud infotehnoloogiat seire- ja diagnostikasüsteemi paigaldusliinidele. Alternatiivse lahenduse jaoks ei ole sellist süsteemi ette nähtud, kuigi lõpptoodetelt eeldatakse ühe ja sama kvaliteeditaseme saavutamist; |
| --- | --- |

(f)

Cutro investeeringu plaanid hõlmavad tsentraliseeritud infotehnoloogiat seire- ja diagnostikasüsteemi paigaldusliinidele. Alternatiivse lahenduse jaoks ei ole sellist süsteemi ette nähtud, kuigi lõpptoodetelt eeldatakse ühe ja sama kvaliteeditaseme saavutamist;

| (g) | Cutro lahendus hõlmab investeeringuid alalise koolituskeskuse loomiseks koos multimeedia seadmetega, mis on avatud ka tarnijate personalile. Alternatiivse lahenduse puhul sellist keskust ei ole; |
| --- | --- |

(g)

Cutro lahendus hõlmab investeeringuid alalise koolituskeskuse loomiseks koos multimeedia seadmetega, mis on avatud ka tarnijate personalile. Alternatiivse lahenduse puhul sellist keskust ei ole;

| (h) | Cutro investeering hõlmab mootori katsestendi. Seade lubaks De Tomasol teostada nii tavapäraseid tootmiskatseid kui ka peenhäälestust ning mootorite uurimis- ja arendustegevust (bensiinimootoris sportautodele ja diiselmootorid Simbiri puhul), mis on ostetud välistarnijatelt ja Cutros autodesse monteeritud. Alternatiivses lahenduses ostaks De Tomaso standardsed katsed ja peenhäälestuse allhankena kas sõltumatutelt ettevõtetelt (Modena) või mootorite tarnijalt (Timisoara). Uurimis- ja arendustegevust ei teostataks. |
| --- | --- |

(h)

Cutro investeering hõlmab mootori katsestendi. Seade lubaks De Tomasol teostada nii tavapäraseid tootmiskatseid kui ka peenhäälestust ning mootorite uurimis- ja arendustegevust (bensiinimootoris sportautodele ja diiselmootorid Simbiri puhul), mis on ostetud välistarnijatelt ja Cutros autodesse monteeritud. Alternatiivses lahenduses ostaks De Tomaso standardsed katsed ja peenhäälestuse allhankena kas sõltumatutelt ettevõtetelt (Modena) või mootorite tarnijalt (Timisoara). Uurimis- ja arendustegevust ei teostataks.

| (57) | Võttes kõiki nimetatud tegureid arvesse teeb komisjon järelduse, et Cutro investeeringu kulud masinatele ja seadmetele, tööriistadele ja värvidele ning tarnijate seadmestikule on ülemäärased ja ei ole võrreldavad investeeringu kuludega alternatiivses lahenduses. Olemasoleva informatsiooni põhjal on komisjon koos oma väliautoeksperdi abiga hinnanud, et objektiivsed erinevused alternatiivsete asukohtade vahel tarnijate võrgustiku olemasolu, tööjõukulude, õigusnõuete ja tööjõu kvalifikatsiooni osas õigustaksid 25% ulatuses ebasoodsamate tingimuste olemasolu Cutros alternatiivsete lahenduste suhtes. Seetõttu teeb komisjon järelduse, et Cutro abikõlblikuks tunnistatavad investeerimiskulud masinatele ja seadmetele, tööriistadele ja värvidele ning tarnijate seadmestikule oleksid summas 94 530 690 eurot (11) Itaalia toodud 165 381 681 euro vastu. |
| --- | --- |

(57)

Võttes kõiki nimetatud tegureid arvesse teeb komisjon järelduse, et Cutro investeeringu kulud masinatele ja seadmetele, tööriistadele ja värvidele ning tarnijate seadmestikule on ülemäärased ja ei ole võrreldavad investeeringu kuludega alternatiivses lahenduses. Olemasoleva informatsiooni põhjal on komisjon koos oma väliautoeksperdi abiga hinnanud, et objektiivsed erinevused alternatiivsete asukohtade vahel tarnijate võrgustiku olemasolu, tööjõukulude, õigusnõuete ja tööjõu kvalifikatsiooni osas õigustaksid 25% ulatuses ebasoodsamate tingimuste olemasolu Cutros alternatiivsete lahenduste suhtes. Seetõttu teeb komisjon järelduse, et Cutro abikõlblikuks tunnistatavad investeerimiskulud masinatele ja seadmetele, tööriistadele ja värvidele ning tarnijate seadmestikule oleksid summas 94 530 690 eurot (11) Itaalia toodud 165 381 681 euro vastu.

| (58) | Ülalpool teostatud abikõlblike kulude hinnangu osas märgib komisjon esiteks, et tema eesmärgiks pole otsustada, milliseid investeeringuid Cutros peaks või ei peaks tegema, vaid teha kindlaks, millised De Tomaso kavandatavad investeeringud on mootorsõiduki raamprogrammi tähenduses võrreldavad alternatiivsetes asukohtades tehtavate investeeringutega ning seetõttu abikõlblikud. Teiseks märgib komisjon, et tal ei ole olnud võimalust teostada alternatiivsete projektide üksikasjalikumat võrdlust tänu Itaalia väitele, et selline üksikasjalikum võrdlus ei ole teostatav. Seetõttu pidi komisjon tuginema andmetele, mis talle kättesaadavaks tehti. |
| --- | --- |

(58)

Ülalpool teostatud abikõlblike kulude hinnangu osas märgib komisjon esiteks, et tema eesmärgiks pole otsustada, milliseid investeeringuid Cutros peaks või ei peaks tegema, vaid teha kindlaks, millised De Tomaso kavandatavad investeeringud on mootorsõiduki raamprogrammi tähenduses võrreldavad alternatiivsetes asukohtades tehtavate investeeringutega ning seetõttu abikõlblikud. Teiseks märgib komisjon, et tal ei ole olnud võimalust teostada alternatiivsete projektide üksikasjalikumat võrdlust tänu Itaalia väitele, et selline üksikasjalikum võrdlus ei ole teostatav. Seetõttu pidi komisjon tuginema andmetele, mis talle kättesaadavaks tehti.

| (59) | Seetõttu teeb komisjon järelduse, et projekti abikõlblike kulutuste kogusumma on 136 061 346 (12) eurot nüdisväärtuses. Seetõttu on Cutro piirkondlike ebasoodsate tingimuste arvutamisel ainult neid investeeringuid arvesse võetud. See muudatus on viinud investeeringu kulutuste ja teiste abikõlblike kulutuste ebasoodsate tingimuste vähendamiseni 89 757 129 eurolt 18 906 138 (13) eurole. |
| --- | --- |

(59)

Seetõttu teeb komisjon järelduse, et projekti abikõlblike kulutuste kogusumma on 136 061 346 (12) eurot nüdisväärtuses. Seetõttu on Cutro piirkondlike ebasoodsate tingimuste arvutamisel ainult neid investeeringuid arvesse võetud. See muudatus on viinud investeeringu kulutuste ja teiste abikõlblike kulutuste ebasoodsate tingimuste vähendamiseni 89 757 129 eurolt 18 906 138 (13) eurole.

| (60) | Komisjon on hinnanud ka Itaalia poolt kulude-tulude analüüsis esitatud tegevuskulude võrdlust koos oma märkustega vastuseks menetluse algatamise otsusele. Mis puudutab tööjõu vajadusi, siis komisjon aktsepteerib Itaalia poolt tehtud parandusi juhtiv- ja kontoritöötajate arvus alternatiivses lahenduses. Siiski märgib komisjon, et suurenenud tööjõudu pole kulude-tulude analüüsis tööjõukulude arvutamiseks korrektselt hõlmatud. Kulude-tulude analüüsis kajastatud töötajate arv alternatiivses lahenduses on 2009. aastal 642, samal ajal kui tõendav dokumentatsioon annab selleks arvuks 685. Komisjon arvestab, et viimane arv on õige, ja on kulude-tulude analüüsi vastavalt muutnud. Sellest tulenevalt suurenevad tööjõukulud alternatiivses lahenduses 23 448 521 eurolt 28 526 739 eurole ning ebasoodsad tingimused selle punkti osas vähenevad 5 078 218 euro võrra (62 658 707 eurot 67 736 925 euro asemel). |
| --- | --- |

(60)

Komisjon on hinnanud ka Itaalia poolt kulude-tulude analüüsis esitatud tegevuskulude võrdlust koos oma märkustega vastuseks menetluse algatamise otsusele. Mis puudutab tööjõu vajadusi, siis komisjon aktsepteerib Itaalia poolt tehtud parandusi juhtiv- ja kontoritöötajate arvus alternatiivses lahenduses. Siiski märgib komisjon, et suurenenud tööjõudu pole kulude-tulude analüüsis tööjõukulude arvutamiseks korrektselt hõlmatud. Kulude-tulude analüüsis kajastatud töötajate arv alternatiivses lahenduses on 2009. aastal 642, samal ajal kui tõendav dokumentatsioon annab selleks arvuks 685. Komisjon arvestab, et viimane arv on õige, ja on kulude-tulude analüüsi vastavalt muutnud. Sellest tulenevalt suurenevad tööjõukulud alternatiivses lahenduses 23 448 521 eurolt 28 526 739 eurole ning ebasoodsad tingimused selle punkti osas vähenevad 5 078 218 euro võrra (62 658 707 eurot 67 736 925 euro asemel).

| (61) | Mis puudutab väliseid transpordikulusid, aktsepteerib komisjon Itaalia poolt tehtud parandusi, mis vähendab kogu välistranspordikulude ebasoodsaid tingimusi 745 269 eurole (Itaalia ametivõimud arvutasid alguses 754 916 eurot). |
| --- | --- |

(61)

Mis puudutab väliseid transpordikulusid, aktsepteerib komisjon Itaalia poolt tehtud parandusi, mis vähendab kogu välistranspordikulude ebasoodsaid tingimusi 745 269 eurole (Itaalia ametivõimud arvutasid alguses 754 916 eurot).

| (62) | Analüüsis tehtud muudatused annavad kulude-tulude tulemused, mis erinevad Itaalia poolt teatatutest. Muudetud kulude-tulude analüüs näitab Cutro ebasoodsate tingimuste netokuluks 82 310 114 (14) eurot 2003. aasta väärtuses (võrrelduna teatatud 158 248 977 euroga). Järelikult on projekti halvemuse määr 60,49% (15) (esialgselt teatatud 76,48% asemel). |
| --- | --- |

(62)

Analüüsis tehtud muudatused annavad kulude-tulude tulemused, mis erinevad Itaalia poolt teatatutest. Muudetud kulude-tulude analüüs näitab Cutro ebasoodsate tingimuste netokuluks 82 310 114 (14) eurot 2003. aasta väärtuses (võrrelduna teatatud 158 248 977 euroga). Järelikult on projekti halvemuse määr 60,49% (15) (esialgselt teatatud 76,48% asemel).

| (63) | Lõpuks, vastavalt mootorsõiduki raamprogrammi punkti 3.2 alapunktile d kaalus komisjon ülekatte küsimust, mis on lubatud abi määra suurendamine, mis on mõeldud tulevase soodustusena investorile kõnealusesse piirkonda investeerimiseks. On selge, et De Tomaso suurendab investeeringu tagajärjel oma võimsust märkimisväärselt, kuna ta tootmise tase on praegu äärmiselt madal. Vastavalt mootorsõiduki raamprogrammile vähendatakse kulude-tulude analüüsist tulenevat piirkondliku halvemuse määra seetõttu ühe protsendipunkti võrra (“suur” mõju konkurentsile investeerimisprojekti puhul artikli 87 lõike 3 punkti a piirkonnas), mille tulemusena on lõplikuks määraks 59,49% toetuse brutoekvivalendist, mis on madalam piirkondlikust ülemmäärast – 50% toetuse netoekvivalendist – suurettevõtetele Calabrias (mis, kontrolli all oleva projekti jaoks vastab 73,83% toetuse brutoekvivalendist) ning eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Arvestades, et projekti piirkondliku halvemuse määr jääb igal juhul allapoole piirkondlikku ülemmäära 73,83% toetuse brutoekvivalendist, ei ole enam vaja kindlaks teha, kas De Tomaso on võike ja keskmise suurusega ettevõte. |
| --- | --- |

(63)

Lõpuks, vastavalt mootorsõiduki raamprogrammi punkti 3.2 alapunktile d kaalus komisjon ülekatte küsimust, mis on lubatud abi määra suurendamine, mis on mõeldud tulevase soodustusena investorile kõnealusesse piirkonda investeerimiseks. On selge, et De Tomaso suurendab investeeringu tagajärjel oma võimsust märkimisväärselt, kuna ta tootmise tase on praegu äärmiselt madal. Vastavalt mootorsõiduki raamprogrammile vähendatakse kulude-tulude analüüsist tulenevat piirkondliku halvemuse määra seetõttu ühe protsendipunkti võrra (“suur” mõju konkurentsile investeerimisprojekti puhul artikli 87 lõike 3 punkti a piirkonnas), mille tulemusena on lõplikuks määraks 59,49% toetuse brutoekvivalendist, mis on madalam piirkondlikust ülemmäärast – 50% toetuse netoekvivalendist – suurettevõtetele Calabrias (mis, kontrolli all oleva projekti jaoks vastab 73,83% toetuse brutoekvivalendist) ning eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Arvestades, et projekti piirkondliku halvemuse määr jääb igal juhul allapoole piirkondlikku ülemmäära 73,83% toetuse brutoekvivalendist, ei ole enam vaja kindlaks teha, kas De Tomaso on võike ja keskmise suurusega ettevõte.

V.   JÄRELDUS

| (64) | Komisjon leiab, et Itaalia poolt De Tomasole kõnealuse projekti jaoks kavandatav piirkondlik abi on ühisturuga kokkusobiv seni, kuni see ei ületa abi määra 59,49% abikõlblike kulutuste toetuse brutoekvivalendist. Komisjon leiab, et kõnealuse projekti abikõlblikud kulutused on summas 136 061 346 eurot 2003. aasta väärtuses (diskontomäär 5,06%). Seetõttu leiab komisjon, et Itaalia poolt De Tomasole kõnealuse projekti jaoks kavandatav piirkondlik abi on ühisturuga kokkusobiv seni, kuni see ei ületa 80 949 501 eurot toetuse brutoekvivalendina (2003. aasta väärtuses, diskontomäär 5,06%). |
| --- | --- |

(64)

Komisjon leiab, et Itaalia poolt De Tomasole kõnealuse projekti jaoks kavandatav piirkondlik abi on ühisturuga kokkusobiv seni, kuni see ei ületa abi määra 59,49% abikõlblike kulutuste toetuse brutoekvivalendist. Komisjon leiab, et kõnealuse projekti abikõlblikud kulutused on summas 136 061 346 eurot 2003. aasta väärtuses (diskontomäär 5,06%). Seetõttu leiab komisjon, et Itaalia poolt De Tomasole kõnealuse projekti jaoks kavandatav piirkondlik abi on ühisturuga kokkusobiv seni, kuni see ei ületa 80 949 501 eurot toetuse brutoekvivalendina (2003. aasta väärtuses, diskontomäär 5,06%).

| (65) | Mis tahes täiendav riigiabi kõnealustele investeerimisprojektidele ei ole ühisturuga kokkusobiv, |
| --- | --- |

(65)

Mis tahes täiendav riigiabi kõnealustele investeerimisprojektidele ei ole ühisturuga kokkusobiv,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Itaalia kavatseb anda äriühingutele Società Consortile De Tomaso srl ja UAZ Europa srl, on ühisturuga kokkusobiv asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kuni maksimumsummani 80 949 501 eurot toetuse brutoekvivalendina 2003. aasta väärtustes (diskontomäär 5,06%).

Artikkel 2

Mis tahes riigiabi lisaks artiklis 1 viidatud summale, mida Itaalia kavatseb anda äriühingutele Società Consortile De Tomaso srl ja UAZ Europa srl kontrolli all oleva projekti jaoks, on ühisturuga kokkusobimatu.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 19. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 227, 23.9.2003, lk 2.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  ELT L 10, 13.1.2001, lk 33. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 364/2004 (ELT L 63, 28.2.2004, lk 22).

3

(4)  Faktiviga: peaks olema “ toetuse netoekvivalendist”.

4

(5)  5,06% määr on võetud tabelist “Riigiabi – viite- ja diskontomäärad (%des) alates 01.08.1997” (vt http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/others/reference_rates.html) ning vastab 2002. aasta, teatamisaasta määrale.

5

(6)  Komisjoni 12. juuli 2000. aasta otsus mitte esitada vastuväiteid kohtuasjas N 715/99, avaldatud EÜT C 278, 30.9.2000, lk 26.

6

(7)  Vastavalt VKE määruse artikli 4 lõikele 3, kui väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted võtavad ette investeerimisprojekte aladel, mis on piirkondliku abi kõlblikud asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel, võib selle piirkondliku investeerimisabi maksimaalset osatähtsust, mis on kindlaks määratud komisjoni kehtestatud kaardil, suurendada kuni 15 protsendipunktini toetuse brutoekvivalendist, tingimusel et projektile antava abi netoosatähtsus ei ületa ühtekokku 75%.

7

(8)  EÜT C 279, 15.9.1997, lk 1, ja EÜT C 368, 22.12.2001, lk 10.

8

(9)  Faktiviga: peaks olema “viis aastat”.

