# Euroopa Liidu L 342/24.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 342 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide24. detsember 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 342

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide24. detsember 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2141/2005, 23. detsember 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2142/2005, 23. detsember 2005, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2143/2005, 23. detsember 2005, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2144/2005, 23. detsember 2005, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2145/2005, 23. detsember 2005, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames | 9 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2146/2005, 23. detsember 2005, millega kehtestatakse keemiatööstuses kasutatava valge suhkru tootmistoetus ajavahemikuks 1.–31. jaanuarini 2006 | 11 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2147/2005, 23. detsember 2005, millega määratakse kindlaks veise- ja vasikaliha eksporditoetused | 12 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2148/2005, 23. detsember 2005, millega määratakse kindlaks teatavate piima- ja piimatootesektori toodete 2006. aasta esimesel poolel saadaolev kogus ühenduse avatud kvootide alusel üksnes impordilitsentsil põhinevalt | 16 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2149/2005, 23. detsember 2005, millega kehtestatakse AKV riikidest pärit banaanide impordilitsentsitaotluste puhul kohaldatavad vähenduskoefitsiendid jaanuariks ja veebruariks 2006 | 19 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2150/2005, 23. detsember 2005, milles sätestatakse ühised eeskirjad õhuruumi paindlikuks kasutamiseks (
  1
  ) | 20 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2151/2005, 23. detsember 2005, milles sätestatakse endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit suhkrutoodete tariifikvoodi avamise ja haldamise üksikasjalikud eeskirjad vastavalt ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelisele stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule | 26 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2152/2005, 23. detsember 2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 327/98, millega avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende korraldus ning määrust (EÜ) nr 1549/2004, millega sätestatakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 1785/2003 seoses riisi impordi korraga ning määratakse kindlaks basmati riisi impordi suhtes kohaldatavad üleminekuperioodi erieeskirjad | 30 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2153/2005, 23. detsember 2005, oliiviõli eraladustusabi kava kohta | 39 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2154/2005, 23. detsember 2005, millega täiendatakse määruse (EÜ) nr 2400/96 lisa seoses uue nimetuse kandmisega kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse (Sidra de Asturias või Sidra d’Asturias) [KPN] | 47 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2155/2005, 23. detsember 2005, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/96 lisas sisalduva päritolunimetuse tehnospetsifikaadi üksikasju (Miel de sapin des Vosges) (KPN) | 49 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2156/2005, 23. detsember 2005, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/96 lisas sisalduva päritolunimetuse tehnospetsifikaadi üksikasju (Siurana) [KPN] | 54 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2157/2005, 23. detsember 2005, milles sätestatakse 2006. aasta litsentsitasud, mida kohaldatakse Gröönimaa vetes kalastavate ühenduse laevade suhtes | 59 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2158/2005, 23. detsember 2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 32/2000 seoses ühenduse tariifikvootide pikendamisega džuudist ja kookoskiust toodete suhtes | 61 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2159/2005, 23. detsember 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006 | 62 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2160/2005, 23. detsember 2005, millega muudetakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru suhtes määrusega (EÜ) nr 1918/2005 kehtestatud eksporditoetusi | 65 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2161/2005, 23. detsember 2005, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1011/2005 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse | 67 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2162/2005, 23. detsember 2005, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind | 69 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2163/2005, 22. detsember 2005, millega nähakse ette ekspordilitsentside taotluste tagasilükkamine veise- ja vasikalihasektori toodete puhul | 70 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2164/2005, 23. detsember 2005, millega taasavatakse Hispaania lipu all sõitvatele laevadele süvalesta püük NAFO püügipiirkonnas 3LMNO | 71 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2141/2005, 23. detsember 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2142/2005, 23. detsember 2005, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2143/2005, 23. detsember 2005, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

5

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2144/2005, 23. detsember 2005, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa

7

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2145/2005, 23. detsember 2005, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

9

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2146/2005, 23. detsember 2005, millega kehtestatakse keemiatööstuses kasutatava valge suhkru tootmistoetus ajavahemikuks 1.–31. jaanuarini 2006

11

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2147/2005, 23. detsember 2005, millega määratakse kindlaks veise- ja vasikaliha eksporditoetused

12

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2148/2005, 23. detsember 2005, millega määratakse kindlaks teatavate piima- ja piimatootesektori toodete 2006. aasta esimesel poolel saadaolev kogus ühenduse avatud kvootide alusel üksnes impordilitsentsil põhinevalt

16

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2149/2005, 23. detsember 2005, millega kehtestatakse AKV riikidest pärit banaanide impordilitsentsitaotluste puhul kohaldatavad vähenduskoefitsiendid jaanuariks ja veebruariks 2006

19

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2150/2005, 23. detsember 2005, milles sätestatakse ühised eeskirjad õhuruumi paindlikuks kasutamiseks (
  1
  )

1

20

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2151/2005, 23. detsember 2005, milles sätestatakse endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit suhkrutoodete tariifikvoodi avamise ja haldamise üksikasjalikud eeskirjad vastavalt ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelisele stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule

26

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2152/2005, 23. detsember 2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 327/98, millega avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende korraldus ning määrust (EÜ) nr 1549/2004, millega sätestatakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 1785/2003 seoses riisi impordi korraga ning määratakse kindlaks basmati riisi impordi suhtes kohaldatavad üleminekuperioodi erieeskirjad

30

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2153/2005, 23. detsember 2005, oliiviõli eraladustusabi kava kohta

39

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2154/2005, 23. detsember 2005, millega täiendatakse määruse (EÜ) nr 2400/96 lisa seoses uue nimetuse kandmisega kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse (Sidra de Asturias või Sidra d’Asturias) [KPN]

47

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2155/2005, 23. detsember 2005, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/96 lisas sisalduva päritolunimetuse tehnospetsifikaadi üksikasju (Miel de sapin des Vosges) (KPN)

49

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2156/2005, 23. detsember 2005, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/96 lisas sisalduva päritolunimetuse tehnospetsifikaadi üksikasju (Siurana) [KPN]

Siurana

54

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2157/2005, 23. detsember 2005, milles sätestatakse 2006. aasta litsentsitasud, mida kohaldatakse Gröönimaa vetes kalastavate ühenduse laevade suhtes

59

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2158/2005, 23. detsember 2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 32/2000 seoses ühenduse tariifikvootide pikendamisega džuudist ja kookoskiust toodete suhtes

61

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2159/2005, 23. detsember 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006

62

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2160/2005, 23. detsember 2005, millega muudetakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru suhtes määrusega (EÜ) nr 1918/2005 kehtestatud eksporditoetusi

65

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2161/2005, 23. detsember 2005, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1011/2005 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

67

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2162/2005, 23. detsember 2005, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

69

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2163/2005, 22. detsember 2005, millega nähakse ette ekspordilitsentside taotluste tagasilükkamine veise- ja vasikalihasektori toodete puhul

70

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2164/2005, 23. detsember 2005, millega taasavatakse Hispaania lipu all sõitvatele laevadele süvalesta püük NAFO püügipiirkonnas 3LMNO

71

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 1. oktoober 2003, riigiabi kohta, mida Saksamaa andis ettevõttele Jahnke Stahlbau GmbH, Halle
  (teatavaks tehtud numbri K(2003) 3375 all)

   (
  1
  ) | 72 |
| | * | Komisjoni otsus, 1. detsember 2004, riigiabi kohta, mida Prantsusmaa kavatseb anda ettevõttele Bull
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 4514 all)

   (
  1
  ) | 81 |
| | * | Komisjoni otsus, 21. detsember 2005, millega liikmesriikidel lubatakse vastavalt nõukogu direktiivile 1999/105/EÜ teha otsuseid kolmandates riikides toodetud metsapaljundusmaterjalile antavate tagatiste kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 5485 all) | 92 |
| | * | Komisjoni otsus, 21. detsember 2005, millega muudetakse otsust 93/195/EMÜ loomatervishoiunõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta registreeritud hobuste taassisenemiseks pärast võidusõidu, võistlemise ja kultuuriürituste tõttu toimunud ajutist eksporti
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 5496 all) | 94 |
| | * | Komisjoni otsus, 19. detsember 2005, Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi importi käsitleva absorptsioonivastase menetluse lõpetamise kohta | 96 |
| | * | Komisjoni otsus, 23. detsember 2005, Paeonia spp. ja Geranium spp. paljundusmaterjaliga ühenduses 2005. aastal alustatud võrdluskatsete jätkamise kohta 2006. aastal vastavalt nõukogu direktiivile 98/56/EÜ | 99 |
| | * | Komisjoni otsus, 23. detsember 2005, millega muudetakse otsust 2003/526/EÜ seoses sigade katku tõrjemeetmetega Saksamaal ja Slovakkias
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 5631 all)

   (
  1
  ) | 100 |
| | * | Komisjoni otsus, 23. detsember 2005, Agrostis spp., D. glomerata L., Festuca spp., Lolium spp., Phleum spp., Poa spp., sealhulgas segude ja liigi Asparagus officinalis seemnete ja paljundusmaterjaliga ühenduses 2005. aastal alustatud võrdluskatsete jätkamise kohta 2006. aastal vastavalt nõukogu direktiividele 66/401/EMÜ ja 2002/55/EÜ (
  1
  ) | 103 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 1. oktoober 2003, riigiabi kohta, mida Saksamaa andis ettevõttele Jahnke Stahlbau GmbH, Halle
  (teatavaks tehtud numbri K(2003) 3375 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2003) 3375 all)

1

72

*

Komisjoni otsus, 1. detsember 2004, riigiabi kohta, mida Prantsusmaa kavatseb anda ettevõttele Bull
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 4514 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 4514 all)

1

81

*

Komisjoni otsus, 21. detsember 2005, millega liikmesriikidel lubatakse vastavalt nõukogu direktiivile 1999/105/EÜ teha otsuseid kolmandates riikides toodetud metsapaljundusmaterjalile antavate tagatiste kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 5485 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 5485 all)

92

*

Komisjoni otsus, 21. detsember 2005, millega muudetakse otsust 93/195/EMÜ loomatervishoiunõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta registreeritud hobuste taassisenemiseks pärast võidusõidu, võistlemise ja kultuuriürituste tõttu toimunud ajutist eksporti
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 5496 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 5496 all)

94

*

Komisjoni otsus, 19. detsember 2005, Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi importi käsitleva absorptsioonivastase menetluse lõpetamise kohta

96

*

Komisjoni otsus, 23. detsember 2005, Paeonia spp. ja Geranium spp. paljundusmaterjaliga ühenduses 2005. aastal alustatud võrdluskatsete jätkamise kohta 2006. aastal vastavalt nõukogu direktiivile 98/56/EÜ

Paeonia

Geranium

99

*

Komisjoni otsus, 23. detsember 2005, millega muudetakse otsust 2003/526/EÜ seoses sigade katku tõrjemeetmetega Saksamaal ja Slovakkias
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 5631 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 5631 all)

1

100

*

Komisjoni otsus, 23. detsember 2005, Agrostis spp., D. glomerata L., Festuca spp., Lolium spp., Phleum spp., Poa spp., sealhulgas segude ja liigi Asparagus officinalis seemnete ja paljundusmaterjaliga ühenduses 2005. aastal alustatud võrdluskatsete jätkamise kohta 2006. aastal vastavalt nõukogu direktiividele 66/401/EMÜ ja 2002/55/EÜ (
  1
  )