9

(10)  Formula (mõlemad nüüdisväärtuses).

10

Praegusel juhul on investeeringu summaks 206 912 337 eurot [vt punkti 10 eespool].

Formula.

(11)  (Investeering masinatesse ja seadmetesse, tööriistadesse ja värvidesse ning tarnijate seadmestikku alternatiivis) x (1 + Cutro halvemuse määr) = 75 624 552 [vt. punkti 46 ülalpool] x 1,25 = 94 530 690.

11

(12)  Maa, ehitamise ja hoonestamise abikõlblikud kulud (41 530 657) [vt. punkti 45 ülalpool] + masinate, seadmete, tööriistade ja värvide ning tarnijate seadmestiku abikõlblikud kulud (94 530 690) [vt punkti 59 ülalpool] = 136 061 346.

12

(13)  Halvemuse tasaarvestamine, mis puudutab masinate, seadmete, tööriistade ja värvide ning tarnijate seadmestiku investeeringu kulusid, mis on võrdsed nende punktide abikõlblike kulutustega, nagu on arvutatud (94 530 690) [vt punkti 59 ülalpool] – nende punktide kulu alternatiivis (75 624 552) [vt punkti 46 ülalpool] = 18 906 138.

13

(14)  18 906 138 (investeerimiskulud [vt punkti 61 ülalpool]) + 62 658 707 (tegevuskulud [vt punkti 62 ülalpool]) + 745 269 (transpordikulud [vt punkti 63 ülalpool]) = 82 310 114.

14

(15)  Formula [vt punkti 61 uue investeerimiskulu osas parandatud kujul].

15

---

| 1.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/42 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/42

---

KOMISJONI OTSUS,

16. märts 2005,

abikava C 8/2004 (ex NN 164/2003) kohta, mida Itaalia rakendas börsil hiljuti noteeritud äriühingute kasuks

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 591 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/261/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiget,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama nimetatud artiklite osas omapoolseid tähelepanekuid, (1),

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| 1. | 2. oktoobril 2003. aastal jõustus Itaalias 30. septembri 2003. aasta dekreet-seadus nr 269 “Disposizioni urgenti per favorire lo sviluppo e la correzione dell'andamento dei conti pubblici” (“Riigieelarve dünaamika arengu ja muutmise soodustamise kiirsätted”) (“DL 269/2003”), mis avaldati 2. oktoobril 2003. aastal Itaalia Vabariigi Ametlikus Teatajas nr 229. Dekreet-seaduse 269/2003 artikli 1 lõike 1 punktis d ja artiklis 11 nähakse ette spetsiaalsed maksusoodustused äriühingutele, mille noteerimine Euroopa Liidu reglementeeritud turul on heaks kiidetud ajavahemikul 2. oktoobrist 2003 kuni 31. detsembrini 2004. Dekreet-seaduse 269/2003 artikli 1 lõike 1 punkt d ja artikkel 11 muudeti hiljem neis muudatusi tegemata seaduseks 24. novembri 2003. aasta seadusega nr 326 (“L 326/2003”), mis avaldati 25. novembril 2003. aastal Itaalia Vabariigi Teatajas nr 274. |
| --- | --- |

1.

2. oktoobril 2003. aastal jõustus Itaalias 30. septembri 2003. aasta dekreet-seadus nr 269 “Disposizioni urgenti per favorire lo sviluppo e la correzione dell'andamento dei conti pubblici” (“Riigieelarve dünaamika arengu ja muutmise soodustamise kiirsätted”) (“DL 269/2003”), mis avaldati 2. oktoobril 2003. aastal Itaalia Vabariigi Ametlikus Teatajas nr 229. Dekreet-seaduse 269/2003 artikli 1 lõike 1 punktis d ja artiklis 11 nähakse ette spetsiaalsed maksusoodustused äriühingutele, mille noteerimine Euroopa Liidu reglementeeritud turul on heaks kiidetud ajavahemikul 2. oktoobrist 2003 kuni 31. detsembrini 2004. Dekreet-seaduse 269/2003 artikli 1 lõike 1 punkt d ja artikkel 11 muudeti hiljem neis muudatusi tegemata seaduseks 24. novembri 2003. aasta seadusega nr 326 (“L 326/2003”), mis avaldati 25. novembril 2003. aastal Itaalia Vabariigi Teatajas nr 274.

| 2. | 22. oktoobri 2003. aasta kirjas (D/56756) kutsus komisjon Itaalia ametivõime üles esitama teavet kõnealuste soodustuste ja nende jõustumise kohta, et teha kindlaks nende võimalikud abile iseloomulikud asutamislepingu artiklis 87 nimetatud tunnusjooned. Samas kirjas tuletas komisjon Itaaliale meelde kohustust teavitada komisjoni mis tahes meetmest, mis kujutab endast abi vastavalt lepingu artikli 88 lõikele 3, enne selle rakendamist. |
| --- | --- |

2.

22. oktoobri 2003. aasta kirjas (D/56756) kutsus komisjon Itaalia ametivõime üles esitama teavet kõnealuste soodustuste ja nende jõustumise kohta, et teha kindlaks nende võimalikud abile iseloomulikud asutamislepingu artiklis 87 nimetatud tunnusjooned. Samas kirjas tuletas komisjon Itaaliale meelde kohustust teavitada komisjoni mis tahes meetmest, mis kujutab endast abi vastavalt lepingu artikli 88 lõikele 3, enne selle rakendamist.

| 3. | 11. novembri 2003. aasta kirjas (A/37737) ja 26. novembri 2003. aasta kirjas (A/38138) esitasid Itaalia ametivõimud nõutud teabe. 19. detsembril 2003. aastal (D/58192) meenutas komisjon Itaaliale taas tema asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaseid kohustusi ja kutsus Itaalia ametivõime üles teavitama potentsiaalseid soodustustest kasusaajaid tagajärgedest, mis kaasnevad sellega, kui peaks leitama, et soodustused kujutavad endast ebaseaduslikku, komisjoni eelnevalt teavitamata rakendatud abi, vastavalt asutamislepingule ja nõukogu 22. märtsi 1999. aasta rakendusmääruse nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (2), artiklile 14. |
| --- | --- |

3.

11. novembri 2003. aasta kirjas (A/37737) ja 26. novembri 2003. aasta kirjas (A/38138) esitasid Itaalia ametivõimud nõutud teabe. 19. detsembril 2003. aastal (D/58192) meenutas komisjon Itaaliale taas tema asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaseid kohustusi ja kutsus Itaalia ametivõime üles teavitama potentsiaalseid soodustustest kasusaajaid tagajärgedest, mis kaasnevad sellega, kui peaks leitama, et soodustused kujutavad endast ebaseaduslikku, komisjoni eelnevalt teavitamata rakendatud abi, vastavalt asutamislepingule ja nõukogu 22. märtsi 1999. aasta rakendusmääruse nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (2), artiklile 14.

| 4. | 18. veebruari 2004. aasta kirjas (SG 2004 D/200644) teavitas komisjon Itaaliat otsusest käivitada asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus Itaalia võimaldatud maksusoodustuste kohta hiljuti börsil noteeritud äriühingute kasuks. |
| --- | --- |

4.

18. veebruari 2004. aasta kirjas (SG 2004 D/200644) teavitas komisjon Itaaliat otsusest käivitada asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus Itaalia võimaldatud maksusoodustuste kohta hiljuti börsil noteeritud äriühingute kasuks.

| 5. | 22. aprilli 2004. aasta kirjas (A/32918) esitasid Itaalia ametivõimud omapoolsed tähelepanekud. |
| --- | --- |

5.

22. aprilli 2004. aasta kirjas (A/32918) esitasid Itaalia ametivõimud omapoolsed tähelepanekud.

| 6. | Komisjoni otsus ametliku uurimismenetluse käivitamise kohta avaldati 3. septembri 2004. aasta Euroopa Liidu Teatajas, kus huvitatud isikuid kutsuti üles esitama omapoolseid tähelepanekuid (3). |
| --- | --- |

6.

Komisjoni otsus ametliku uurimismenetluse käivitamise kohta avaldati 3. septembri 2004. aasta Euroopa Liidu Teatajas, kus huvitatud isikuid kutsuti üles esitama omapoolseid tähelepanekuid (3).

| 7. | 16. ja 27. septembril 2004. aastal toimusid kaks erakorralist koosolekut komisjoni ja Itaalia maksuametkonna esindajate vahel selleks, et analüüsida meetme mõnesid tahke. |
| --- | --- |

7.

16. ja 27. septembril 2004. aastal toimusid kaks erakorralist koosolekut komisjoni ja Itaalia maksuametkonna esindajate vahel selleks, et analüüsida meetme mõnesid tahke.

| 8. | 4. oktoobri 2004. aasta faksiga (A/37459) saabusid Borsa Italiana SpA tähelepanekud. 28. oktoobri 2004. aasta kirjas (D/57697) edastas komisjon nimetatud tähelepanekud Itaalia ametivõimudele. 2. detsembri 2004. aasta kirjas (A/39473) esitasid Itaalia ametivõimud edastatud tähelepanekute kohta omapoolsed kommentaarid. |
| --- | --- |

8.

4. oktoobri 2004. aasta faksiga (A/37459) saabusid Borsa Italiana SpA tähelepanekud. 28. oktoobri 2004. aasta kirjas (D/57697) edastas komisjon nimetatud tähelepanekud Itaalia ametivõimudele. 2. detsembri 2004. aasta kirjas (A/39473) esitasid Itaalia ametivõimud edastatud tähelepanekute kohta omapoolsed kommentaarid.

II.   MEETME KIRJELDUS

| 9. | Meede näeb ette kahte maksusoodustuse kategooriat, mis käsitlevad Itaalia ettevõttemaksule allutatud äriühingute noteerimist börsil. |
| --- | --- |

9.

Meede näeb ette kahte maksusoodustuse kategooriat, mis käsitlevad Itaalia ettevõttemaksule allutatud äriühingute noteerimist börsil.

| 10. | Dekreet-seaduse DL 269/2003 artiklile 11 alusel võivad äriühingud, kelle aktsiad on saanud noteerimiseks heakskiidu mõnel Euroopa Liidu liikmesriigi reglementeeritud turul ajavahemikul 2. oktoobrist 2003 kuni 31. detsembrini 2004, saada kolme aasta jooksul 20% hüvitist tulumaksumäära vähendamisest (tavaliselt kohaldatav maksumäär: 2003. aastal 35% ja 2004. aastal 33%). Nimetatud “noteerimispreemiat” kohaldatakse üksnes juhul kui noteerimiseks heakskiidetud äriühingud suurendavad oma netovara vähemalt 15% ulatuses aktsiate avaliku algpakkumise (IPO) tulemusel, ja tingimusel, et kasusaajad äriühingud pole eelnevalt Euroopa väärtpaberibörsil noteeritud. Vähendatud maksumäärale allutatava tulu maksimumsumma on 30 miljonit eurot aastas ning seetõttu võib abi ulatuda maksimaalselt 4,5 miljoni euroni (35-20% = 15% 30 miljonist) 2003. aastal, samas kui 2004. aastal ei tohi see ületada 3,9 miljonit eurot (33-20% = 13% 30 miljonist). |
| --- | --- |

10.

Dekreet-seaduse DL 269/2003 artiklile 11 alusel võivad äriühingud, kelle aktsiad on saanud noteerimiseks heakskiidu mõnel Euroopa Liidu liikmesriigi reglementeeritud turul ajavahemikul 2. oktoobrist 2003 kuni 31. detsembrini 2004, saada kolme aasta jooksul 20% hüvitist tulumaksumäära vähendamisest (tavaliselt kohaldatav maksumäär: 2003. aastal 35% ja 2004. aastal 33%). Nimetatud “noteerimispreemiat” kohaldatakse üksnes juhul kui noteerimiseks heakskiidetud äriühingud suurendavad oma netovara vähemalt 15% ulatuses aktsiate avaliku algpakkumise (IPO) tulemusel, ja tingimusel, et kasusaajad äriühingud pole eelnevalt Euroopa väärtpaberibörsil noteeritud. Vähendatud maksumäärale allutatava tulu maksimumsumma on 30 miljonit eurot aastas ning seetõttu võib abi ulatuda maksimaalselt 4,5 miljoni euroni (35-20% = 15% 30 miljonist) 2003. aastal, samas kui 2004. aastal ei tohi see ületada 3,9 miljonit eurot (33-20% = 13% 30 miljonist).

| 11. | Kui eelnimetatud ajavahemikul börsil noteeritud äriühing sellest järgnevalt välja arvatakse, kohaldatakse soodustust üksnes ajavahemikule või ajavahemikele, mil äriühing oli reaalselt börsil kauplemisel. Hüvitis säilitab samad väärtused juhul, kui äriühing noteeritakse järgnevalt mõnel teisel Euroopa väärtpaberite börsil, mis tagab Itaalia väärtpaberibörsidega samal tasemel investeerijate kaitse. |
| --- | --- |

11.

Kui eelnimetatud ajavahemikul börsil noteeritud äriühing sellest järgnevalt välja arvatakse, kohaldatakse soodustust üksnes ajavahemikule või ajavahemikele, mil äriühing oli reaalselt börsil kauplemisel. Hüvitis säilitab samad väärtused juhul, kui äriühing noteeritakse järgnevalt mõnel teisel Euroopa väärtpaberite börsil, mis tagab Itaalia väärtpaberibörsidega samal tasemel investeerijate kaitse.

| 12. | Noteerimiseks heakskiidu saanud äriühingutele, kes rahuldavad dekreet-seaduse DL 269/2003 artiklis 11 sätestatud tingimusi näeb dekreet-seaduse DL 269/2003 artikli 1 lõike 1 punkt d ette 2004. aasta IPO noteerimiskuludega võrdse summa välja arvamist maksustavastest tuludest. Niisugusele maksustatavate tulude väljaarvamisele lisatakse IPO kulude tavaline mahaarvamine, mida fiskaaleesmärkidel käsitletakse samaväärselt mis tahes teiste ärikuludega. Aktsiate avalikul algpakkumisel sooritatavate tehingute kuludesse kuuluvad eriti üksikasjalikud ostueelse analüüsi (due diligence) kulud, väliskonsultandi kulud ja tehingute läbiviimise reglementeeritud kulud, mis Itaalia väärtpaberitebörsil ulatuvad noteerimisoperatsiooni puhul 3,5-7 % kauplemissummast. Selleks, et saada hüvitist niisugusest maksustatavatest tuludest väljaarvamisest, peavad äriühingud omandama välisaudiitorilt sertifikaadi reaalselt kantud kulude kohta. |
| --- | --- |

12.

Noteerimiseks heakskiidu saanud äriühingutele, kes rahuldavad dekreet-seaduse DL 269/2003 artiklis 11 sätestatud tingimusi näeb dekreet-seaduse DL 269/2003 artikli 1 lõike 1 punkt d ette 2004. aasta IPO noteerimiskuludega võrdse summa välja arvamist maksustavastest tuludest. Niisugusele maksustatavate tulude väljaarvamisele lisatakse IPO kulude tavaline mahaarvamine, mida fiskaaleesmärkidel käsitletakse samaväärselt mis tahes teiste ärikuludega. Aktsiate avalikul algpakkumisel sooritatavate tehingute kuludesse kuuluvad eriti üksikasjalikud ostueelse analüüsi (due diligence) kulud, väliskonsultandi kulud ja tehingute läbiviimise reglementeeritud kulud, mis Itaalia väärtpaberitebörsil ulatuvad noteerimisoperatsiooni puhul 3,5-7 % kauplemissummast. Selleks, et saada hüvitist niisugusest maksustatavatest tuludest väljaarvamisest, peavad äriühingud omandama välisaudiitorilt sertifikaadi reaalselt kantud kulude kohta.

| 13. | Dekreet-seaduse DL 269/2003 artikli 1 lõike 1 puntiga d ette nähtud maksustatavatest tuludest väljaarvamine võimaldab vähendada 2004. aasta reaalset maksukoormatist, sest ülekandmiseks kuuluvat maksusummat vähendatakse 33 % (täpsemalt võrdub see 2004. aastaks sätestatud ettevõttetulude maksumääraga, kui jäetakse arvestamata 20 protsendini vähendatud nominaalmäär, mida kohaldatakse vastavalt eespool nimetatud noteerimispreemiale) heakskiidetud noteerimiskuludest. Itaalia ettevõttemaksu ettemaksesüsteemis kannavad kasusaajad äriühingud 2004. aasta majandusaastal maksmisele kuuluvad maksud üle kahes astmes maksuhinnangu alusel, mida nad prognoosivad maksta aastaks 2004, arvestades kõnealuse kavaga ette nähtud vähendamist. Selleks, et vältida hüvitise kohaldamist ka 2005. aasta maksude osamaksetele (see juhtuks, kui osamaksed oleksid arvestatud 2004. aastal makstud – vähendatud – maksude alusel) näeb dekreet-seaduse DL 269/2003 artikli 1 lõike 1 punkt d ette, et 2005. aasta maksude osamaksed oleksid arvestatud 2004. aasta maksude alusel kõnealuse maksusoodustuseta. |
| --- | --- |

13.

Dekreet-seaduse DL 269/2003 artikli 1 lõike 1 puntiga d ette nähtud maksustatavatest tuludest väljaarvamine võimaldab vähendada 2004. aasta reaalset maksukoormatist, sest ülekandmiseks kuuluvat maksusummat vähendatakse 33 % (täpsemalt võrdub see 2004. aastaks sätestatud ettevõttetulude maksumääraga, kui jäetakse arvestamata 20 protsendini vähendatud nominaalmäär, mida kohaldatakse vastavalt eespool nimetatud noteerimispreemiale) heakskiidetud noteerimiskuludest. Itaalia ettevõttemaksu ettemaksesüsteemis kannavad kasusaajad äriühingud 2004. aasta majandusaastal maksmisele kuuluvad maksud üle kahes astmes maksuhinnangu alusel, mida nad prognoosivad maksta aastaks 2004, arvestades kõnealuse kavaga ette nähtud vähendamist. Selleks, et vältida hüvitise kohaldamist ka 2005. aasta maksude osamaksetele (see juhtuks, kui osamaksed oleksid arvestatud 2004. aastal makstud – vähendatud – maksude alusel) näeb dekreet-seaduse DL 269/2003 artikli 1 lõike 1 punkt d ette, et 2005. aasta maksude osamaksed oleksid arvestatud 2004. aasta maksude alusel kõnealuse maksusoodustuseta.

| 14. | Dekreet-seaduse DL 269/2003 artikli 1 lõike 1 punkti d ja dekreet-seaduse DL 269/2003 artiklis 11 ette nähtud kahel soodustustel on niisiis erinevad ajapiirangud. Kui maksustatavatest tuludest väljajätmisele põhinev soodustus on kohaldatav üksnes 2004. aastal, on noteerimispreemial põhinev soodustus kohandatav alates noteerimiseks heakskiidu saamise kuupäevast ja kolmeks aastaks. Itaalia ametiasutused kinnitasid, et soodustustel pole mingit mõju 2003. aastal maksmisele kuuluvate maksude osamaksule, vaid on kättesaadavad üksnes 2004. aastal, ja mis puudutab üksnes dekreet-seaduse DL 269/2003 artiklit 11, noteerimise heakskiidu saamisest järgneval kolmel aastal. |
| --- | --- |

14.

Dekreet-seaduse DL 269/2003 artikli 1 lõike 1 punkti d ja dekreet-seaduse DL 269/2003 artiklis 11 ette nähtud kahel soodustustel on niisiis erinevad ajapiirangud. Kui maksustatavatest tuludest väljajätmisele põhinev soodustus on kohaldatav üksnes 2004. aastal, on noteerimispreemial põhinev soodustus kohandatav alates noteerimiseks heakskiidu saamise kuupäevast ja kolmeks aastaks. Itaalia ametiasutused kinnitasid, et soodustustel pole mingit mõju 2003. aastal maksmisele kuuluvate maksude osamaksule, vaid on kättesaadavad üksnes 2004. aastal, ja mis puudutab üksnes dekreet-seaduse DL 269/2003 artiklit 11, noteerimise heakskiidu saamisest järgneval kolmel aastal.

| 15. | Maksusoodustusele aluse pannud dekreet-seaduse esitlemisel, hindas Itaalia valitsus, et 2003. aastal võivad meetmest olla huvitatud 10 ja 2004. aastal 25 potentsiaalset kasusaajat, arvestades maksutulu negatiivse mõju 2003. aastal 7,2 miljonile eurole ja 2004. aastal 27,7 miljonile eurole. Meetme jõustumise kahe järgneva aasta kohta hinnangut ei antud. |
| --- | --- |

15.

Maksusoodustusele aluse pannud dekreet-seaduse esitlemisel, hindas Itaalia valitsus, et 2003. aastal võivad meetmest olla huvitatud 10 ja 2004. aastal 25 potentsiaalset kasusaajat, arvestades maksutulu negatiivse mõju 2003. aastal 7,2 miljonile eurole ja 2004. aastal 27,7 miljonile eurole. Meetme jõustumise kahe järgneva aasta kohta hinnangut ei antud.

III.   PÕHJUSED, MIS VIISID MENETLUSE ALGATAMISENI

| 16. | Ametliku menetluse algatamisel oli komisjon seisukohal, et meede vastab kõigile ettenähtud kriteeriumitele, mille kohaselt seda võib käsitleda riigiabina asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 määratletud tähenduses. Komisjon rõhutas eriti, et meede kujutab endast kahte tüüpi majanduslikku soodustust. Esiteks kehtestab see reglementeeritud väärtpaberibörsil noteerimiseks heakskiidu saanud äriühingule ettevõtte tulumaksu 20% vähendamise, suurendades selliselt nimetatud äriühingute poolt mis tahes majandustegevusest saadud netotulu kolme aasta jooksul. Nominaalse maksumäära vähendamise tõttu saavad kasusaajad äriühingud kasu tasumisele kuuluvate maksude vähendamisest noteerimiseks heakskiitmise ja kahel sellele järgneval aastal. Teiseks vähendab kava majandusaastal, mil saadi heakskiit börsil noteerimiseks, maksustavat tulu aktsiate avaliku esmaemissiooni kulude summa võrra. Peale selle toovad nimetatud vähendamised kaasa madalama tegeliku maksumäära kohaldamise 2004. aasta tulude suhtes. |
| --- | --- |

16.

Ametliku menetluse algatamisel oli komisjon seisukohal, et meede vastab kõigile ettenähtud kriteeriumitele, mille kohaselt seda võib käsitleda riigiabina asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 määratletud tähenduses. Komisjon rõhutas eriti, et meede kujutab endast kahte tüüpi majanduslikku soodustust. Esiteks kehtestab see reglementeeritud väärtpaberibörsil noteerimiseks heakskiidu saanud äriühingule ettevõtte tulumaksu 20% vähendamise, suurendades selliselt nimetatud äriühingute poolt mis tahes majandustegevusest saadud netotulu kolme aasta jooksul. Nominaalse maksumäära vähendamise tõttu saavad kasusaajad äriühingud kasu tasumisele kuuluvate maksude vähendamisest noteerimiseks heakskiitmise ja kahel sellele järgneval aastal. Teiseks vähendab kava majandusaastal, mil saadi heakskiit börsil noteerimiseks, maksustavat tulu aktsiate avaliku esmaemissiooni kulude summa võrra. Peale selle toovad nimetatud vähendamised kaasa madalama tegeliku maksumäära kohaldamise 2004. aasta tulude suhtes.

| 17. | Komisjon täheldas, et eelnimetatud soodustused näivad soodustavat teatavaid äriühinguid. Ta toonitas eriti, et vaatlusalused maksusoodustused mõjutavad soodsalt Itaalias registreeritud äriühinguid. Välismaine püsiva tegevuskoha või muu agentuuri, harufirma või filiaali tüüpi organisatsiooni kaudu Itaalias EÜ asutamislepingu artikli 43 alusel tegutsev äriühing saab tegeliku maksumäära vähendamisest kasu üksnes tegevusosa eest, mis on omistatav nimetatud Itaalia organisatsioonidele; selline vahetegemine, olgugi õigustatav maksustamise seisukohalt maksusüsteemi piirkondliku loogika alusel, pole abimeetme puhul vastuvõetav, sest see asetab Itaalias tegutsevad välismaised äriühingud Itaalia äriühingutega võrreldes selgelt ebasoodsamasse konkurentsiseisundisse. |
| --- | --- |

17.

Komisjon täheldas, et eelnimetatud soodustused näivad soodustavat teatavaid äriühinguid. Ta toonitas eriti, et vaatlusalused maksusoodustused mõjutavad soodsalt Itaalias registreeritud äriühinguid. Välismaine püsiva tegevuskoha või muu agentuuri, harufirma või filiaali tüüpi organisatsiooni kaudu Itaalias EÜ asutamislepingu artikli 43 alusel tegutsev äriühing saab tegeliku maksumäära vähendamisest kasu üksnes tegevusosa eest, mis on omistatav nimetatud Itaalia organisatsioonidele; selline vahetegemine, olgugi õigustatav maksustamise seisukohalt maksusüsteemi piirkondliku loogika alusel, pole abimeetme puhul vastuvõetav, sest see asetab Itaalias tegutsevad välismaised äriühingud Itaalia äriühingutega võrreldes selgelt ebasoodsamasse konkurentsiseisundisse.

| 18. | Peale selle täheldas komisjon, et kuigi kavast lähtuvad soodustused on vormiliselt kättesaadavad kõigile Euroopa reglementeeritud turgudel noteerimiseks heakskiidu saanud äriühingutele, mistõttu kavas ei tehta näiliselt vahet Itaalias noteerimiseks heakskiidu saanud äriühingu ja mõne muu riigi väärtpaberite börsil noteerimiseks heakskiidu saanud äriühingu vahel, soodustab meede tegelikult üksnes äriühinguid, kes on esmakordseks noteerimiseks heakskiidu saanud märgitud lühikese ajavahemiku jooksul. Eeltoodu põhjal rõhutas komisjon, et noteerimise heakskiitmist reguleerivad normid näevad ette mitmeid rangeid tingimusi ning eriti varalise ja rahandusliku seisundi stabiilsuse tõendamist, mida asjakohaselt tõestatakse raamatupidamisaruannete ja välisaudiitorite hinnanguga. Äriühingud, kes taotlevad noteerimiseks heakskiidu saamist, peavad aktsiate täielikult vabalt kaubeldavuse tagamiseks olema aktsiaseltsid ning vastama teatavatele kapitalisatsiooni miinimumnõuetele. Komisjon on seisukohal, et kavaga sätestatud ajalised piirangud jätavad tegelikult kõnealustest soodustustest välja paljud potentsiaalsed kasusaajad. |
| --- | --- |

18.

Peale selle täheldas komisjon, et kuigi kavast lähtuvad soodustused on vormiliselt kättesaadavad kõigile Euroopa reglementeeritud turgudel noteerimiseks heakskiidu saanud äriühingutele, mistõttu kavas ei tehta näiliselt vahet Itaalias noteerimiseks heakskiidu saanud äriühingu ja mõne muu riigi väärtpaberite börsil noteerimiseks heakskiidu saanud äriühingu vahel, soodustab meede tegelikult üksnes äriühinguid, kes on esmakordseks noteerimiseks heakskiidu saanud märgitud lühikese ajavahemiku jooksul. Eeltoodu põhjal rõhutas komisjon, et noteerimise heakskiitmist reguleerivad normid näevad ette mitmeid rangeid tingimusi ning eriti varalise ja rahandusliku seisundi stabiilsuse tõendamist, mida asjakohaselt tõestatakse raamatupidamisaruannete ja välisaudiitorite hinnanguga. Äriühingud, kes taotlevad noteerimiseks heakskiidu saamist, peavad aktsiate täielikult vabalt kaubeldavuse tagamiseks olema aktsiaseltsid ning vastama teatavatele kapitalisatsiooni miinimumnõuetele. Komisjon on seisukohal, et kavaga sätestatud ajalised piirangud jätavad tegelikult kõnealustest soodustustest välja paljud potentsiaalsed kasusaajad.

| 19. | Menetluse algatamise otsuses toonitas komisjon, et meede kujutab endast riiklike vahendite kasutamist maksutulust loobumise näol ning et see võib moonutada äriühingute vahelist konkurentsi ja kaubandust ühisturul, sest kasusaajad äriühingud, olles börsil noteeritud, tegutsevad turgudel, mida iseloomustab tugev konkurentsidünaamika ning kus toimub ühendusesisene kaubandus. |
| --- | --- |

19.

Menetluse algatamise otsuses toonitas komisjon, et meede kujutab endast riiklike vahendite kasutamist maksutulust loobumise näol ning et see võib moonutada äriühingute vahelist konkurentsi ja kaubandust ühisturul, sest kasusaajad äriühingud, olles börsil noteeritud, tegutsevad turgudel, mida iseloomustab tugev konkurentsidünaamika ning kus toimub ühendusesisene kaubandus.

| 20. | Komisjon oli seisukohal, et kõnealuste maksusoodustuste selektiivne iseloom ei tundunud olevat põhjendatud Itaalia maksusüsteemi laadi või üldstruktuuriga ja et kava ei tundunud olevat suunatud võimalike kulude kompenseerimiseks, sest abisumma ei ole spetsiaalselt noteerimise heakskiidu saamiseks kantud kuludega proportsionaalne. Peale selle tundus, et ühtegi asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 nimetatud erandit ei saa kohaldada. |
| --- | --- |

20.

Komisjon oli seisukohal, et kõnealuste maksusoodustuste selektiivne iseloom ei tundunud olevat põhjendatud Itaalia maksusüsteemi laadi või üldstruktuuriga ja et kava ei tundunud olevat suunatud võimalike kulude kompenseerimiseks, sest abisumma ei ole spetsiaalselt noteerimise heakskiidu saamiseks kantud kuludega proportsionaalne. Peale selle tundus, et ühtegi asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 nimetatud erandit ei saa kohaldada.

IV.   ITAALIA JA KOLMANDATE HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| 21. | Itaalia ametiasutused ja AS Borsa Italiana, ainuke tähelepanekuid esitanud kolmas pool, tõid põhimõtteliselt ära kolm vastuargumenti. |
| --- | --- |

21.

Itaalia ametiasutused ja AS Borsa Italiana, ainuke tähelepanekuid esitanud kolmas pool, tõid põhimõtteliselt ära kolm vastuargumenti.

| 22. | Esiteks, Itaalia ametiasutuste ja AS Borsa Italiana arvates tuleb kava käsitleda maksupoliitilise üldmeetmena, mis on suunatud Itaalia äriühingute noteerimise edendamiseks, vastuseks viimastel aastatel registreeritud negatiivsele trendile ning tugevdamaks kapitaliseerumist ja konkurentsi maailmaturgudel; selliselt ei jää kava riigiabide kontrollimise reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

22.

Esiteks, Itaalia ametiasutuste ja AS Borsa Italiana arvates tuleb kava käsitleda maksupoliitilise üldmeetmena, mis on suunatud Itaalia äriühingute noteerimise edendamiseks, vastuseks viimastel aastatel registreeritud negatiivsele trendile ning tugevdamaks kapitaliseerumist ja konkurentsi maailmaturgudel; selliselt ei jää kava riigiabide kontrollimise reguleerimisalasse.

| 23. | Teiseks, kava ei mõjuta konkurentsi, sest soodustusest võib kasu saada mis tahes äriühing, kes saab heakskiidu mõnel Euroopa väärtpaberite börsil noteerimiseks. Kava kohaldatakse üldisel moel kõikidele majandus- ja tööstussektoritele; seega on tegemist mitteselektiivse meetmega. |
| --- | --- |

23.

Teiseks, kava ei mõjuta konkurentsi, sest soodustusest võib kasu saada mis tahes äriühing, kes saab heakskiidu mõnel Euroopa väärtpaberite börsil noteerimiseks. Kava kohaldatakse üldisel moel kõikidele majandus- ja tööstussektoritele; seega on tegemist mitteselektiivse meetmega.

| 24. | Lõpetuseks, kava ei mõjuta konkurentsi, sest selle kestus ja eelarve on piiratud ning kuna kõnealustest soodustustest võivad osa saada ka välismaised äriühingud. |
| --- | --- |

24.

Lõpetuseks, kava ei mõjuta konkurentsi, sest selle kestus ja eelarve on piiratud ning kuna kõnealustest soodustustest võivad osa saada ka välismaised äriühingud.

V.   HINNANG MEETMELE

| 25. | Võtnud arvesse Itaalia ametiasutuste esitatud märkused kinnitab komisjon 18. veebruari 2004. aasta ametliku menetluse algatamise kirjas väljendatud seisukohta, vastavalt millele on läbivaatusel oleva kava näol tegemist riigiabiga, kuna see vastab asjakohastele asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 ette nähtud kriteeriumitele. |
| --- | --- |

25.

Võtnud arvesse Itaalia ametiasutuste esitatud märkused kinnitab komisjon 18. veebruari 2004. aasta ametliku menetluse algatamise kirjas väljendatud seisukohta, vastavalt millele on läbivaatusel oleva kava näol tegemist riigiabiga, kuna see vastab asjakohastele asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 ette nähtud kriteeriumitele.

| 26. | Komisjon on seisukohal, et kõnealune meede pakub nähtavaid selektiivseid eeliseid, sest tegemist on erandiga maksusüsteemi tavatöös ning see soodustab mõnesid äriühinguid või mõnesid tooteid, sest kujutab endast erikava, millest võivad kasu saada üksnes äriühingud, kes suudavad saada noteerimiseks heakskiidu kavaga sätestatud ajavahemiku jooksul, millest tulenevalt jäetakse välja need äriühingud, kes on eelnevalt noteeritud, kes ei rahulda noteerimiseks vajalikke tingimusi ja kes otsustavad sel perioodil end mitte lasta noteerida. |
| --- | --- |

26.

Komisjon on seisukohal, et kõnealune meede pakub nähtavaid selektiivseid eeliseid, sest tegemist on erandiga maksusüsteemi tavatöös ning see soodustab mõnesid äriühinguid või mõnesid tooteid, sest kujutab endast erikava, millest võivad kasu saada üksnes äriühingud, kes suudavad saada noteerimiseks heakskiidu kavaga sätestatud ajavahemiku jooksul, millest tulenevalt jäetakse välja need äriühingud, kes on eelnevalt noteeritud, kes ei rahulda noteerimiseks vajalikke tingimusi ja kes otsustavad sel perioodil end mitte lasta noteerida.

| 27. | Nõustuda ei saa Itaalia põhjendusega, et kava näol on tegemist riigiabinormide reguleerimisalast väljaspool asuva maksupoliitilise meetmega, ka ei saa tavalisest maksukavast kõrvale kaldumist õigustada Itaalia maksusüsteemi iseloomuga, sest see ei vasta ühelegi maksualasest seisukohast olulisele vahetegemisele börsil noteeritud äriühingute ja börsiväliste äriühingute olukorra vahel. Kava näeb peamiselt ette kasusaajate poolt tulevikus realiseeritava kasumi maksumäära vähendamist ja seepärast ei saa seda käsitleda proportsionaalsena, sest nimetatud kasumil pole mingit seost kasusaajate noteerimiseks heakskiidu saamisega, nende kapitali struktuuri ja teiste börsil noteerimisega seotud omadustega. Lõpetuseks, kava ei ole õigustatav ka oma erieesmärkide alusel, sest tema lühike kestus muudab selle tegelikult kättesaamatuks paljudele potentsiaalsetele kasusaajatele. |
| --- | --- |

27.