Agrostis

glomerata

Festuca

Lolium

Phleum

Poa

Asparagus officinalis

1

103

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjoni 22. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2134/2005 (millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused) parandus (ELT L 340, 23.12.2005) | 104 |

Parandused

Komisjoni 22. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2134/2005 (millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused) parandus (ELT L 340, 23.12.2005)

104

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2141/2005,

23. detsember 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. detsembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 23. detsembri 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 72,1 |
| 204 | 47,6 |
| 212 | 90,9 |
| 999 | 70,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 112,4 |
| 204 | 60,1 |
| 220 | 196,3 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 131,1 |
| 0709 90 70 | 052 | 101,5 |
| 204 | 109,0 |
| 999 | 105,3 |
| 0805 10 20 | 052 | 71,5 |
| 204 | 51,8 |
| 220 | 55,8 |
| 388 | 22,5 |
| 624 | 59,1 |
| 999 | 52,1 |
| 0805 20 10 | 052 | 67,9 |
| 204 | 56,8 |
| 999 | 62,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 77,6 |
| 220 | 36,7 |
| 400 | 86,5 |
| 464 | 143,9 |
| 624 | 78,6 |
| 999 | 84,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 46,6 |
| 999 | 46,6 |
| 0808 10 80 | 096 | 18,3 |
| 400 | 109,7 |
| 404 | 100,0 |
| 528 | 48,0 |
| 720 | 76,3 |
| 999 | 70,5 |
| 0808 20 50 | 052 | 125,5 |
| 400 | 99,3 |
| 720 | 51,6 |
| 999 | 92,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

72,1

204

47,6

212

90,9

999

70,2

0707 00 05

052

112,4

204

60,1

220

196,3

628

155,5

999

131,1

0709 90 70

052

101,5

204

109,0

999

105,3

0805 10 20

052

71,5

204

51,8

220

55,8

388

22,5

624

59,1

999

52,1

0805 20 10

052

67,9

204

56,8

999

62,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

77,6

220

36,7

400

86,5

464

143,9

624

78,6

999

84,7

0805 50 10

052

46,6

999

46,6

0808 10 80

096

18,3

400

109,7

404

100,0

528

48,0

720

76,3

999

70,5

0808 20 50

052

125,5

400

99,3

720

51,6

999

92,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2142/2005,

23. detsember 2005,

millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikega 2 nähakse ette, et eksporditoetust, mis on kohaldatav teravilja suhtes kuupäeval, mil tehakse ekspordilitsentsi taotlus, tuleb taotluse alusel kohaldada sellise ekspordi suhtes, mis toimub ekspordilitsentsi kehtivuse ajal. Sellisel juhul võib toetust korrigeerida. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikega 2 nähakse ette, et eksporditoetust, mis on kohaldatav teravilja suhtes kuupäeval, mil tehakse ekspordilitsentsi taotlus, tuleb taotluse alusel kohaldada sellise ekspordi suhtes, mis toimub ekspordilitsentsi kehtivuse ajal. Sellisel juhul võib toetust korrigeerida.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) lubatakse kehtestada määruse (EMÜ) nr 1776/92 (3) artikli 1 lõikes 1 punktis c nimetatud toodete toetuse korrigeeriv summa. See korrigeeriv summa tuleb välja arvestada määruses (EÜ) nr 1501/95 sätestatud tegureid arvesse võttes. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) lubatakse kehtestada määruse (EMÜ) nr 1776/92 (3) artikli 1 lõikes 1 punktis c nimetatud toodete toetuse korrigeeriv summa. See korrigeeriv summa tuleb välja arvestada määruses (EÜ) nr 1501/95 sätestatud tegureid arvesse võttes.

| (3) | Maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks korrigeerivat summat vastavalt sihtkohale muuta. |
| --- | --- |

(3)

Maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks korrigeerivat summat vastavalt sihtkohale muuta.

| (4) | Korrigeeriv summa tuleb kinnitada toetusega samal ajal ja samas korras. Korrigeerivat summat võib vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(4)

Korrigeeriv summa tuleb kinnitada toetusega samal ajal ja samas korras. Korrigeerivat summat võib vahepeal muuta.

| (5) | Eespool nimetatud sätete kohaldamine nõuab, et korrigeeriv summa kehtestatakse kooskõlas käesoleva määruse lisaga. |
| --- | --- |

(5)

Eespool nimetatud sätete kohaldamine nõuab, et korrigeeriv summa kehtestatakse kooskõlas käesoleva määruse lisaga.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud ekspordiartiklite (välja arvatud linnaste), eksporditoetuste suhtes kohaldatav korrigeeriv summa on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

2

(3)  EÜT L 181, 1.7.1992, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1104/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 1).

3

---

LISA

Komisjoni 23. detsembri 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | Käesolev
  1 | 1. ajavahemik
  2 | 2. ajavahemik
  3 | 3. ajavahemik
  4 | 4. ajavahemik
  5 | 5. ajavahemik
  6 | 6. ajavahemik
  7 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | – 0,63 | – 1,26 | – 1,89 | – 2,52 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | – 0,59 | – 1,18 | – 1,77 | – 2,36 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | – 0,54 | – 1,09 | – 1,63 | – 2,17 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | – 0,50 | – 1,00 | – 1,50 | – 2,00 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | – 0,47 | – 0,94 | – 1,41 | – 1,88 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).