Nõustuda ei saa Itaalia põhjendusega, et kava näol on tegemist riigiabinormide reguleerimisalast väljaspool asuva maksupoliitilise meetmega, ka ei saa tavalisest maksukavast kõrvale kaldumist õigustada Itaalia maksusüsteemi iseloomuga, sest see ei vasta ühelegi maksualasest seisukohast olulisele vahetegemisele börsil noteeritud äriühingute ja börsiväliste äriühingute olukorra vahel. Kava näeb peamiselt ette kasusaajate poolt tulevikus realiseeritava kasumi maksumäära vähendamist ja seepärast ei saa seda käsitleda proportsionaalsena, sest nimetatud kasumil pole mingit seost kasusaajate noteerimiseks heakskiidu saamisega, nende kapitali struktuuri ja teiste börsil noteerimisega seotud omadustega. Lõpetuseks, kava ei ole õigustatav ka oma erieesmärkide alusel, sest tema lühike kestus muudab selle tegelikult kättesaamatuks paljudele potentsiaalsetele kasusaajatele.

| 28. | Maksustatavatest tuludest väljaarvamine kujutab endast samuti erakorralist soodustust, sest see lisatakse kulude tavalisele mahaarvamisele. Kuigi mõni sarnane meede võiks potentsiaalselt olla Kohtu (4) pretsedendiõiguse alusel õigustatud kava erieesmärgiga, toonitab komisjon, et meetme lühike kestus on vastuolus äriühingute noteerimise edendamise erieesmärgiga, sest jätab sellest tegelikult välja paljud potentsiaalsed kasusaajad. |
| --- | --- |

28.

Maksustatavatest tuludest väljaarvamine kujutab endast samuti erakorralist soodustust, sest see lisatakse kulude tavalisele mahaarvamisele. Kuigi mõni sarnane meede võiks potentsiaalselt olla Kohtu (4) pretsedendiõiguse alusel õigustatud kava erieesmärgiga, toonitab komisjon, et meetme lühike kestus on vastuolus äriühingute noteerimise edendamise erieesmärgiga, sest jätab sellest tegelikult välja paljud potentsiaalsed kasusaajad.

| 29. | Mis puudutab teist vastuväidet, vastavalt millele ei too kava kaasa erisoodustust, mistõttu ei saa see moonutada konkurentsi ja ühenduse kaubandust, sest soosib erinevatele maksualastele õigusaktidele allutatud äriühinguid, meenutab komisjon Kohtu vastavat tööpraktikat (5), mis kinnitab, et erimaksumeedet, mis pole õigustav maksusüsteemi iseloomuga või meetme eriomadusega, võib käsitleda riigiabina. |
| --- | --- |

29.

Mis puudutab teist vastuväidet, vastavalt millele ei too kava kaasa erisoodustust, mistõttu ei saa see moonutada konkurentsi ja ühenduse kaubandust, sest soosib erinevatele maksualastele õigusaktidele allutatud äriühinguid, meenutab komisjon Kohtu vastavat tööpraktikat (5), mis kinnitab, et erimaksumeedet, mis pole õigustav maksusüsteemi iseloomuga või meetme eriomadusega, võib käsitleda riigiabina.

| 30. | Komisjon toonitab, et ühes teises otsuses (6) kinnitas Kohus komisjoni hinnangut, kus siseriiklik maksumeede, hoolimata oma näilisest üldisest loomusest, kujutas endast riigiabi, sest soosis reaalselt teatud rahvuslikke tööstussektoreid. Käesoleval juhul on komisjon seisukohal, et maksusoodustusel, mis võimaldab kõrvalekaldumist normaalsest maksukäsitlusest, soodustades kõiki Itaalias maksustatavaid äriühinguid, kes saavad heakskiidu mõnel reglementeeritud turul noteerimiseks, on suur mõju teatud suuruses äriühingutele ja võib moonutada konkurentsi, parandades nimetatud äriühingute konkurentsialast seisundit Itaalias registreerimata konkurentide ees. Peale selle, olles tagatud maksusüsteemi vahendusel, soodustab abi eriti itaalia äriühinguid, sest kui itaalia äriühingute suhtes kohaldatakse maailmaskaalal realiseeritud kasumi eest väiksemat maksukohustust, võivad välismaised äriühingud soodustusest hüvitist saada üksnes oma kasumi Itaalias realiseeritud osa eest, ning asuvad sellest vaatevinklist vaadatuna halvemas seisukorras. Nimetatud kohtlemise ebavõrdsust võib tavaliselt põhjendada maksusüsteemi loomusega, kuid käesoleval juhul kujutab kava endast erakorralist, maksusüsteemi normaalses haldusalas õigustamatut soodustust, mistõttu on selline õigustus välistatud. |
| --- | --- |

30.

Komisjon toonitab, et ühes teises otsuses (6) kinnitas Kohus komisjoni hinnangut, kus siseriiklik maksumeede, hoolimata oma näilisest üldisest loomusest, kujutas endast riigiabi, sest soosis reaalselt teatud rahvuslikke tööstussektoreid. Käesoleval juhul on komisjon seisukohal, et maksusoodustusel, mis võimaldab kõrvalekaldumist normaalsest maksukäsitlusest, soodustades kõiki Itaalias maksustatavaid äriühinguid, kes saavad heakskiidu mõnel reglementeeritud turul noteerimiseks, on suur mõju teatud suuruses äriühingutele ja võib moonutada konkurentsi, parandades nimetatud äriühingute konkurentsialast seisundit Itaalias registreerimata konkurentide ees. Peale selle, olles tagatud maksusüsteemi vahendusel, soodustab abi eriti itaalia äriühinguid, sest kui itaalia äriühingute suhtes kohaldatakse maailmaskaalal realiseeritud kasumi eest väiksemat maksukohustust, võivad välismaised äriühingud soodustusest hüvitist saada üksnes oma kasumi Itaalias realiseeritud osa eest, ning asuvad sellest vaatevinklist vaadatuna halvemas seisukorras. Nimetatud kohtlemise ebavõrdsust võib tavaliselt põhjendada maksusüsteemi loomusega, kuid käesoleval juhul kujutab kava endast erakorralist, maksusüsteemi normaalses haldusalas õigustamatut soodustust, mistõttu on selline õigustus välistatud.

| 31. | Mis puudutab kava piiratud ajalist tõhusust, siis on Itaalia seisukohal, et potentsiaalsete kasusaajate arvu piiramine (üksnes 2004. aasta 31. detsembrini noteerimiseks heakskiidu saanud äriühingud) on seotud eelarve piirangutega. Muus osas olevat tegemist lisaelemendiga, mis toetab järeldust, et konkurentsimeetme osakaal on üsna tühine. Komisjon on seisukohal, et soodustuse eelarvelised piirangud ei kahanda viimase toetuslikku iseloomu ega sellest tulenevaid konkurentsimoonutusi. Kava määrab (maksukäsitluse kaudu) teatud muudatusi äriühingute konkurentsiseisundis, kes tegutsevad kommertsalal rahvusvahelisele konkurentsile avatud sektorites, ja kujutab seega konkurentsi moonutada ähvardavat abi. |
| --- | --- |

31.

Mis puudutab kava piiratud ajalist tõhusust, siis on Itaalia seisukohal, et potentsiaalsete kasusaajate arvu piiramine (üksnes 2004. aasta 31. detsembrini noteerimiseks heakskiidu saanud äriühingud) on seotud eelarve piirangutega. Muus osas olevat tegemist lisaelemendiga, mis toetab järeldust, et konkurentsimeetme osakaal on üsna tühine. Komisjon on seisukohal, et soodustuse eelarvelised piirangud ei kahanda viimase toetuslikku iseloomu ega sellest tulenevaid konkurentsimoonutusi. Kava määrab (maksukäsitluse kaudu) teatud muudatusi äriühingute konkurentsiseisundis, kes tegutsevad kommertsalal rahvusvahelisele konkurentsile avatud sektorites, ja kujutab seega konkurentsi moonutada ähvardavat abi.

| 32. | Komisjon järeldab, et meede pakub kasusaajatele teatud maksualaseid erisoodustusi, mis vähendavad nende majandustegevuses tavalistes tingimustes kantavaid kulusid. |
| --- | --- |

32.

Komisjon järeldab, et meede pakub kasusaajatele teatud maksualaseid erisoodustusi, mis vähendavad nende majandustegevuses tavalistes tingimustes kantavaid kulusid.

| 33. | Komisjon on seisukohal, et nimetatud hüvitised on tagatud riigi poolt, või täpsemalt riigiressursside kaudu. Kuna Itaalia ei esitanud asjakohaseid vastuargumente, kinnitab komisjon menetluse ametliku algatamisel antud hinnangut, et hüvitis on tagatud riigi poolt, sest kujutab endast Itaalia riigikassale tavaliselt laekuvast maksutulust loobumist. |
| --- | --- |

33.

Komisjon on seisukohal, et nimetatud hüvitised on tagatud riigi poolt, või täpsemalt riigiressursside kaudu. Kuna Itaalia ei esitanud asjakohaseid vastuargumente, kinnitab komisjon menetluse ametliku algatamisel antud hinnangut, et hüvitis on tagatud riigi poolt, sest kujutab endast Itaalia riigikassale tavaliselt laekuvast maksutulust loobumist.

| 34. | Arvestades meetme mõju, kinnitab komisjon menetluse ametliku algatamise ajal antud hinnangut, et meede võib moonutada äriühingute vahelist konkurentsi ja liikmesriikide vahelist kaubandust, sest kasusaajad äriühingud võivad tegutseda rahvusvahelistel turgudel ja tegeleda kommerts- ja teistel majandusaladel turgudel, mida iseloomustab tugev konkurents. Kooskõlas Kohtu (7) poolt reguleeritud pretsedendiõigusega, on selleks, et meede moonutaks konkurentsi küllaldane, kui abisaaja on konkurentsile avatud turgudel konkurentsis teiste äriühingutega. |
| --- | --- |

34.

Arvestades meetme mõju, kinnitab komisjon menetluse ametliku algatamise ajal antud hinnangut, et meede võib moonutada äriühingute vahelist konkurentsi ja liikmesriikide vahelist kaubandust, sest kasusaajad äriühingud võivad tegutseda rahvusvahelistel turgudel ja tegeleda kommerts- ja teistel majandusaladel turgudel, mida iseloomustab tugev konkurents. Kooskõlas Kohtu (7) poolt reguleeritud pretsedendiõigusega, on selleks, et meede moonutaks konkurentsi küllaldane, kui abisaaja on konkurentsile avatud turgudel konkurentsis teiste äriühingutega.

| 35. | Reglementeeritud väärtpaberite börsil noteerimiseks heakiitu taotledes püüdlevad äriühingud mitmeid olulisi finantseesmärke, sealhulgas, esiteks, suurendada ja diferentseerida finantsallikaid tegevuste ja aktsiate ostmiseks, teiseks, suurendada oma finantsoskusi pöördudes väärtpaberite omanike, pakkujate ja teiste laenuandjate poole, kes aktsepteerivad aktsiaid laenutagatistena, kolmandaks, omandada turuhinnangud, selliselt, et kergendada igal ajahetkel liitumis- ja ostuoperatsioone. Võimaldades erakorralist maksusoodustust äriühingule, kes otsustavad lasta end börsil noteerida, parandab kava nende äriühingute konkurentsiseisundit ja nende finantsvõimekust konkurentide suhtes. Arvestades, et eelkirjeldatud fenomenid võivad soosida itaalia kasusaajaid, kes tegutsevad ühendusesisese kaubavahetusega turgudel, on komisjon ka sel põhjusel seisukohal, et kava mõjutab kaubavahetust ja moonutab konkurentsi. |
| --- | --- |

35.

Reglementeeritud väärtpaberite börsil noteerimiseks heakiitu taotledes püüdlevad äriühingud mitmeid olulisi finantseesmärke, sealhulgas, esiteks, suurendada ja diferentseerida finantsallikaid tegevuste ja aktsiate ostmiseks, teiseks, suurendada oma finantsoskusi pöördudes väärtpaberite omanike, pakkujate ja teiste laenuandjate poole, kes aktsepteerivad aktsiaid laenutagatistena, kolmandaks, omandada turuhinnangud, selliselt, et kergendada igal ajahetkel liitumis- ja ostuoperatsioone. Võimaldades erakorralist maksusoodustust äriühingule, kes otsustavad lasta end börsil noteerida, parandab kava nende äriühingute konkurentsiseisundit ja nende finantsvõimekust konkurentide suhtes. Arvestades, et eelkirjeldatud fenomenid võivad soosida itaalia kasusaajaid, kes tegutsevad ühendusesisese kaubavahetusega turgudel, on komisjon ka sel põhjusel seisukohal, et kava mõjutab kaubavahetust ja moonutab konkurentsi.

| 36. | Peale selle täheldas komisjon, et 2004. aasta 31. detsembrini said Itaalia väärtpaberite börsidel noteerimiseks heakskiidu kümme äriühingut (eelmise aastaga võrreldes 100 % tõus) (8). Kava tagab noteerimiseks heakskiidu saanud äriühingutele maksusoodustused, mis on proportsioonis nende tulevikukasumitega. Itaalia börsidel noteerimiseks heakskiidu saanud äriühingud kuuluvad erinevatesse sektoritesse, mis ulatuvad vabrikutööstusest kommunaalteenusteni ja kes on avatud rahvusvahelisele konkurentsile. Ei Itaalia ametiasutused ega huvitatud kolmandad isikud ei esitanud argumente, mille kohaselt – kasusaajate mõnede eriomaduste tõttu – tagatud hüvitised ei saa mõjutada konkurentsi ega ühenduse kaubavahetust. Kasusaajate poolt nende noteerimiseks heakskiitmisele eelnenud kolmel aastal realiseeritud kasumil põhinevate prognooside alusel arvestas komisjon, et iga niisugune äriühing võib saada kasu maksude ulatuslikust vähendamisest. Komisjoni arvestused näitavad näiteks seda, et maksude vähendamine, millest võib kasu saada vaid üks nimetatud kasusaajatest, ulatub aastatel 2004-2007 75 miljoni euroni. Vastavalt eespool nimetatud dekreet-seaduse DL 269/2003 artikli 11 soodustust piiravale klauslile, ei tohiks hüvitis siiski ületada 11,7 miljonit eurot kolme aasta jooksul. Ühelgi juhul ei luba Itaalia poolt esitatud põhjendused järeldada, et üksikutele kasusaajatele välja makstud hüvitised võiksid mahtuda de minimis abide piiridesse. |
| --- | --- |

36.

Peale selle täheldas komisjon, et 2004. aasta 31. detsembrini said Itaalia väärtpaberite börsidel noteerimiseks heakskiidu kümme äriühingut (eelmise aastaga võrreldes 100 % tõus) (8). Kava tagab noteerimiseks heakskiidu saanud äriühingutele maksusoodustused, mis on proportsioonis nende tulevikukasumitega. Itaalia börsidel noteerimiseks heakskiidu saanud äriühingud kuuluvad erinevatesse sektoritesse, mis ulatuvad vabrikutööstusest kommunaalteenusteni ja kes on avatud rahvusvahelisele konkurentsile. Ei Itaalia ametiasutused ega huvitatud kolmandad isikud ei esitanud argumente, mille kohaselt – kasusaajate mõnede eriomaduste tõttu – tagatud hüvitised ei saa mõjutada konkurentsi ega ühenduse kaubavahetust. Kasusaajate poolt nende noteerimiseks heakskiitmisele eelnenud kolmel aastal realiseeritud kasumil põhinevate prognooside alusel arvestas komisjon, et iga niisugune äriühing võib saada kasu maksude ulatuslikust vähendamisest. Komisjoni arvestused näitavad näiteks seda, et maksude vähendamine, millest võib kasu saada vaid üks nimetatud kasusaajatest, ulatub aastatel 2004-2007 75 miljoni euroni. Vastavalt eespool nimetatud dekreet-seaduse DL 269/2003 artikli 11 soodustust piiravale klauslile, ei tohiks hüvitis siiski ületada 11,7 miljonit eurot kolme aasta jooksul. Ühelgi juhul ei luba Itaalia poolt esitatud põhjendused järeldada, et üksikutele kasusaajatele välja makstud hüvitised võiksid mahtuda de minimis abide piiridesse.

| 37. | Komisjon järeldab, et kavast lähtuv konkurentsimoonutus on mitmetes kasumsaajate tegutsemissektorites oluline, arvestades, et sageli on nimetatud kasumisaajatel vastavates Itaalia sektorites mängida juhtiv osa, mis omakorda õigustab kavale antud negatiivset hinnangut. |
| --- | --- |

37.