  C01 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits. |
| C02 | : | Alžeeria, Saudi Araabia, Bahrein, Egiptus, Araabia Ühendemiraadid, Iraan, Iraak, Iisrael, Jordaania, Kuveit, Liibanon, Liibüa, Maroko, Mauritaania, Omaan, Katar, Süüria, Tuneesia, Jeemen. |
| C03 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Bulgaaria, Norra, Rumeenia, Šveits ja Lichtenstein. |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

Käesolev

1

1. ajavahemik

2

2. ajavahemik

3

3. ajavahemik

4

4. ajavahemik

5

5. ajavahemik

6

6. ajavahemik

7

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

– 0,63

– 1,26

– 1,89

– 2,52

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

– 0,59

– 1,18

– 1,77

– 2,36

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

– 0,54

– 1,09

– 1,63

– 2,17

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

– 0,50

– 1,00

– 1,50

– 2,00

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

– 0,47

– 0,94

– 1,41

– 1,88

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

C01

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits.

C02

:

Alžeeria, Saudi Araabia, Bahrein, Egiptus, Araabia Ühendemiraadid, Iraan, Iraak, Iisrael, Jordaania, Kuveit, Liibanon, Liibüa, Maroko, Mauritaania, Omaan, Katar, Süüria, Tuneesia, Jeemen.

C03

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Bulgaaria, Norra, Rumeenia, Šveits ja Lichtenstein.

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2143/2005,

23. detsember 2005,

millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib noteeringute või maailmaturuhindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib noteeringute või maailmaturuhindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Eksporditoetused määratakse kindlaks, arvestades komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (2) artiklis 1 osutatud tegureid. |
| --- | --- |

(2)

Eksporditoetused määratakse kindlaks, arvestades komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (2) artiklis 1 osutatud tegureid.

| (3) | Linnaste puhul kohaldatav eksporditoetus tuleb arvutada arvestades teraviljakogust, mis on vajalik asjaomaste toodete tootmiseks. Need kogused on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Linnaste puhul kohaldatav eksporditoetus tuleb arvutada arvestades teraviljakogust, mis on vajalik asjaomaste toodete tootmiseks. Need kogused on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 1501/95.

| (4) | Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad tekitada vajaduse teatavate toodete eksporditoetusi muuta olenevalt nende sihtkohast. |
| --- | --- |

(4)

Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad tekitada vajaduse teatavate toodete eksporditoetusi muuta olenevalt nende sihtkohast.

| (5) | Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahelisel ajal võib seda muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahelisel ajal võib seda muuta.

| (6) | Kui neid eeskirju kohaldatakse teraviljaturu tegeliku olukorra suhtes ja eriti nende toodete noteeringute ja hindade suhtes ühenduses ja maailmaturul, tuleks eksporditoetus määrata lisas esitatud kujul. |
| --- | --- |

(6)

Kui neid eeskirju kohaldatakse teraviljaturu tegeliku olukorra suhtes ja eriti nende toodete noteeringute ja hindade suhtes ühenduses ja maailmaturul, tuleks eksporditoetus määrata lisas esitatud kujul.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud eksporditoetused on kindlaks määratud lisas esitatud summade ulatuses.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/20043 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

2

---

LISA

Komisjoni 23. detsembri 2005. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2144/2005,

23. detsember 2005,

millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et ekspordilitsentsi taotluse esitamise kuupäeval jõus olnud teravilja eksporditoetust tuleb taotluse korral kohaldada ekspordilitsentsi kehtivusajal toimuva ekspordi suhtes. Sel juhul kohaldatakse toetuse suhtes korrigeerivat summat. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et ekspordilitsentsi taotluse esitamise kuupäeval jõus olnud teravilja eksporditoetust tuleb taotluse korral kohaldada ekspordilitsentsi kehtivusajal toimuva ekspordi suhtes. Sel juhul kohaldatakse toetuse suhtes korrigeerivat summat.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 alusel, millega on sätestatud eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 1766/92 (3) artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud linnaste korrigeeriva summa. Korrigeeriv summa tuleb arvutada võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud tegureid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 alusel, millega on sätestatud eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 1766/92 (3) artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud linnaste korrigeeriva summa. Korrigeeriv summa tuleb arvutada võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud tegureid.

| (3) | Eespool esitatud sätete kohaldamisest tuleneb, et korrigeeriv summa tuleb kindlaks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

(3)

Eespool esitatud sätete kohaldamisest tuleneb, et korrigeeriv summa tuleb kindlaks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 15 lõikes 3 osutatud korrigeeriv summa, mida kohaldatakse linnaste puhul eelnevalt kindlaksmääratud eksporditoetuste suhtes, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

2

(3)  EÜT L 181, 1.7.1992, lk 21. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1104/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 1).

3

---

LISA

Komisjoni 23. detsembri 2005. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse korrigeeriv summa

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | Käibiv
  1 | 1. ajavahemik
  2 | 2. ajavahemik
  3 | 3. ajavahemik
  4 | 4. ajavahemik
  5 | 5. ajavahemik
  6 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

Käibiv

1

1. ajavahemik

2

2. ajavahemik

3

3. ajavahemik

4

4. ajavahemik

5

5. ajavahemik

6

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | 6. ajavahemik
  7 | 7. ajavahemik
  8 | 8. ajavahemik
  9 | 9. ajavahemik
  10 | 10. ajavahemik
  11 | 11. ajavahemik
  12 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

6. ajavahemik

7

7. ajavahemik

8

8. ajavahemik

9

9. ajavahemik

10

10. ajavahemik

11

11. ajavahemik

12

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2145/2005,

23. detsember 2005,

millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 3072/95 riisituru ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. oktoobri 1974. aasta määruse (EMÜ) nr 2681/74 (toiduabiks ette nähtud põllumajandussaaduste ja -toodete tarnimisega seotud kulutuste ühendusepoolse rahastamise kohta) (3) artiklis 2 on sätestatud, et kulutuste osa, mis vastab ühenduse eeskirjade kohaselt kindlaksmääratud eksporditoetustele, kaetakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. oktoobri 1974. aasta määruse (EMÜ) nr 2681/74 (toiduabiks ette nähtud põllumajandussaaduste ja -toodete tarnimisega seotud kulutuste ühendusepoolse rahastamise kohta) (3) artiklis 2 on sätestatud, et kulutuste osa, mis vastab ühenduse eeskirjade kohaselt kindlaksmääratud eksporditoetustele, kaetakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust.