Komisjon järeldab, et kavast lähtuv konkurentsimoonutus on mitmetes kasumsaajate tegutsemissektorites oluline, arvestades, et sageli on nimetatud kasumisaajatel vastavates Itaalia sektorites mängida juhtiv osa, mis omakorda õigustab kavale antud negatiivset hinnangut.

| 38. | Itaalia ametiasutused rakendasid kava sellest eelnevalt komisjoni teavitamata, jättes täitmata asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 ette nähtud kohustust. Kuna asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel on meetme näol tegemist riigiabiga, ja kuna meedet rakendati komisjoni eelneva heakskiiduta, siis on selle näol tegemist ebaseadusliku abiga. |
| --- | --- |

38.

Itaalia ametiasutused rakendasid kava sellest eelnevalt komisjoni teavitamata, jättes täitmata asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 ette nähtud kohustust. Kuna asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel on meetme näol tegemist riigiabiga, ja kuna meedet rakendati komisjoni eelneva heakskiiduta, siis on selle näol tegemist ebaseadusliku abiga.

| 39. | Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel on nimetatud meetme näol tegemist riigiabiga, seepärast tuleb tema vastavust ühisturuga hinnata asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 ja artikli 87 lõikes 3 ette nähtud erandite valguses. |
| --- | --- |

39.

Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel on nimetatud meetme näol tegemist riigiabiga, seepärast tuleb tema vastavust ühisturuga hinnata asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 ja artikli 87 lõikes 3 ette nähtud erandite valguses.

| 40. | Itaalia ametiasutused ei vaielnud otseselt vastu komisjoni ametliku uurimise algatamist käsitlenud 18. veebruari 2004. aasta kirjas väljendatud hinnangule, vastavalt millele pole käesoleval juhul kohaldatav ükski asutamislepingu artikli 87 lõigete 2 ja 3 erand, mille alusel võib riigiabisid käsitleda ühisturuga kooskõlas olevatena, komisjon ei täheldanud ka ühtegi uut elementi, mis tunnistaks nimetatud järelduse kehtetuks. |
| --- | --- |

40.

Itaalia ametiasutused ei vaielnud otseselt vastu komisjoni ametliku uurimise algatamist käsitlenud 18. veebruari 2004. aasta kirjas väljendatud hinnangule, vastavalt millele pole käesoleval juhul kohaldatav ükski asutamislepingu artikli 87 lõigete 2 ja 3 erand, mille alusel võib riigiabisid käsitleda ühisturuga kooskõlas olevatena, komisjon ei täheldanud ka ühtegi uut elementi, mis tunnistaks nimetatud järelduse kehtetuks.

| 41. | Käesoleval juhul pole kasusaajad seotud ühegi kuluga või on nad seotud grupierandi määruse või ühenduse suunitluste alusel abidele heakskiitmatute kuludega. |
| --- | --- |

41.

Käesoleval juhul pole kasusaajad seotud ühegi kuluga või on nad seotud grupierandi määruse või ühenduse suunitluste alusel abidele heakskiitmatute kuludega.

| 42. | Asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 ette nähtud erandid, mis käsitlevad üksikutele tarbijatele võimaldatud sotsiaalset tüüpi abisid, abisid, mis on suunatud looduskatastroofidest või teistest erakorralistest sündmustest põhjustatud kahjude korvamisele ning Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondadele antud majandusabisid käesoleval juhul ei kohaldata. |
| --- | --- |

42.

Asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 ette nähtud erandid, mis käsitlevad üksikutele tarbijatele võimaldatud sotsiaalset tüüpi abisid, abisid, mis on suunatud looduskatastroofidest või teistest erakorralistest sündmustest põhjustatud kahjude korvamisele ning Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondadele antud majandusabisid käesoleval juhul ei kohaldata.

| 43. | Peale selle pole kohaldatav asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a nimetatud erand, mis näeb ette ebatavaliselt madalala elatustasemega või tugeva vaeghõivega piirkondade majandusliku arengu soodustamiseks suunatud abide heakskiitmist, sest meedet kohaldatakse kogu Itaalia territooriumi ulatuses ja mitte üksnes Itaalia sellistes piirkondades, mida käsitletakse sama artikli 87 lõike 3 punktis a. |
| --- | --- |

43.

Peale selle pole kohaldatav asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a nimetatud erand, mis näeb ette ebatavaliselt madalala elatustasemega või tugeva vaeghõivega piirkondade majandusliku arengu soodustamiseks suunatud abide heakskiitmist, sest meedet kohaldatakse kogu Itaalia territooriumi ulatuses ja mitte üksnes Itaalia sellistes piirkondades, mida käsitletakse sama artikli 87 lõike 3 punktis a.

| 44. | Kava ei saa käsitleda ka olulise Euroopa ühishuvi projektina, samuti pole see suunatud Itaalia tõsiste majandushäirete korvamiseks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel. Selle eesmärgiks pole ka kultuuri edendamine ja pärandi säilitamine vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile d. |
| --- | --- |

44.

Kava ei saa käsitleda ka olulise Euroopa ühishuvi projektina, samuti pole see suunatud Itaalia tõsiste majandushäirete korvamiseks asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel. Selle eesmärgiks pole ka kultuuri edendamine ja pärandi säilitamine vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile d.

| 45. | Lõpetuseks, kavale tuleb anda hinnang asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c valguses. Nimetatud artikkel sätestab, et mõnede tegevuste ja mõnede majanduspiirkondade arengu soodustamiseks suunatud abisid võib heaks kiita tingimusel, et need ei muuda kaubavahetustingimusi ühenduse huvidele ebasoodsas suunas. Kavaga sätestatud maksusoodustused pole seotud eriinvesteeringute, töökohtade loomise või eriprojektidega. Tegemist on lihtsalt niisuguste kulude vähendamisega, mida huvitatud äriühingud tavaliselt oma majandustegevuses kandma peavad ning seepärast peab neid käsitlema operatiivsete riigiabidena, mis ei ole ühisturuga vastavuses. |
| --- | --- |

45.

Lõpetuseks, kavale tuleb anda hinnang asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c valguses. Nimetatud artikkel sätestab, et mõnede tegevuste ja mõnede majanduspiirkondade arengu soodustamiseks suunatud abisid võib heaks kiita tingimusel, et need ei muuda kaubavahetustingimusi ühenduse huvidele ebasoodsas suunas. Kavaga sätestatud maksusoodustused pole seotud eriinvesteeringute, töökohtade loomise või eriprojektidega. Tegemist on lihtsalt niisuguste kulude vähendamisega, mida huvitatud äriühingud tavaliselt oma majandustegevuses kandma peavad ning seepärast peab neid käsitlema operatiivsete riigiabidena, mis ei ole ühisturuga vastavuses.

VI.   KOKKUVÕTE

| 46. | Komisjon järeldab, et kõnealuse meetmega sätestatud maksusoodustustega on tegemist operatiivse riigiabi kavaga, mille suhtes ei kohaldata ühtegi niisugustele abidele ettenähtud erandeid, ning mis on seepärast ühisturuga vastuolus. Peale selle on komisjon seisukohal, et Itaalia kohaldas kõnealuse meetme ebaseaduslikult. |
| --- | --- |

46.

Komisjon järeldab, et kõnealuse meetmega sätestatud maksusoodustustega on tegemist operatiivse riigiabi kavaga, mille suhtes ei kohaldata ühtegi niisugustele abidele ettenähtud erandeid, ning mis on seepärast ühisturuga vastuolus. Peale selle on komisjon seisukohal, et Itaalia kohaldas kõnealuse meetme ebaseaduslikult.

| 47. | Kui tõestatakse, et riigiabi on tagatud ebaseaduslikult ja on ühisturuga vastuolus, siis on selle loomulikuks tagajärjeks, et abi tuleb kasusaajatelt tagasi saada. Abi tagasisaamise kaudu taastatakse võimaluste piires enne abi andmist kehtinud konkurentsiseisund. |
| --- | --- |

47.

Kui tõestatakse, et riigiabi on tagatud ebaseaduslikult ja on ühisturuga vastuolus, siis on selle loomulikuks tagajärjeks, et abi tuleb kasusaajatelt tagasi saada. Abi tagasisaamise kaudu taastatakse võimaluste piires enne abi andmist kehtinud konkurentsiseisund.

| 48. | Kuigi käesolev menetlus viidi lõpule enne kava jõustumahakkamise majandusaasta lõppu, seega enne kui suuremalt osalt kasusaajatelt maksmisele kuuluvad maksud on lõplikult välja kujunenud, ei saa komisjon välistada, et mõned äriühingud on abist juba kasu saanud, näiteks väiksemate osamaksete kaudu käesolevat majandusaastat puudutavate maksude osas. |
| --- | --- |

48.

Kuigi käesolev menetlus viidi lõpule enne kava jõustumahakkamise majandusaasta lõppu, seega enne kui suuremalt osalt kasusaajatelt maksmisele kuuluvad maksud on lõplikult välja kujunenud, ei saa komisjon välistada, et mõned äriühingud on abist juba kasu saanud, näiteks väiksemate osamaksete kaudu käesolevat majandusaastat puudutavate maksude osas.

| 49. | Komisjon märgib samuti, et pärast uurimise ametliku algatamist hoiatasid Itaalia ametiasutused avalikult potentsiaalseid kavast kasu saajaid võimalikest tagajärgedest komisjoni kinnitusele, et käesoleva meetmega on tegemist ühisturuga vastuolus oleva abiga. Igal juhul peab komisjon vajalikuks kasusaajatele juba kättesaadavaks muudetud abide tagastamist. |
| --- | --- |

49.

Komisjon märgib samuti, et pärast uurimise ametliku algatamist hoiatasid Itaalia ametiasutused avalikult potentsiaalseid kavast kasu saajaid võimalikest tagajärgedest komisjoni kinnitusele, et käesoleva meetmega on tegemist ühisturuga vastuolus oleva abiga. Igal juhul peab komisjon vajalikuks kasusaajatele juba kättesaadavaks muudetud abide tagastamist.

| 50. | Sel eesmärgil peab komisjon nõudma Itaalialt, et see kutsuks potentsiaalseid kavast kasu saajaid üles tagastama abi kahe kuu jooksul alates käesolevast otsusest teatamisest koos intressidega vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 V jaotisele, mis käsitleb nõukogu rakendusmäärust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (9). Eriti juhul, kui abi käesoleva majandusaasta eest on juba antud maksustamisele kuuluvate maksude vähendamise kaudu, peab Itaalia tagasi saama kõik maksustamisele kuuluvad maksud 2004. aastal ette nähtud lõppsaldo maksega. Igal juhul peab tagastamine olema lõpetatud hiljemalt käesolevast otsusest teatamise kuupäevale järgneva esimese maksuperioodi lõpuks. |
| --- | --- |

50.

Sel eesmärgil peab komisjon nõudma Itaalialt, et see kutsuks potentsiaalseid kavast kasu saajaid üles tagastama abi kahe kuu jooksul alates käesolevast otsusest teatamisest koos intressidega vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 V jaotisele, mis käsitleb nõukogu rakendusmäärust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (9). Eriti juhul, kui abi käesoleva majandusaasta eest on juba antud maksustamisele kuuluvate maksude vähendamise kaudu, peab Itaalia tagasi saama kõik maksustamisele kuuluvad maksud 2004. aastal ette nähtud lõppsaldo maksega. Igal juhul peab tagastamine olema lõpetatud hiljemalt käesolevast otsusest teatamise kuupäevale järgneva esimese maksuperioodi lõpuks.

| 51. | Komisjon peab Itaaliat tagant kiirustama vajaliku teabe edastamises, täita tuleb tabel vastavate kasusaajate kohta, selgelt tuleb täpsustada kavandatud ja juba rakendatud meetmeid ebaseadusliku riigiabi viivitamatuks ja tõhusaks tagastamiseks. Komisjon peab kutsuma Itaaliat üles esitama kahe kuu jooksul alates käesolevast otsusest teatamisest kõik dokumendid, mis kinnitavad ebaseaduslikust abist kasusaajaid puudutava tagastamismenetluse käivitamist. |
| --- | --- |

51.

Komisjon peab Itaaliat tagant kiirustama vajaliku teabe edastamises, täita tuleb tabel vastavate kasusaajate kohta, selgelt tuleb täpsustada kavandatud ja juba rakendatud meetmeid ebaseadusliku riigiabi viivitamatuks ja tõhusaks tagastamiseks. Komisjon peab kutsuma Itaaliat üles esitama kahe kuu jooksul alates käesolevast otsusest teatamisest kõik dokumendid, mis kinnitavad ebaseaduslikust abist kasusaajaid puudutava tagastamismenetluse käivitamist.

| 52. | Käesolev otsus käsitleb kava sellisena ja peab olema viivitamata rakendatud, rakendamisele kuulub ka kavaga tagatud abide tagasi saamine. Ilma et see piiraks võimalust, et kõiki või ühte osa tagatud abidest käsitletakse üksikjuhtumitel ühisturuga vastavuses olevatena, seda eriti VKEde abisid käsitleva grupierinevuste määruse artikli 5 punkti b alusel, |
| --- | --- |

52.

Käesolev otsus käsitleb kava sellisena ja peab olema viivitamata rakendatud, rakendamisele kuulub ka kavaga tagatud abide tagasi saamine. Ilma et see piiraks võimalust, et kõiki või ühte osa tagatud abidest käsitletakse üksikjuhtumitel ühisturuga vastavuses olevatena, seda eriti VKEde abisid käsitleva grupierinevuste määruse artikli 5 punkti b alusel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Maksusoodustuste kujul võimaldatud riiklik abikava mõnel Euroopa reglementeeritud turul noteerimiseks heakskiidu saanud äriühingute heaks vastavalt Itaalia poolt ellu viidud 30. septembri 2003. aasta dekreet-seaduse nr 269 artikli 1 esimese lõike punktile d ja artiklile 11 on ühisturuga vastuolus.

Artikkel 2

Itaalia tühistab artiklis 1 käsitletud abikava selle majandusaasta algusest, kuhu jääb käesoleva otsuse teatamise kuupäev.

Artikkel 3

1.   Itaalia võtab kõik vajalikud meetmed selleks, et juba ebaseaduslikult antud abi artiklis 1 käsitletud kasusaajatelt tagasi saada.

2.   Tagastamine toimub viivitusteta ja vastavalt riiklikele õigusmenetlusele tingimusel, et need võimaldavad käesoleva otsuse kohest ja tõhusat täideviimist.

3.   Tagastamine viiakse läbi võimalikult kiiresti. Eriti juhul, kui abi on juba kättesaadavaks tehtud jooksva majandusaasta jooksul tasumisele kuuluvate maksude vähendamise läbi, peab Itaalia tagasi nõudma kõik tasumisele kuuluvad maksud 2004. aastaks ette nähtud viimase ülekandega.

4.   Tagastatav abi hõlmab intresse, mida hakatakse arvestama alates kuupäevast, mil abi kasusaajatele kättesaadavaks muudeti, kuni tegeliku tagastamiskuupäevani.

5.   Intresse arvestatakse vastavalt määruse nr 794/2004 (EÜ) V jaotisele.

6.   Kahe kuu jooksul käesoleva otsuse teatamisest kohustab Itaalia kõiki artiklis 1 käsitletud abist kasusaajaid ebaseaduslikku abi intressidega tagasi maksma.

Artikkel 4

Itaalia teavitab komisjoni kahe kuu jooksul käesolevast otsusest teatamise kuupäevast otsuse täitmiseks vastuvõetud ja ettenähtud meetmetest. Nimetatud teave edastatakse küsimustiku abil, mis on esitatud käesoleva otsuse 1. lisas. Samaks tähtajaks esitab Itaalia kõik dokumendid, mis kinnitavad tagastamismenetluse käivitamist ebaseaduslikust abist kasusaajate suhtes.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 16. märts 2005

Komisjoni nimel

Komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 221, 3.9.2004, lk 7.

1

(2)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1. Määrust on muudetud 2003. aasta liitumisaktiga.

2

(3)  Vt märkus 1.

3

(4)  Kohtuasi C-143/99, Adria-Wien Pipeline, EKL 2001, lk I-8365.

4

(5)  Kohtuasi 173/73, Itaalia/Komisjon, EKL 1974, lk I-03671.

5

(6)  Kohtuasi 203/82, Itaalia/Komisjon, EKL 1983, lk 2525.

6

(7)  Vt kohtuasi T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Komisjon, EKL 1998, lk II-717.

7

(8)  Tegemist on järgmiste äriühingutega: 1) TREVISAN SpA, tööstuslikud värvimisseadmed; 2) ISAGRO SpA, farmaatsiatooted; 3) DIGITAL MULTIMEDIA TECHNOLOGIES (DMT) SpA, meedia; 4) TERNA SpA, kommunaalteenused (elektrivool); 5) PROCOMAC SpA, villimisseadmed; 6) AZIMUT HOLDING SpA, finantsteenused; 7) GREENVISION AMBIENTE SpA, teenused; 8) PANARIAGROUP SpA, keraamika; 9) RGI SpA, arvutirakendused; 10) GEOX SpA, rõivad.

8

(9)  EÜT L 140, 30.4.2004, lk 1.