| (2) | Ühenduse toiduabiprogrammide eelarve koostamise ja haldamise lihtsustamiseks ning selleks et võimaldada liikmesriikidel teada saada ühenduse osalemise ulatust riiklike toiduabiprogrammide finantseerimisel, tuleb kindlaks määrata nende tegevuste jaoks antavate toetuste määr. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse toiduabiprogrammide eelarve koostamise ja haldamise lihtsustamiseks ning selleks et võimaldada liikmesriikidel teada saada ühenduse osalemise ulatust riiklike toiduabiprogrammide finantseerimisel, tuleb kindlaks määrata nende tegevuste jaoks antavate toetuste määr.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 3072/95 artikliga 13 ette nähtud eksporditoetuste üldsätteid ja rakenduseeskirju kohaldatakse mutatis mutandis eespool nimetatud toimingute suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 3072/95 artikliga 13 ette nähtud eksporditoetuste üldsätteid ja rakenduseeskirju kohaldatakse mutatis mutandis eespool nimetatud toimingute suhtes.

| (4) | Erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta riisi eksporditoetuse arvutamisel, on määratletud määruse (EÜ) nr 3072/95 artiklis 13. |
| --- | --- |

(4)

Erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta riisi eksporditoetuse arvutamisel, on määratletud määruse (EÜ) nr 3072/95 artiklis 13.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rahvusvaheliste konventsioonide või teiste abiprogrammide raames ettenähtud ühenduse ja siseriikliku toiduabialase tegevuse ja ühenduse teiste mittetulunduslike varustamistegevuste puhul kohaldatakse teravilja- ja riisisektori toodete suhtes toetusi, mis on kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 329, 30.12.1995, lk 18. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 411/2002 (EÜT L 62, 5.3.2002, lk 27).

2

(3)  EÜT L 288, 25.10.1974, lk 1.

3

---

LISA

Komisjoni 23. detsember 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Toetuse summa |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 10,96 |
| 1101 00 15 9130 | 10,24 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 48,99 |
| 1102 20 10 9400 | 41,99 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 62,98 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| NB: Tootekoodid on sätestatud muudetud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1). |

(EUR/t)

Tootekood

Toetuse summa

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

10,96

1101 00 15 9130

10,24

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

48,99

1102 20 10 9400

41,99

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

62,98

1104 12 90 9100

0,00

NB: Tootekoodid on sätestatud muudetud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2146/2005,

23. detsember 2005,

millega kehtestatakse keemiatööstuses kasutatava valge suhkru tootmistoetus ajavahemikuks 1.–31. jaanuarini 2006

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 7 lõikele 3 võib eksporditoetusi anda kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides a ja f loetletud toodetele ning kõnealuse lõike punktis d loetletud siirupitele ja CN-koodi 1702 50 00 alla kuuluvale keemiliselt puhtale fruktoosile (levuloos) vahetootena, kui need on mõnes asutamislepingu artikli 23 lõikes 2 osutatud olukorras ja neid kasutatakse teatavate keemiatööstustoodete valmistamisel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 7 lõikele 3 võib eksporditoetusi anda kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides a ja f loetletud toodetele ning kõnealuse lõike punktis d loetletud siirupitele ja CN-koodi 1702 50 00 alla kuuluvale keemiliselt puhtale fruktoosile (levuloos) vahetootena, kui need on mõnes asutamislepingu artikli 23 lõikes 2 osutatud olukorras ja neid kasutatakse teatavate keemiatööstustoodete valmistamisel.

| (2) | Komisjoni 27. juuni 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1265/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tootmistoetuse andmisega teatavate keemiatööstuses kasutatavate suhkrutoodete eest, (2) on sätestatud, et need toetused määratakse kindlaks valge suhkru tootmistoetusest lähtudes. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 27. juuni 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1265/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tootmistoetuse andmisega teatavate keemiatööstuses kasutatavate suhkrutoodete eest, (2) on sätestatud, et need toetused määratakse kindlaks valge suhkru tootmistoetusest lähtudes.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1265/2001 artiklis 9 on sätestatud, et valge suhkru tootmistoetus tuleb kehtestada kord kuus alates iga kuu esimesest päevast. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1265/2001 artiklis 9 on sätestatud, et valge suhkru tootmistoetus tuleb kehtestada kord kuus alates iga kuu esimesest päevast.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1265/2001 artiklis 4 osutatud valge suhkru tootmistoetus ajavahemikul 1.–31. jaanuarini 2006 on 31,180 EUR/100 kg netomassi kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 63.

2

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2147/2005,

23. detsember 2005,

millega määratakse kindlaks veise- ja vasikaliha eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõike 3 kolmas taane,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikliga 33 nähakse ette, et kõnealuse määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikliga 33 nähakse ette, et kõnealuse määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Komisjoni määrustes (EMÜ) nr 32/82, (2) (EMÜ) nr 1964/82, (3) (EMÜ) nr 2388/84, (4) (EMÜ) nr 2973/79 (5) ja (EÜ) nr 2051/96 (6) sätestatakse teatavate veise- ja vasikaliha jaotustükkide ning teatavate veise- ja vasikalihakonservide puhul ekspordi eritoetuse andmise tingimused ning teatavate sihtkohtade puhul toetuse andmise tingimused. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrustes (EMÜ) nr 32/82, (2) (EMÜ) nr 1964/82, (3) (EMÜ) nr 2388/84, (4) (EMÜ) nr 2973/79 (5) ja (EÜ) nr 2051/96 (6) sätestatakse teatavate veise- ja vasikaliha jaotustükkide ning teatavate veise- ja vasikalihakonservide puhul ekspordi eritoetuse andmise tingimused ning teatavate sihtkohtade puhul toetuse andmise tingimused.