9

---

LISA

Teave Itaalia poolt hiljuti börsil noteeritud äriühingutele rakendatud abikava C8/2004 (ex NN164/2003) käsitleva komisjoni otsuse 16.03.2005 rakendamise kohta

1.   Kasusaajate koguarv ja tagastatava abi kogusumma

| 1.1 | Palun märkige üksikasjalikult, mil moel arvutatakse kasusaajate tagastamisele kuuluv abisumma:






  — | Põhisumma |
| --- | --- | --- |

1.1

Palun märkige üksikasjalikult, mil moel arvutatakse kasusaajate tagastamisele kuuluv abisumma:

—

Põhisumma

| — | Intressid |
| --- | --- |

—

Intressid

| 1.2 | Tagastamisele kuuluva, abikava alusel ebaseaduslikult antud abi kogusumma (abi brutoekvivalent, ...hindades). |
| --- | --- |

1.2

Tagastamisele kuuluva, abikava alusel ebaseaduslikult antud abi kogusumma (abi brutoekvivalent, ...hindades).

| 1.3 | Kasusaajate koguarv, kelle käest tuleb tagasi nõuda neile käesoleva abikava raames ebaseaduslikult antud abi. |
| --- | --- |

1.3

Kasusaajate koguarv, kelle käest tuleb tagasi nõuda neile käesoleva abikava raames ebaseaduslikult antud abi.

2.   Kavandatud ja juba rakendatud abi tagasinõudmise meetmed

| 2.1 | Palun märkige üksikasjalikult abi koheseks ja tõhusaks tagasinõudmiseks kavandatud ja juba rakendatud meetmed. Täpsustage nimetatud meetmete juriidiline alus. |
| --- | --- |

2.1

Palun märkige üksikasjalikult abi koheseks ja tõhusaks tagasinõudmiseks kavandatud ja juba rakendatud meetmed. Täpsustage nimetatud meetmete juriidiline alus.

| 2.2 | Tagastamise lõpptähtaeg. |
| --- | --- |

2.2

Tagastamise lõpptähtaeg.

3.   Teave kasusaajate kohta

Palun kandke lisatud tabelisse kõikide kasusaajate andmed, kelle käest tuleb tagasi nõuda abikava raames neile ebaseaduslikult antud abi.

| Kasusaaja | Ebaseaduslikult antud abi kogusumma (1)

  valuuta: ... | Tagasimakstud summad (2)

  valuuta: ... |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Kasusaaja

Ebaseaduslikult antud abi kogusumma (1)

valuuta: ...

Tagasimakstud summad (2)

valuuta: ...

---

(1)  Kasusaajale kättesaadavaks muudetud abi kogusumma (abi brutoekvivalent, .... hindades)

(2)

| (°) | Tagastatud brutosummad (sealhulgas intressid). |
| --- | --- |

(°)

Tagastatud brutosummad (sealhulgas intressid).

---

| 1.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 94/50 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 94/50

---

KOMISJONI OTSUS,

21. september 2005,

riigiabi nr C 5/2004 (ex N 609/2003) kohta, mida Saksamaa kavatseb anda Kronoply’le

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 3497 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/262/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles palunud huvitatud isikutel esitada oma märkused eespool nimetatud sätete alusel (1) ja võttes nende märkusi arvesse,

ning arvestades, et

1.   MENETLUS

| (1) | 22. detsembri 2003. aasta kirjas (A/39031) teatas Saksamaa komisjonile, et tal on kavas anda seoses mitut valdkonda hõlmava raamprogrammiga, mis käsitleb piirkondliku abi andmist ulatuslikele investeerimisprojektidele (2) (edaspidi “mitut valdkonda hõlmav raamprogramm”), Kronoply GmbH-le, Heiligengrabe (Brandenburg) (edaspidi “Kronoply”), investeerimistoetust. Nimetatud abi registreeriti numbri all N 609/03. |
| --- | --- |

(1)

22. detsembri 2003. aasta kirjas (A/39031) teatas Saksamaa komisjonile, et tal on kavas anda seoses mitut valdkonda hõlmava raamprogrammiga, mis käsitleb piirkondliku abi andmist ulatuslikele investeerimisprojektidele (2) (edaspidi “mitut valdkonda hõlmav raamprogramm”), Kronoply GmbH-le, Heiligengrabe (Brandenburg) (edaspidi “Kronoply”), investeerimistoetust. Nimetatud abi registreeriti numbri all N 609/03.

| (2) | 18. veebruari 2004. aasta kirjas (SG/D/200649) teavitas komisjon Saksamaad oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus. |
| --- | --- |

(2)

18. veebruari 2004. aasta kirjas (SG/D/200649) teavitas komisjon Saksamaad oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus.

| (3) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (3) Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (3) Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused.

| (4) | 19. märtsi 2004. aasta kirjas (A/32003) edastas Saksamaa oma märkused. |
| --- | --- |

(4)

19. märtsi 2004. aasta kirjas (A/32003) edastas Saksamaa oma märkused.

| (5) | 24. mai 2004. aasta kirjas (A/33878) edastas Luther Menold Rechtsanwaltsgesellschaft mbH Kronoply märkused. Märkused anti Saksamaale edasi 19. novembril 2004 (D/58277). |
| --- | --- |

(5)

24. mai 2004. aasta kirjas (A/33878) edastas Luther Menold Rechtsanwaltsgesellschaft mbH Kronoply märkused. Märkused anti Saksamaale edasi 19. novembril 2004 (D/58277).

2.   ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1.   Esimene teatis N 813/2000

| (6) | Käesolev otsus on seotud juhtumiga N 813/2000, milles komisjon kiitis heaks abi andmise Kronoply’le. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev otsus on seotud juhtumiga N 813/2000, milles komisjon kiitis heaks abi andmise Kronoply’le.

| (7) | 3. juulil 2001 (SG/D/289524) kiitis komisjon vastavalt mitut valdkonda hõlmavale 1998. a. raamprogrammile heaks Kronoply’le antava abi brutoosatähtsuse 31,5% suunatud pindudest plaatide tootmiseks (Oriented Strand Board
   (4) edaspidi “OSB”) ehitatava tootmisettevõtte jaoks Heiligengrabes, Brandenburgis, mis EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 kohaselt on abistatav piirkond. Abi osatähtsuseks määrati 3,5 protsendipunkti vähem kui maksimaalne osatähtsus, sest asjaomast turgu peeti kahanevaks turuks. |
| --- | --- |

(7)

3. juulil 2001 (SG/D/289524) kiitis komisjon vastavalt mitut valdkonda hõlmavale 1998. a. raamprogrammile heaks Kronoply’le antava abi brutoosatähtsuse 31,5% suunatud pindudest plaatide tootmiseks (Oriented Strand Board
   (4) edaspidi “OSB”) ehitatava tootmisettevõtte jaoks Heiligengrabes, Brandenburgis, mis EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 kohaselt on abistatav piirkond. Abi osatähtsuseks määrati 3,5 protsendipunkti vähem kui maksimaalne osatähtsus, sest asjaomast turgu peeti kahanevaks turuks.

| (8) | Komisjon arvutas välja kolm hindamiskriteeriumi, mida abi maksimaalse osatähtsuse määramisel tuleb vastavalt mitut valdkonda hõlmavale 1998. a. raamprogrammile kohaldada. Arvutuste tulemusel oli abi maksimaalseks osatähtsuseks 31,5% (konkurentsifaktor 0,75, kapitali/tööjõu faktor 0,8 ja piirkonnale avaldatava mõju faktor 1,5). Asjaomase abi suurus oli seega 35,4 miljonit eurot. (5) |
| --- | --- |

(8)

Komisjon arvutas välja kolm hindamiskriteeriumi, mida abi maksimaalse osatähtsuse määramisel tuleb vastavalt mitut valdkonda hõlmavale 1998. a. raamprogrammile kohaldada. Arvutuste tulemusel oli abi maksimaalseks osatähtsuseks 31,5% (konkurentsifaktor 0,75, kapitali/tööjõu faktor 0,8 ja piirkonnale avaldatava mõju faktor 1,5). Asjaomase abi suurus oli seega 35,4 miljonit eurot. (5)

| (9) | Konkurentsifaktori arvutamisel tekkisid komisjoni ja Saksamaa vahel erimeelsused. Mõlemad pooled nõustusid, et asjaomane turg on OSB ja vineertoodete turg. Saksamaa esitas algul uuringute tulemused, mis näitasid, et tegemist ei ole kahaneva turuga. Komisjon kahtles nendes uuringutulemustes, sest tulemustest selgus, et võrreldes varasemate aastatega on nõudlus 2000. aastal erakordselt palju kasvanud. Pärast korduvat teabevahetust vähendas Saksamaa abi osatähtsuse 35%-lt 31,5%-ni.






  • | 22.detsembri 2000. aasta kirjas (A/40955) teatas Saksamaa oma kavatsusest anda Kronoply’le abi vastavalt mitut valdkonda hõlmavale 1998. a. raamprogrammile. |
| --- | --- | --- |

(9)

Konkurentsifaktori arvutamisel tekkisid komisjoni ja Saksamaa vahel erimeelsused. Mõlemad pooled nõustusid, et asjaomane turg on OSB ja vineertoodete turg. Saksamaa esitas algul uuringute tulemused, mis näitasid, et tegemist ei ole kahaneva turuga. Komisjon kahtles nendes uuringutulemustes, sest tulemustest selgus, et võrreldes varasemate aastatega on nõudlus 2000. aastal erakordselt palju kasvanud. Pärast korduvat teabevahetust vähendas Saksamaa abi osatähtsuse 35%-lt 31,5%-ni.

•

22.detsembri 2000. aasta kirjas (A/40955) teatas Saksamaa oma kavatsusest anda Kronoply’le abi vastavalt mitut valdkonda hõlmavale 1998. a. raamprogrammile.

| • | 3. jaanuaril 2001 (D/56400) palus komisjon täiendavat teavet. 11. jaanuaril 2001 toimus Saksamaa valitsuse, Brandenburgi liidumaa, asjaomase ettevõtja ja komisjoni esindajate kohtumine. Saksamaa valitsus edastas nõutud teabe 9. veebruari 2001. aasta (A/31359) ja 20. veebruari 2001. aasta (A/31463) kirjades. 9. aprilli 2001. aasta kirjas (D/51511) esitas komisjon täiendavaid küsimusi, millele Saksamaa vastas 21. mail 2001 (A/34090). |
| --- | --- |

•

3. jaanuaril 2001 (D/56400) palus komisjon täiendavat teavet. 11. jaanuaril 2001 toimus Saksamaa valitsuse, Brandenburgi liidumaa, asjaomase ettevõtja ja komisjoni esindajate kohtumine. Saksamaa valitsus edastas nõutud teabe 9. veebruari 2001. aasta (A/31359) ja 20. veebruari 2001. aasta (A/31463) kirjades. 9. aprilli 2001. aasta kirjas (D/51511) esitas komisjon täiendavaid küsimusi, millele Saksamaa vastas 21. mail 2001 (A/34090).

| • | 19. juuni 2001. aasta kirjas (A/34812) teavitas Saksamaa abi osatähtsuse vähendamisest 35%-lt 31,5%-ni. |
| --- | --- |

•

19. juuni 2001. aasta kirjas (A/34812) teavitas Saksamaa abi osatähtsuse vähendamisest 35%-lt 31,5%-ni.

| • | 5. juuli 2001. aasta kirjas (SG/D/289525) teavitas komisjon Saksamaad, et tal ei ole abi andmisele vastuväiteid. |
| --- | --- |

•

5. juuli 2001. aasta kirjas (SG/D/289525) teavitas komisjon Saksamaad, et tal ei ole abi andmisele vastuväiteid.

| (10) | 3. jaanuari 2002. aasta kirjas (A/30013) palus Saksamaa komisjonil oma otsust muuta. Saksamaa esitas tõendeid, et 2000. aastaks kavandatud nõudluse kasv on tõepoolest toimunud ja seetõttu ei ole tegemist kahaneva turuga. 5. veebruari 2002. aasta kirjas (D/50463) keeldus komisjon muutmast oma varasemat otsust põhjendusega, et abi anti kõigi oluliste faktorite korrektse arvutamise alusel. Komisjon ei saanud oma otsust muuta järgmistel põhjustel: konkurentsifaktor oli arvutatud asjaomase toote nähtava tarbimise arengu, tootmisvaldkonna aastate 1994–1999 kasvumäära ning otsuse tegemise ajal korrektse prognoosi võrdluse alusel. |
| --- | --- |

(10)

3. jaanuari 2002. aasta kirjas (A/30013) palus Saksamaa komisjonil oma otsust muuta. Saksamaa esitas tõendeid, et 2000. aastaks kavandatud nõudluse kasv on tõepoolest toimunud ja seetõttu ei ole tegemist kahaneva turuga. 5. veebruari 2002. aasta kirjas (D/50463) keeldus komisjon muutmast oma varasemat otsust põhjendusega, et abi anti kõigi oluliste faktorite korrektse arvutamise alusel. Komisjon ei saanud oma otsust muuta järgmistel põhjustel: konkurentsifaktor oli arvutatud asjaomase toote nähtava tarbimise arengu, tootmisvaldkonna aastate 1994–1999 kasvumäära ning otsuse tegemise ajal korrektse prognoosi võrdluse alusel.

2.2.   Teine teatis N 609/2003

| (11) | Teise teatisega püüti saavutada abi maksimaalset osatähtsust 35%, taotledes täiendavat abi, mis moodustab 3,5% (ehk 3 939 947 eurot). |
| --- | --- |

(11)

Teise teatisega püüti saavutada abi maksimaalset osatähtsust 35%, taotledes täiendavat abi, mis moodustab 3,5% (ehk 3 939 947 eurot).

| (12) | Saksamaa väitis, et turu määratlus, mis oli esitatud esimeses teatises N 813/2000, oli ebatäpne, ja viitas nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (6) (edaspidi „määrus(EÜ) nr 659/1999), artiklile 9, mille kohaselt võib otsuse tühistada järgmistel tingimustel: “Komisjon võib [...] tühistada [...] tehtud otsuse, kui see põhines menetluse käigus esitatud ebaõigel teabel, mis oli otsuse tegemisel määrav.” |
| --- | --- |

(12)

Saksamaa väitis, et turu määratlus, mis oli esitatud esimeses teatises N 813/2000, oli ebatäpne, ja viitas nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (6) (edaspidi „määrus(EÜ) nr 659/1999), artiklile 9, mille kohaselt võib otsuse tühistada järgmistel tingimustel: “Komisjon võib [...] tühistada [...] tehtud otsuse, kui see põhines menetluse käigus esitatud ebaõigel teabel, mis oli otsuse tegemisel määrav.”

| (13) | Asjaomane turg oli esimeses teatises määratletud OSB ja vineeri turuna ning seetõttu väitis Saksamaa, et viimased uuringud on näidanud, et asjaomast turgu oleks tulnud määratleda pigem OSB ja ainult teatavat liiki vineeri turuna. Kui kasutada uut turu määratlust, siis asjaomane turg ei kahaneks kõnealusel perioodil vastavalt mitut valdkonda hõlmavale 1998. a. raamprogrammi punktile 3.4 ja seetõttu tuleks võimaldada abi osatähtsusega 35%. |
| --- | --- |

(13)

Asjaomane turg oli esimeses teatises määratletud OSB ja vineeri turuna ning seetõttu väitis Saksamaa, et viimased uuringud on näidanud, et asjaomast turgu oleks tulnud määratleda pigem OSB ja ainult teatavat liiki vineeri turuna. Kui kasutada uut turu määratlust, siis asjaomane turg ei kahaneks kõnealusel perioodil vastavalt mitut valdkonda hõlmavale 1998. a. raamprogrammi punktile 3.4 ja seetõttu tuleks võimaldada abi osatähtsusega 35%.

2.3.   Otsus menetluse algatamise kohta

| (14) | Komisjon jättis rahuldamata Saksamaa taotluse selle kohta, et asjaomane turg peaks asendustoodete erineva määratluse tõttu piirduma OSB ja teatavat liiki vineeri turuga. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon jättis rahuldamata Saksamaa taotluse selle kohta, et asjaomane turg peaks asendustoodete erineva määratluse tõttu piirduma OSB ja teatavat liiki vineeri turuga.

| (15) | Komisjon ei pidanud turu ümberhindamist vajalikuks, sest puudusid kaks tähtsat tegurit ja see andis alust tõsisteks kahtlusteks abi kokkusobivuses ühisturuga.
  •   Ergutava mõju puudumine: Komisjon väljendas tõsist kahtlust kõnealuse abi ergutava mõju olemasolu kohta, sest investeeringud olid juba tehtud. Kui abi ei oma ergutavat mõju, siis ei kehti EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktides a ja c sätestatud erandid, milles käsitletakse piirkondlikku arengut.
  •   Vajalikkuse puudumine: Komisjonil oli tõsiseid kahtlusi selles, et abi, mida antakse juba tehtud investeeringute jaoks, võib käsitleda vajalikuna teatavate majandusharude või majandusvaldkondade arengu edendamise seisukohalt artikli 87 lõike 3 punktide a ja c tähenduses. Käesoleval juhul oli abi osatähtsus 31,5% piisav, et omada investeeringutele ergutavat mõju. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon ei pidanud turu ümberhindamist vajalikuks, sest puudusid kaks tähtsat tegurit ja see andis alust tõsisteks kahtlusteks abi kokkusobivuses ühisturuga.

•   Ergutava mõju puudumine: Komisjon väljendas tõsist kahtlust kõnealuse abi ergutava mõju olemasolu kohta, sest investeeringud olid juba tehtud. Kui abi ei oma ergutavat mõju, siis ei kehti EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktides a ja c sätestatud erandid, milles käsitletakse piirkondlikku arengut.

•   Vajalikkuse puudumine: Komisjonil oli tõsiseid kahtlusi selles, et abi, mida antakse juba tehtud investeeringute jaoks, võib käsitleda vajalikuna teatavate majandusharude või majandusvaldkondade arengu edendamise seisukohalt artikli 87 lõike 3 punktide a ja c tähenduses. Käesoleval juhul oli abi osatähtsus 31,5% piisav, et omada investeeringutele ergutavat mõju.

3.   SAKSAMAA MÄRKUSED

| (16) | Saksamaa nõudis, et komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 9 turgu uuesti hindaks:






  • | Abi antaks liitvabariigi valitsuse “Piirkondlike majandusstruktuuride edendamise” kava raames, mille komisjon on tunnistanud piirkondlikuks abikavaks. Seetõttu olevat komisjon kohustatud kontrollima, kas meede, millest teavitati, vastab piirkondliku abikava nõuetele, ja on kooskõlas mitut valdkonda hõlmava 1998. a. raamprogrammiga. Abi, millest uues teatises teatati, vastas nendele tingimustele, ja seetõttu olevat tegemist investeerimisabiga, mitte tegevusabiga. |
| --- | --- | --- |

(16)

Saksamaa nõudis, et komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 9 turgu uuesti hindaks:

•

Abi antaks liitvabariigi valitsuse “Piirkondlike majandusstruktuuride edendamise” kava raames, mille komisjon on tunnistanud piirkondlikuks abikavaks. Seetõttu olevat komisjon kohustatud kontrollima, kas meede, millest teavitati, vastab piirkondliku abikava nõuetele, ja on kooskõlas mitut valdkonda hõlmava 1998. a. raamprogrammiga. Abi, millest uues teatises teatati, vastas nendele tingimustele, ja seetõttu olevat tegemist investeerimisabiga, mitte tegevusabiga.

| • | Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus kinnitas oma 5. novembri 2003. aasta otsuses kohtuasjas T-130/02 (Kronoply v. komisjon)
   (7), et on võimalik teavitada täiendavast abist või muuta juba antud abi. Seetõttu ei saa komisjon teist abi, millest teavitati, nimetada tegevusabiks põhjendusega, et projekt on juba lõpetatud. Vastasel korral oleks täiendavatest abimeetmetest teavitamine – nagu Euroopa Kohus kinnitas – tarbetu. |
| --- | --- |

•

Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus kinnitas oma 5. novembri 2003. aasta otsuses kohtuasjas T-130/02 (Kronoply v. komisjon)
   (7), et on võimalik teavitada täiendavast abist või muuta juba antud abi. Seetõttu ei saa komisjon teist abi, millest teavitati, nimetada tegevusabiks põhjendusega, et projekt on juba lõpetatud. Vastasel korral oleks täiendavatest abimeetmetest teavitamine – nagu Euroopa Kohus kinnitas – tarbetu.

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (17) | Kronoply jäi kindlaks seisukohale, et ühe ja sama investeerimisprojekti kohta peaks olema võimalik esitada mitu teatist, esitades selle väite kinnituseks erinevates kohtuasjades tehtud otsuseid:






  • | Euroopa esimese astme kohus kinnitas oma otsuses kohtuasjas Kronoply v. komisjon
   (8), et täiendav abi või juba antud abi muutmine on võimalik: “Riigiasutustel ei ole keelatud teatada meetmest, millega ettevõtjale antakse täiendavat abi või muudetakse juba antud abi.” |
| --- | --- | --- |

(17)

Kronoply jäi kindlaks seisukohale, et ühe ja sama investeerimisprojekti kohta peaks olema võimalik esitada mitu teatist, esitades selle väite kinnituseks erinevates kohtuasjades tehtud otsuseid:

•

Euroopa esimese astme kohus kinnitas oma otsuses kohtuasjas Kronoply v. komisjon
   (8), et täiendav abi või juba antud abi muutmine on võimalik: “Riigiasutustel ei ole keelatud teatada meetmest, millega ettevõtjale antakse täiendavat abi või muudetakse juba antud abi.”

| • | Sama seisukohta väljendati Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 30. jaanuari 2002. aasta otsuses kohtuasjas T-212/00 (Nuove Industrie Molisane Srl v. komisjon)
   (9): “... [komisjoni] otsus ei võta Itaalia ametiasutustelt võimalust teavitada meetmest, millega hagejale antakse täiendavat abi või muudetakse juba antud abi.” |
| --- | --- |

•

Sama seisukohta väljendati Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 30. jaanuari 2002. aasta otsuses kohtuasjas T-212/00 (Nuove Industrie Molisane Srl v. komisjon)
   (9): “... [komisjoni] otsus ei võta Itaalia ametiasutustelt võimalust teavitada meetmest, millega hagejale antakse täiendavat abi või muudetakse juba antud abi.”

| (18) | Lisaks sellele toonitas Kronoply, et komisjon peaks uut teatist kontrollima, ning esitas selleks kaks põhjendust:






  • | Komisjon ei tohiks toetuda varasemale turuhinnangule, sest see põhines turu ebatäpsel määratlusel. |
| --- | --- | --- |

(18)

Lisaks sellele toonitas Kronoply, et komisjon peaks uut teatist kontrollima, ning esitas selleks kaks põhjendust:

•

Komisjon ei tohiks toetuda varasemale turuhinnangule, sest see põhines turu ebatäpsel määratlusel.

| • | Kronoply’l ei ole olnud võimalust lasta komisjoni algset otsust Euroopa Kohtul läbi vaadata, sest see ei mõjutanud ettevõtja huve. (10) |
| --- | --- |

•

Kronoply’l ei ole olnud võimalust lasta komisjoni algset otsust Euroopa Kohtul läbi vaadata, sest see ei mõjutanud ettevõtja huve. (10)

| (19) | Kronoply vaidles vastu sellele, et puudub ergutav mõju, ja esitas väite toetuseks järgmised argumendid:






  • | Piirkondliku riigiabi suuniste (11) (edaspidi “piirkondliku riigiabi suunised”) punktis 4.2 selgitatakse, kuidas määrata kindlaks, kas ergutav mõju on olemas või mitte. Selgitus kõlab järgmiselt:“Lisaks sellele tuleb abikavades ette näha, et abitaotlus tuleb esitada enne projekti elluviimise algust.” Kronoply täitis selle tingimuse, esitades abitaotluse riiklikele ametiasutustele enne projekti algust. Sellest tulenevalt oli abil soovitud ergutav mõju ja abi vastas vajalikkuse tingimusele, olles ette nähtud majandusliku arengu edendamiseks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a tähenduses. |
| --- | --- | --- |

(19)

Kronoply vaidles vastu sellele, et puudub ergutav mõju, ja esitas väite toetuseks järgmised argumendid:

•

Piirkondliku riigiabi suuniste (11) (edaspidi “piirkondliku riigiabi suunised”) punktis 4.2 selgitatakse, kuidas määrata kindlaks, kas ergutav mõju on olemas või mitte. Selgitus kõlab järgmiselt:“Lisaks sellele tuleb abikavades ette näha, et abitaotlus tuleb esitada enne projekti elluviimise algust.” Kronoply täitis selle tingimuse, esitades abitaotluse riiklikele ametiasutustele enne projekti algust. Sellest tulenevalt oli abil soovitud ergutav mõju ja abi vastas vajalikkuse tingimusele, olles ette nähtud majandusliku arengu edendamiseks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a tähenduses.

| • | Kronoply oli taotlenud abi osatähtsust 35%. Abi osatähtsuse vähendamine ei tähendanud, et täiendav abi ei olnud enam vajalik. Ametlik menetlus oleks võinud kesta kuni 18 kuud ja seetõttu oli abisaajale soodsam saada kohe see osa abist, mille seaduslikkust komisjon ei vaidlustanud. |
| --- | --- |

•

Kronoply oli taotlenud abi osatähtsust 35%. Abi osatähtsuse vähendamine ei tähendanud, et täiendav abi ei olnud enam vajalik. Ametlik menetlus oleks võinud kesta kuni 18 kuud ja seetõttu oli abisaajale soodsam saada kohe see osa abist, mille seaduslikkust komisjon ei vaidlustanud.

5.   HINNANG

| (20) | Pärast Saksamaa ja Kronoply märkustega tutvumist ei muuda komisjon menetluse algatamiseni viinud otsuses väljendatud seisukohta, et turu ümberhindamine vastavalt mitut valdkonda hõlmavale 1998. a. raamprogrammile ei ole vajalik, sest abi ei täida kahte põhilist tingimust: sellel ei ole ergutavat mõju ja see ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(20)

Pärast Saksamaa ja Kronoply märkustega tutvumist ei muuda komisjon menetluse algatamiseni viinud otsuses väljendatud seisukohta, et turu ümberhindamine vastavalt mitut valdkonda hõlmavale 1998. a. raamprogrammile ei ole vajalik, sest abi ei täida kahte põhilist tingimust: sellel ei ole ergutavat mõju ja see ei ole vajalik.

5.1.   Piirkondliku abi suunistele vastavaid täiendavaid investeerimiskulusid ei ole

| (21) | Komisjon on seisukohal, et käesolevat teatist N 609/03 (dateeritud 22. detsembril 2003) tuleb pidada eraldiseisvaks teiseks teatiseks Kronoply’le antava abi kohta. See abi ei aita aga teha uusi investeeringuid ega luua uusi töökohti. Sellest tulenevalt ei ole piirkondliku riigiabi suuniste kohaseid täiendavaid abikõlblikke kulusid, mis õigustaksid täiendava abi andmist. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon on seisukohal, et käesolevat teatist N 609/03 (dateeritud 22. detsembril 2003) tuleb pidada eraldiseisvaks teiseks teatiseks Kronoply’le antava abi kohta. See abi ei aita aga teha uusi investeeringuid ega luua uusi töökohti. Sellest tulenevalt ei ole piirkondliku riigiabi suuniste kohaseid täiendavaid abikõlblikke kulusid, mis õigustaksid täiendava abi andmist.

| (22) | Komisjoni 3. juuli 2001. aasta otsusega SG (2001) D/289524 anti Kronoply’le investeerimisabi 35,4 miljonit eurot. Otsus põhines Saksamaa esitatud andmetel. Komisjon otsustas mitte esitada vastuväiteid ja kiitis abi heaks vastavalt Saksamaa ettepanekule. Saksamaa ja Kronoply nõustusid otsusega. Saksamaa ametiasutused andsid abi ja Kronoply viis oma investeerimisprojekti 31. jaanuaril 2003 lõpule. |
| --- | --- |

(22)

Komisjoni 3. juuli 2001. aasta otsusega SG (2001) D/289524 anti Kronoply’le investeerimisabi 35,4 miljonit eurot. Otsus põhines Saksamaa esitatud andmetel. Komisjon otsustas mitte esitada vastuväiteid ja kiitis abi heaks vastavalt Saksamaa ettepanekule. Saksamaa ja Kronoply nõustusid otsusega. Saksamaa ametiasutused andsid abi ja Kronoply viis oma investeerimisprojekti 31. jaanuaril 2003 lõpule.

| (23) | Alles 18 kuud pärast komisjoni lõplikku otsust – ja peaaegu aasta pärast investeerimisprojekti lõppu – esitas Saksamaa 22. detsembri 2003. aasta teatises turu uue määratluse ja selgitas, et uute uuringutulemuste põhjal oleks asjaomast turgu kohasem määratleda OSB ja ainult teatavat liiki vineeri turuna. Nagu otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta oli märgitud, ei kavatse komisjon antud olukorras oma eelmist otsust uuesti läbi vaadata. Komisjon on arvamusel, et Saksamaa esitatud teist turu määratlust ei saa vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 9 arvesse võtta. |
| --- | --- |

(23)

Alles 18 kuud pärast komisjoni lõplikku otsust – ja peaaegu aasta pärast investeerimisprojekti lõppu – esitas Saksamaa 22. detsembri 2003. aasta teatises turu uue määratluse ja selgitas, et uute uuringutulemuste põhjal oleks asjaomast turgu kohasem määratleda OSB ja ainult teatavat liiki vineeri turuna. Nagu otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta oli märgitud, ei kavatse komisjon antud olukorras oma eelmist otsust uuesti läbi vaadata. Komisjon on arvamusel, et Saksamaa esitatud teist turu määratlust ei saa vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 9 arvesse võtta.

| (24) | Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu otsuse kohaselt on komisjon kohtuasjas Kronoply v. komisjon seisukohal, et liikmesriik võib teatada täiendavast abist või juba antud abi või teatavale projektile antava riigiabi osamakseid muuta ning komisjon võib selle heaks kiita, kui iga osamakse puhul suudetakse tõestada selle ergutavat mõju ja vajalikkust. Saksamaa aga ei teatanud pärast lõpule viidud projekti Kronoply kavandatavatest edasistest investeerimisprojektidest. Pealegi oli rahastatav projekt lõpetatud juba peaaegu aasta enne uuest abiprojektist teatamist. Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et teise teatisega kavatsetakse lihtsalt saavutada kõrgem abi osatähtsus 35%, millest varem oli keeldutud, ja et puuduvad täiendavad abikõlblikud kulud, mille jaoks võiks heaks kiita abi summas 3 936 947 eurot. Samuti ei suudetud tõestada, et abil on ergutav mõju või et abi on vajalik. |
| --- | --- |

(24)

Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu otsuse kohaselt on komisjon kohtuasjas Kronoply v. komisjon seisukohal, et liikmesriik võib teatada täiendavast abist või juba antud abi või teatavale projektile antava riigiabi osamakseid muuta ning komisjon võib selle heaks kiita, kui iga osamakse puhul suudetakse tõestada selle ergutavat mõju ja vajalikkust. Saksamaa aga ei teatanud pärast lõpule viidud projekti Kronoply kavandatavatest edasistest investeerimisprojektidest. Pealegi oli rahastatav projekt lõpetatud juba peaaegu aasta enne uuest abiprojektist teatamist. Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et teise teatisega kavatsetakse lihtsalt saavutada kõrgem abi osatähtsus 35%, millest varem oli keeldutud, ja et puuduvad täiendavad abikõlblikud kulud, mille jaoks võiks heaks kiita abi summas 3 936 947 eurot. Samuti ei suudetud tõestada, et abil on ergutav mõju või et abi on vajalik.

| (25) | Vastavalt Euroopa Kohtu 5. oktoobri 2000. aasta otsusele kohtuasjas C-288/96 (Saksamaa Liitvabariik v. komisjon)
   (12) peab komisjon sellist abi käsitlema tegevusabina, sest seda antakse ilma saajale mingit kohustust seadmata ja selle abi eesmärk on parandada ettevõtjate finantsseisundit. |
| --- | --- |

(25)

Vastavalt Euroopa Kohtu 5. oktoobri 2000. aasta otsusele kohtuasjas C-288/96 (Saksamaa Liitvabariik v. komisjon)
   (12) peab komisjon sellist abi käsitlema tegevusabina, sest seda antakse ilma saajale mingit kohustust seadmata ja selle abi eesmärk on parandada ettevõtjate finantsseisundit.

5.2.   Ergutav mõju

| (26) | Komisjon on küll arvamusel, et märkused viitavad piisavalt sellele, et täiendava abi andmisega ei kaasne uusi investeeringuid ning sellel abil ei ole ka ergutavat mõju, kuid ta soovib Saksamaa ja Kronoply märkustele vastamiseks ergutava mõju määratlusega lähemalt tutvuda. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon on küll arvamusel, et märkused viitavad piisavalt sellele, et täiendava abi andmisega ei kaasne uusi investeeringuid ning sellel abil ei ole ka ergutavat mõju, kuid ta soovib Saksamaa ja Kronoply märkustele vastamiseks ergutava mõju määratlusega lähemalt tutvuda.

5.2.1.   Investeerimisprotsess

| (27) | Ettevõtlusinvesteeringuid tuleks vaadelda kui dünaamilist protsessi. Tähtis on eristada investeeringutele eelnevaid ja järgnevaid etappe:






  • | Ettevõtjad otsustavad eelneval etapil projekti oodatavate tulude ja kulude põhjal, kas investeerida või mitte. Kui investeerimisprojekti oodatav tulu on suurem kui nõutav tulumäär, siis projekt teostatakse. Piirkondlikul abil peaks olema ergutav mõju ettevõtjatele, et nad muudaksid oma käitumist ja teeksid investeeringuid piirkondades, kuhu nad muidu ei investeeriks. |
| --- | --- | --- |

(27)

Ettevõtlusinvesteeringuid tuleks vaadelda kui dünaamilist protsessi. Tähtis on eristada investeeringutele eelnevaid ja järgnevaid etappe:

•

Ettevõtjad otsustavad eelneval etapil projekti oodatavate tulude ja kulude põhjal, kas investeerida või mitte. Kui investeerimisprojekti oodatav tulu on suurem kui nõutav tulumäär, siis projekt teostatakse. Piirkondlikul abil peaks olema ergutav mõju ettevõtjatele, et nad muudaksid oma käitumist ja teeksid investeeringuid piirkondades, kuhu nad muidu ei investeeriks.

| • | Kui investeering on tehtud, on seda tagantjärele keeruline tagasi võtta, sest märkimisväärne osa investeeritavast summast suunatakse sellistesse varadesse, mille asukoha muutmine ei ole lihtne. Kõnealuste varade müügi korral kaotaks müüja osa investeerimiskapitalist. |
| --- | --- |

•

Kui investeering on tehtud, on seda tagantjärele keeruline tagasi võtta, sest märkimisväärne osa investeeritavast summast suunatakse sellistesse varadesse, mille asukoha muutmine ei ole lihtne. Kõnealuste varade müügi korral kaotaks müüja osa investeerimiskapitalist.