| (3) | Veise- ja vasikaliha kasvav puudus ühenduse turul on tõstnud hinnad märkimisväärselt kõrgemale määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 26 lõikes 1 osutatud baashinnast, mis väljendab soovitavat ühenduse turu toetuse taset. |
| --- | --- |

(3)

Veise- ja vasikaliha kasvav puudus ühenduse turul on tõstnud hinnad märkimisväärselt kõrgemale määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 26 lõikes 1 osutatud baashinnast, mis väljendab soovitavat ühenduse turu toetuse taset.

| (4) | Üldsusele teeb üha suuremat muret selliste loomade heaolu, keda veetakse väga pikki vahemaid ja kelle humaanset kohtlemist ei saa täielikult tagada, eriti kui neid tarnitakse kolmandatesse riikidesse. Kuigi elusloomade transpordi suhtes kehtivad ulatuslikud materiaalsete tingimuste, korra- ja kontrollinõuded, mida tugevdati 2003. aastal, on kogemused näidanud, et loomade heaolu ei ole alati tagatud. Lisaks on loomade heaolu nõuded sihtriikides sageli madalamad kui ühenduses. |
| --- | --- |

(4)

Üldsusele teeb üha suuremat muret selliste loomade heaolu, keda veetakse väga pikki vahemaid ja kelle humaanset kohtlemist ei saa täielikult tagada, eriti kui neid tarnitakse kolmandatesse riikidesse. Kuigi elusloomade transpordi suhtes kehtivad ulatuslikud materiaalsete tingimuste, korra- ja kontrollinõuded, mida tugevdati 2003. aastal, on kogemused näidanud, et loomade heaolu ei ole alati tagatud. Lisaks on loomade heaolu nõuded sihtriikides sageli madalamad kui ühenduses.

| (5) | Tapaloomade eksport tähendab ühenduse jaoks madalamat lisandväärtust ning nende loomade eksportimiseks toetuse andmisega kaasnevad suuremad loomade heaolutingimuste järelevalve ja kontrolliga seonduvad kulud. Seetõttu ei peaks tasakaalu, siseturuhindade ja sisekaubanduse loomuliku arengu ning loomade heaolu tagamiseks enam soodustama tapaloomade eksporti kolmandatesse riikidesse eksporditoetuste andmisega. |
| --- | --- |

(5)

Tapaloomade eksport tähendab ühenduse jaoks madalamat lisandväärtust ning nende loomade eksportimiseks toetuse andmisega kaasnevad suuremad loomade heaolutingimuste järelevalve ja kontrolliga seonduvad kulud. Seetõttu ei peaks tasakaalu, siseturuhindade ja sisekaubanduse loomuliku arengu ning loomade heaolu tagamiseks enam soodustama tapaloomade eksporti kolmandatesse riikidesse eksporditoetuste andmisega.

| (6) | Paljundamiseks ettenähtud elusloomade puhul tuleks kuritarvitamise vältimiseks anda tõupuhaste aretusloomade eksporditoetust ainult kuni 30 kuu vanuste mullikate ja lehmade puhul. |
| --- | --- |

(6)

Paljundamiseks ettenähtud elusloomade puhul tuleks kuritarvitamise vältimiseks anda tõupuhaste aretusloomade eksporditoetust ainult kuni 30 kuu vanuste mullikate ja lehmade puhul.

| (7) | Komisjoni 7. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2000/2005, millega määratakse kindlaks veise- ja vasikaliha eksporditoetused, (7) tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni 7. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2000/2005, millega määratakse kindlaks veise- ja vasikaliha eksporditoetused, (7) tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada.

| (8) | Teatavate ühenduse veise- ja vasikalihatoodete müügi võimaldamiseks rahvusvahelisel turul tuleks eksportitoetust anda teatavate KN-koodide 0201, 0202 ja 1602 50 alla kuuluvate toodete eksportimisel teatavatesse sihtkohtadesse. |
| --- | --- |

(8)

Teatavate ühenduse veise- ja vasikalihatoodete müügi võimaldamiseks rahvusvahelisel turul tuleks eksportitoetust anda teatavate KN-koodide 0201, 0202 ja 1602 50 alla kuuluvate toodete eksportimisel teatavatesse sihtkohtadesse.

| (9) | Teatavate veise- ja vasikalihatoodete kategooriate puhul ei ole eksporditoetust märkimisväärselt kasutatud. Samasugune olukord valitseb ka teatavate sihtkohtade puhul, mis asuvad ühenduse territooriumi vahetus läheduses. Selliste kategooriate puhul ei tuleks eksporditoetusi enam määrata. |
| --- | --- |

(9)

Teatavate veise- ja vasikalihatoodete kategooriate puhul ei ole eksporditoetust märkimisväärselt kasutatud. Samasugune olukord valitseb ka teatavate sihtkohtade puhul, mis asuvad ühenduse territooriumi vahetus läheduses. Selliste kategooriate puhul ei tuleks eksporditoetusi enam määrata.

| (10) | Käesolevas määruses sätestatud eksporditoetused on määratud kindlaks komisjoni 17. detsembri 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (millega kehtestatakse põllumajandustoodete nomenklatuur eksporditoetuste jaoks) (8) vastu võetud nomenklatuuris määratletud tootekoodide põhjal. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses sätestatud eksporditoetused on määratud kindlaks komisjoni 17. detsembri 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (millega kehtestatakse põllumajandustoodete nomenklatuur eksporditoetuste jaoks) (8) vastu võetud nomenklatuuris määratletud tootekoodide põhjal.

| (11) | Kõikide külmutatud jaotustükkide toetused peavad olema vastavuses värskete või jahutatud jaotustükkide, v.a täiskasvanud isasveistelt saadud jaotustükkide toetustega. |
| --- | --- |

(11)

Kõikide külmutatud jaotustükkide toetused peavad olema vastavuses värskete või jahutatud jaotustükkide, v.a täiskasvanud isasveistelt saadud jaotustükkide toetustega.

| (12) | Tuleks tõhustada kontrolli KN-koodiga 1602 50 hõlmatud toodete üle, sätestades, et kõnealustele toodetele toetuse andmise tingimuseks on nende valmistamine nõukogu 4. märtsi 1980. aasta määruse (EMÜ) nr 565/80 (põllumajandustoodete eksporditoetuste ettemaksete kohta) (9) artiklis 4 sätestatud korras. |
| --- | --- |

(12)

Tuleks tõhustada kontrolli KN-koodiga 1602 50 hõlmatud toodete üle, sätestades, et kõnealustele toodetele toetuse andmise tingimuseks on nende valmistamine nõukogu 4. märtsi 1980. aasta määruse (EMÜ) nr 565/80 (põllumajandustoodete eksporditoetuste ettemaksete kohta) (9) artiklis 4 sätestatud korras.

| (13) | Toetust tuleks anda ainult nende toodete osas, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses. Seetõttu peavad tooted toetuse saamise tingimustele vastamiseks kandma vastavalt nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivis 64/433/EMÜ (ühendusesisest värske lihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta), (10) nõukogu 21. detsembri 1976. aasta direktiivis 77/99/EMÜ (ühendusesisest lihatoodetega kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta) (11) ja nõukogu 14. detsembri 1994. aasta direktiivis 94/65/EÜ (milles sätestatakse hakkliha ja lihavalmististe tootmise ja turuleviimise nõuded) (12) ettenähtud tervisemärki. |
| --- | --- |

(13)

Toetust tuleks anda ainult nende toodete osas, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses. Seetõttu peavad tooted toetuse saamise tingimustele vastamiseks kandma vastavalt nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivis 64/433/EMÜ (ühendusesisest värske lihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta), (10) nõukogu 21. detsembri 1976. aasta direktiivis 77/99/EMÜ (ühendusesisest lihatoodetega kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta) (11) ja nõukogu 14. detsembri 1994. aasta direktiivis 94/65/EÜ (milles sätestatakse hakkliha ja lihavalmististe tootmise ja turuleviimise nõuded) (12) ettenähtud tervisemärki.

| (14) | Vastavalt määruse (EMÜ) nr 1964/82 artikli 6 lõike 2 kolmandale lõigule vähendatakse eritoetust juhul, kui eksporditava kondita liha kogus moodustab vähem kui 95 %, kuid mitte vähem kui 85 % konditustamisel saadud jaotustükkide kogumassist. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 1964/82 artikli 6 lõike 2 kolmandale lõigule vähendatakse eritoetust juhul, kui eksporditava kondita liha kogus moodustab vähem kui 95 %, kuid mitte vähem kui 85 % konditustamisel saadud jaotustükkide kogumassist.

| (15) | Euroopa Ühenduse ning Rumeenia ja Bulgaaria vahel Euroopa lepingute raames peetavate läbirääkimiste eesmärk on eelkõige liberaliseerida asjaomase turu ühise korraldusega hõlmatud toodetega kauplemist. Nende kahe riigi osas tuleks eksporditoetused seega kaotada. Eksporditoetuste kaotamine ei tohiks siiski kaasa tuua diferentseeritud toetuse kohaldamist teistesse riikidesse suunatud ekspordi suhtes. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa Ühenduse ning Rumeenia ja Bulgaaria vahel Euroopa lepingute raames peetavate läbirääkimiste eesmärk on eelkõige liberaliseerida asjaomase turu ühise korraldusega hõlmatud toodetega kauplemist. Nende kahe riigi osas tuleks eksporditoetused seega kaotada. Eksporditoetuste kaotamine ei tohiks siiski kaasa tuua diferentseeritud toetuse kohaldamist teistesse riikidesse suunatud ekspordi suhtes.

| (16) | Veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(16)

Veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Loetelu toodetest, mille puhul antakse määruse (EÜ) nr 1254/1999 artiklis 33 osutatud eksporditoetust, ja kõnealuse toetuse suurus ning asjaomased sihtkohad on sätestatud käesoleva määruse lisas.

2.   Tooted peavad vastama tervisemärkide suhtes kehtestatud asjaomastele nõutele, mis on ette nähtud:

| — | direktiivi 64/433/EMÜ I lisa XI peatükis, |
| --- | --- |

—

direktiivi 64/433/EMÜ I lisa XI peatükis,

| — | direktiivi 77/99/EMÜ B lisa VI peatükis, |
| --- | --- |

—

direktiivi 77/99/EMÜ B lisa VI peatükis,

| — | direktiivi 94/65/EÜ I lisa VI peatükis. |
| --- | --- |

—

direktiivi 94/65/EÜ I lisa VI peatükis.

Artikkel 2

Määruse (EMÜ) nr 1964/82 artikli 6 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud juhul vähendatakse tootekoodi 0201 30 00 9100 alla kuuluvate toodete toetusemäära 10 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 3

Asjaolu, et Rumeenia ja Bulgaaria osas ei ole eksporditoetust kindlaks määratud, ei peeta toetuse diferentseerimiseks.

Artikkel 4

Määrus (EÜ) nr 2000/2005 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub 24. detsembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 4, 8.1.1982, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 744/2000 (EÜT L 89, 11.4.2000, lk 3).