5.2.2.   Ergutava mõju eelhindamine piirkondliku abi suuniste raames

| (28) | Piirkondliku abi suuniste punkti 4.2 kohaselt tuleb abitaotlus esitada enne projekti käivitamist. Kui see tingimus on täidetud, siis on komisjoni arvates abi ergutav mõju olemas. |
| --- | --- |

(28)

Piirkondliku abi suuniste punkti 4.2 kohaselt tuleb abitaotlus esitada enne projekti käivitamist. Kui see tingimus on täidetud, siis on komisjoni arvates abi ergutav mõju olemas.

| (29) | Oma märkustes väitsid Saksamaa ja Kronoply, et Kronoply täitis piirkondliku abi suuniste punktis 4.2 esitatud tingimuse, sest Kronoply oli esitanud abitaotluse enne projekti käivitamist. |
| --- | --- |

(29)

Oma märkustes väitsid Saksamaa ja Kronoply, et Kronoply täitis piirkondliku abi suuniste punktis 4.2 esitatud tingimuse, sest Kronoply oli esitanud abitaotluse enne projekti käivitamist.

| (30) | Punktis 4.2 esitatud tingimus on selleks, et kontrollida ergutavat mõju investeeringut liigselt edasilükkamata. Abisaaja investeerimisotsuse kõigi majanduslike aspektide täielik analüüs võib osutuda väga keeruliseks või aeganõudvaks ning takistada seeläbi investeeringu teostamist ja piirkonna majanduslikku arengut. |
| --- | --- |

(30)

Punktis 4.2 esitatud tingimus on selleks, et kontrollida ergutavat mõju investeeringut liigselt edasilükkamata. Abisaaja investeerimisotsuse kõigi majanduslike aspektide täielik analüüs võib osutuda väga keeruliseks või aeganõudvaks ning takistada seeläbi investeeringu teostamist ja piirkonna majanduslikku arengut.

| (31) | Täiendava abi, mille suurus on 3,5%, ergutava mõju hindamisel on määrav see, kas erinevus 31,5% ja 35% vahel omaks tähtsust ergutava mõju jaoks ja mõjutaks Kronoply investeerimisotsust.






  • | Kronoply ei võinud enne investeeringu tegemist teada, kui suur on lõplik abisumma, sest korrigeerimisfaktorite hindamine vastavalt mitut valdkonda hõlmavale 1998. a. raamprogrammile toimub komisjoni äranägemise järgi. Kronoply ei olnud kindel, kas talle antava abi osatähtsus on 31,5% või 35%. Kronoply oletas, abi osatähtsus jääb nimetatud väärtuste vahele, sõltuvalt sellest, milline on kummagi väärtuse tõenäosus. Kronoply investeerimisotsus põhines abi eeldataval abisummal. |
| --- | --- | --- |

(31)

Täiendava abi, mille suurus on 3,5%, ergutava mõju hindamisel on määrav see, kas erinevus 31,5% ja 35% vahel omaks tähtsust ergutava mõju jaoks ja mõjutaks Kronoply investeerimisotsust.

•

Kronoply ei võinud enne investeeringu tegemist teada, kui suur on lõplik abisumma, sest korrigeerimisfaktorite hindamine vastavalt mitut valdkonda hõlmavale 1998. a. raamprogrammile toimub komisjoni äranägemise järgi. Kronoply ei olnud kindel, kas talle antava abi osatähtsus on 31,5% või 35%. Kronoply oletas, abi osatähtsus jääb nimetatud väärtuste vahele, sõltuvalt sellest, milline on kummagi väärtuse tõenäosus. Kronoply investeerimisotsus põhines abi eeldataval abisummal.

| • | Komisjon märgib, et Kronoply otsustas teha investeeringu vaatamata sellele, et täpne abisumma ja abi osatähtsus ei olnud veel kindlaks määratud. Kronoply tegi investeeringu pärast seda, kui abi osatähtsuseks oli määratud 31,5%. Seega oli Kronoply ilmselt valmis riskima, et abi osatähtsuseks jääb ainult 31,5%. |
| --- | --- |

•

Komisjon märgib, et Kronoply otsustas teha investeeringu vaatamata sellele, et täpne abisumma ja abi osatähtsus ei olnud veel kindlaks määratud. Kronoply tegi investeeringu pärast seda, kui abi osatähtsuseks oli määratud 31,5%. Seega oli Kronoply ilmselt valmis riskima, et abi osatähtsuseks jääb ainult 31,5%.

| • | Tõsiasi et Kronoply täitis piirkondliku abi suuniste punktis 4.2 esitatud tingimuse, ei tähenda tingimata, et täiendavad 3,5% omavad ergutavat mõju. |
| --- | --- |

•

Tõsiasi et Kronoply täitis piirkondliku abi suuniste punktis 4.2 esitatud tingimuse, ei tähenda tingimata, et täiendavad 3,5% omavad ergutavat mõju.

5.2.3.   Ergutava mõju järelhindamine faktide põhjal

| (32) | Kronoply investeeringule eelnenud otsuse täpsema analüüsimise asemel peab komisjon tähtsamaks tõsiasjadest lähtumist. On ilmne, et Kronoply otsustas investeeringu kasuks ja jätkas oma tegevust ka pärast seda, kui talle antud abi, mille osatähtsus oli 31,5%. Investeerimisprojekt viidi ellu nii, nagu algselt oli kavandatud. Kronoply ei kohandanud investeerimisprojekti abi madalamale osatähtsusele. |
| --- | --- |

(32)

Kronoply investeeringule eelnenud otsuse täpsema analüüsimise asemel peab komisjon tähtsamaks tõsiasjadest lähtumist. On ilmne, et Kronoply otsustas investeeringu kasuks ja jätkas oma tegevust ka pärast seda, kui talle antud abi, mille osatähtsus oli 31,5%. Investeerimisprojekt viidi ellu nii, nagu algselt oli kavandatud. Kronoply ei kohandanud investeerimisprojekti abi madalamale osatähtsusele.

| (33) | Täiendava abi andmine ei mõjutaks Kronoply tegevust: puuduvad tõendid selle kohta, et täiendava abiga kaasneks Kronoply toodangu kasv või et see viiks tootmisrajatiste laiendamiseni. Investeeringud on juba tehtud ja seega ei ole põhjust oletada, et Kronoply lõpetab tootmise, kui talle rohkem abi ei anta. |
| --- | --- |

(33)

Täiendava abi andmine ei mõjutaks Kronoply tegevust: puuduvad tõendid selle kohta, et täiendava abiga kaasneks Kronoply toodangu kasv või et see viiks tootmisrajatiste laiendamiseni. Investeeringud on juba tehtud ja seega ei ole põhjust oletada, et Kronoply lõpetab tootmise, kui talle rohkem abi ei anta.

| (34) | Seetõttu on komisjon jõudnud järeldusele, täiendav abi 3,5% ei omaks ergutavat mõju. |
| --- | --- |

(34)

Seetõttu on komisjon jõudnud järeldusele, täiendav abi 3,5% ei omaks ergutavat mõju.

| (35) | Menetluse algatamise otsuse kohaselt peab abil olema ergutav mõju, kui abi antakse teatavate majandusharude või majandusvaldkondade arengu edendamiseks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktide a ja c tähenduses. Kui investeeringud on juba tehtud, nagu see ka käesoleval juhul on, siis ei ole abil ergutavat mõju ning see abi ei aita teha uusi investeeringuid ega luua uusi töökohti. Sellest tulenevalt ei saa komisjon õigustada abi andmist uute investeeringute suurendamise või töökohtade loomisega artikli 87 lõike 3 punktide a ja c tähenduses. Komisjon järeldab taas, et täiendav abi 3 936 947 eurot on tegevusabi. |
| --- | --- |

(35)

Menetluse algatamise otsuse kohaselt peab abil olema ergutav mõju, kui abi antakse teatavate majandusharude või majandusvaldkondade arengu edendamiseks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktide a ja c tähenduses. Kui investeeringud on juba tehtud, nagu see ka käesoleval juhul on, siis ei ole abil ergutavat mõju ning see abi ei aita teha uusi investeeringuid ega luua uusi töökohti. Sellest tulenevalt ei saa komisjon õigustada abi andmist uute investeeringute suurendamise või töökohtade loomisega artikli 87 lõike 3 punktide a ja c tähenduses. Komisjon järeldab taas, et täiendav abi 3 936 947 eurot on tegevusabi.

5.3.   Vajalikkus

| (36) | Menetluse algatamise otsuses olevate selgituste puhul on komisjon seisukohal, et vajalikkuse põhimõte tuleneb riigiabi kontrolli kontseptsioonist. Komisjon võib abi ainult siis EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetega 2 ja 3 kooskõlas olevaks tunnistada, kui ta saab kindlaks teha, et abi aitab saavutada ühte nimetatud eesmärkidest, mida abi saav ettevõtja tavalistes turutingimustes oma vahenditega ei suudaks saavutada. See on kooskõlas komisjoni üldise tavaga, mida kinnitab ka Euroopa Kohtu 17. septembri 1980. aasta otsus kohtuasjas 730/79 (Philip Morris v. komisjon). (13) |
| --- | --- |

(36)

Menetluse algatamise otsuses olevate selgituste puhul on komisjon seisukohal, et vajalikkuse põhimõte tuleneb riigiabi kontrolli kontseptsioonist. Komisjon võib abi ainult siis EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetega 2 ja 3 kooskõlas olevaks tunnistada, kui ta saab kindlaks teha, et abi aitab saavutada ühte nimetatud eesmärkidest, mida abi saav ettevõtja tavalistes turutingimustes oma vahenditega ei suudaks saavutada. See on kooskõlas komisjoni üldise tavaga, mida kinnitab ka Euroopa Kohtu 17. septembri 1980. aasta otsus kohtuasjas 730/79 (Philip Morris v. komisjon). (13)

| (37) | Punktides 26–35 esitatud selgituse kohaselt ei oma kavandatav abi ergutavat mõju uutele investeeringutele ega töökohtade loomisele. See ei eelda abi saajalt mingit vastuteenet või panust ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse. Seetõttu on tegemist tegevusabiga, mis katab jooksevkulud, mida Kronoply niigi peaks kandma. |
| --- | --- |

(37)

Punktides 26–35 esitatud selgituse kohaselt ei oma kavandatav abi ergutavat mõju uutele investeeringutele ega töökohtade loomisele. See ei eelda abi saajalt mingit vastuteenet või panust ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse. Seetõttu on tegemist tegevusabiga, mis katab jooksevkulud, mida Kronoply niigi peaks kandma.

| (38) | Tavaliselt keelab piirkondliku abi suuniste punkt 4.15 tegevusabi andmise. Sellist abi võib erandjuhtudel anda piirkondades, mis kuuluvad artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erandi kohaldamisalasse eeldusel, et i) selline abi aitab kaasa piirkondlikule arengule ning selle laad ja suurus on võrdelised ebasoodsate tingimustega, mille leevendamiseks seda antakse. Saksamaa ei ole esitanud andmeid ebasoodsate tingimuste kohta ega näidanud, kuidas täiendav abi aitaks kaasa piirkondlikule arengule. |
| --- | --- |

(38)

Tavaliselt keelab piirkondliku abi suuniste punkt 4.15 tegevusabi andmise. Sellist abi võib erandjuhtudel anda piirkondades, mis kuuluvad artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erandi kohaldamisalasse eeldusel, et i) selline abi aitab kaasa piirkondlikule arengule ning selle laad ja suurus on võrdelised ebasoodsate tingimustega, mille leevendamiseks seda antakse. Saksamaa ei ole esitanud andmeid ebasoodsate tingimuste kohta ega näidanud, kuidas täiendav abi aitaks kaasa piirkondlikule arengule.

| (39) | Esitatud faktide põhjal on ilmne, et täiendav abi ei ole vajalik, sest Kronoply otsustas tegevust jätkata ka siis, kui kiideti heaks abi madalam osatähtsus 31,5%. See tähendab, et Kronoply on tegevus on kas majanduslikult tasuv või ei vaja ettevõtja täiendavat abi. Praeguses olukorras tähendaks täiendav abi Kronoply'le ootamatut kasumit. |
| --- | --- |

(39)

Esitatud faktide põhjal on ilmne, et täiendav abi ei ole vajalik, sest Kronoply otsustas tegevust jätkata ka siis, kui kiideti heaks abi madalam osatähtsus 31,5%. See tähendab, et Kronoply on tegevus on kas majanduslikult tasuv või ei vaja ettevõtja täiendavat abi. Praeguses olukorras tähendaks täiendav abi Kronoply'le ootamatut kasumit.

| (40) | Sellest tulenevalt teeb komisjon järelduse, et antud juhul ei ole abi kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga a, sest see abi ei ole vajalik piirkondliku arengu soodustamiseks. |
| --- | --- |

(40)

Sellest tulenevalt teeb komisjon järelduse, et antud juhul ei ole abi kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga a, sest see abi ei ole vajalik piirkondliku arengu soodustamiseks.

| (41) | Uuritakse, kas artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandeid saab kohaldada:






  • | Artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandid mis käsitlevad üksiktarbijatele antavat sotsiaalabi, loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antavat abi ja Saksamaa jagamisest põhjustatud majandusliku halvemuse korvamiseks antavat abi, ei ole antud juhul kohaldatavad. |
| --- | --- | --- |

(41)

Uuritakse, kas artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandeid saab kohaldada:

•

Artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandid mis käsitlevad üksiktarbijatele antavat sotsiaalabi, loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antavat abi ja Saksamaa jagamisest põhjustatud majandusliku halvemuse korvamiseks antavat abi, ei ole antud juhul kohaldatavad.

| • | Samuti ei saa abi pidada artikli 87 lõike 3 punktis b sätestatud abiks üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või Saksamaa majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks. Tegemist ei ole ka artikli 87 lõike 3 punktis d sätestatud abiga kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks. |
| --- | --- |

•

Samuti ei saa abi pidada artikli 87 lõike 3 punktis b sätestatud abiks üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või Saksamaa majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks. Tegemist ei ole ka artikli 87 lõike 3 punktis d sätestatud abiga kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks.

| • | Artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatakse, et abi antakse teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Abil puudub ergutav mõju ja abi ei ole vajalik ning seetõttu ei ole kõnealune abi kooskõlas artikli 87 lõike 3 punktiga a. Nimetatud põhjustel ei ole abi kooskõlas ka artikli 87 lõike 3 punktiga c. |
| --- | --- |

•

Artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatakse, et abi antakse teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Abil puudub ergutav mõju ja abi ei ole vajalik ning seetõttu ei ole kõnealune abi kooskõlas artikli 87 lõike 3 punktiga a. Nimetatud põhjustel ei ole abi kooskõlas ka artikli 87 lõike 3 punktiga c.

6.   JÄRELDUS

| (42) | Komisjon järeldab, et abi puhul, millest teavitati, on tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Abil ei ole ergutavat mõju ja abi ei ole ka vajalik ning seetõttu ei ole võimalik rakendada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 või 3 sätestatud erandeid. Seetõttu on abi puhul tegemist sobimatu tegevusabiga ja seda abi ei tohi anda. |
| --- | --- |

(42)

Komisjon järeldab, et abi puhul, millest teavitati, on tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Abil ei ole ergutavat mõju ja abi ei ole ka vajalik ning seetõttu ei ole võimalik rakendada EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 või 3 sätestatud erandeid. Seetõttu on abi puhul tegemist sobimatu tegevusabiga ja seda abi ei tohi anda.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Saksamaa vastavalt teatisele N 609/2003 kavatseb anda Kronoply’le summas 3 936 947 eurot, on ühisturuga kokkusobimatu.

Nimetatud põhjusel ei tohi abi anda.

Artikkel 2

Saksamaa teavitab kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist komisjoni meetmetest, mis on võetud otsuse täitmiseks.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 21. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 258, 20.10.2004, lk 12.

1

(2)  EÜT C 107, 7.4.1998, lk 7.

2

(3)  Vt joonealust märkust 2.

3

(4)  OSB on ehituses kasutatav peamiselt männipuidust valmistatav puitplaat, mis koosneb kolmest kihist suunatud pindudest (strands). Seda kasutatakse puitsõrestike ehitamisel, eelkõige vanade hoonete remontimiseks ja taastamiseks, samuti kokkupandavate hoonete tootmisel ja pakenditööstuses.

4

strands

(5)  Abi koosnes tagastamatust investeerimisabist, mida anti liitvabariigi valitsuse “Piirkondlike majandusstruktuuride edendamise” kava 29. raamprogrammi alusel 19,92 miljonit eurot, ja investeerimistoetusest summas 15,48 miljonit eurot, mis 1999. a. anti investeerimistoetuste seaduse alusel.

5

(6)  EÜT C 83, 27.3.1999, lk 1, muudetud 2004. a. ühinemisaktidega.

6

(7)  EKL 2003, lk II-4857.

7

(8)  Vt joonealust märkust 7, punkt 50.

8

(9)  EKL 2002, lk II-347, punkt 47.

9

(10)  Vt joonealune märkus 9, punkt 41.

10

(11)  EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9.

11

(12)  EKL 2000, lk I-8237, punkt 48.

12

(13)  EKL 1980, lk 2671.

13

---