2

(3)  EÜT L 212, 21.7.1982, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2772/2000 (EÜT L 321, 19.12.2000, lk 35).

3

(4)  EÜT L 221, 18.8.1984, lk 28. Määrust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3661/92 (EÜT L 370, 19.12.1992, lk 16).

4

(5)  EÜT L 336, 29.12.1979, lk 44. Määrust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3434/87 (EÜT L 327, 18.11.1987, lk 7).

5

(6)  EÜT L 274, 26.10.1996, lk 18. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2333/96 (EÜT L 317, 6.12.1996, lk 13).

6

(7)  ELT L 320, 8.12.2005, lk 46.

7

(8)  EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 558/2005 (ELT L 94, 13.4.2005, lk 22).

8

(9)  EÜT L 62, 7.3.1980, lk 5. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 444/2003 (ELT L 67, 12.3.2003, lk 3).

9

(10)  EÜT 121, 29.7.1964, lk 2012/64. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

10

(11)  EÜT L 26, 31.1.1977, lk 85. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

11

(12)  EÜT L 368, 31.12.1994, lk 10. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

12

---

LISA

Komisjoni 23. detsembri 2005. aasta määrusele, millega kinnitatakse eksporditoetused veise- ja vasikalihasektoris

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg eluskaal | 37,0 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg eluskaal | 37,0 |
| 0201 10 00 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg netomass | 52,4 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 30,8 |
| 0201 10 00 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg netomass | 69,8 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 41,1 |
| 0201 20 20 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg netomass | 69,8 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 41,1 |
| 0201 20 30 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg netomass | 52,4 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 30,8 |
| 0201 20 50 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg netomass | 87,3 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 51,4 |
| 0201 20 50 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg netomass | 52,4 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 30,8 |
| 0201 30 00 9050 | US (3) | EUR/100 kg netomass | 16,9 |
| CA (4) | EUR/100 kg netomass | 16,9 |
| 0201 30 00 9060 (6) | B02 | EUR/100 kg netomass | 32,3 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 10,8 |
| 0201 30 00 9100 (2)
   (6) | B04 | EUR/100 kg netomass | 121,3 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 71,3 |
| EG | EUR/100 kg netomass | 147,9 |
| 0201 30 00 9120 (2)
   (6) | B04 | EUR/100 kg netomass | 72,8 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 42,8 |
| EG | EUR/100 kg netomass | 88,8 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg netomass | 23,3 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 7,8 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg netomass | 23,3 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 7,8 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg netomass | 23,3 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 7,8 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg netomass | 23,3 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 7,8 |
| 0202 30 90 9100 | US (3) | EUR/100 kg netomass | 16,9 |
| CA (4) | EUR/100 kg netomass | 16,9 |
| 0202 30 90 9200 (6) | B02 | EUR/100 kg netomass | 32,3 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 10,8 |
| 1602 50 31 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg netomass | 61,3 |
| 1602 50 31 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg netomass | 54,5 |
| 1602 50 39 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg netomass | 61,3 |
| 1602 50 39 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg netomass | 54,5 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Tähestikulis-numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  B00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Rumeenia ja Bulgaaria. |
| B02 | : | B04 ja sihtkoht EG. |
| B03 | : | Albaania, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia, Kosovo ja Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, laevade ja lennukite kütuse- ja toiduvarud (sihtkohad, millele on osutatud komisjoni muudetud määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklites 36 ja 45 ja, kui asjakohane, artiklis 44). |
| B04 | : | Türgi, Ukraina, Valgevene, Moldova, Venemaa, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan, Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Liibanon, Süüria, Iraak, Iraan, Iisrael, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Jordaania, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Omaan, Jeemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Birma), Tai, Vietnam, Indoneesia, Filipiinid, Hiina, Põhja-Korea, Hongkong, Sudaan, Mauritaania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšaad, Cabo Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libeeria, Côte d’Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeeria, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Ekvatoriaal-Guinea, Sao Tomé ja Prince, Gabon, Kongo, Kongo (Demokraatlik Vabariik), Rwanda, Burundi, Saint Helena asumaa ja sõltkonnad, Angola, Etioopia, Eritrea, Djibouti, Somaalia, Uganda, Tansaania, Seišellid ja sõltkonnad, Briti India ookeani ala, Mosambiik, Mauritius, Komoorid, Mayotte, Sambia, Malawi, Lõuna-Aafrika Vabariik, Lesotho. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa (7)

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg eluskaal

37,0

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg eluskaal

37,0

0201 10 00 9110 (1)

B02

EUR/100 kg netomass

52,4

B03

EUR/100 kg netomass

30,8

0201 10 00 9130 (1)

B02

EUR/100 kg netomass

69,8

B03

EUR/100 kg netomass

41,1

0201 20 20 9110 (1)

B02

EUR/100 kg netomass

69,8

B03

EUR/100 kg netomass

41,1

0201 20 30 9110 (1)

B02

EUR/100 kg netomass

52,4

B03

EUR/100 kg netomass

30,8

0201 20 50 9110 (1)

B02

EUR/100 kg netomass

87,3

B03

EUR/100 kg netomass

51,4

0201 20 50 9130 (1)

B02

EUR/100 kg netomass

52,4

B03

EUR/100 kg netomass

30,8

0201 30 00 9050

US (3)

EUR/100 kg netomass

16,9

CA (4)

EUR/100 kg netomass

16,9

0201 30 00 9060 (6)

B02

EUR/100 kg netomass

32,3

B03

EUR/100 kg netomass

10,8

0201 30 00 9100 (2)
   (6)

B04

EUR/100 kg netomass

121,3

B03

EUR/100 kg netomass

71,3

EG

EUR/100 kg netomass

147,9

0201 30 00 9120 (2)
   (6)

B04

EUR/100 kg netomass

72,8

B03

EUR/100 kg netomass

42,8

EG

EUR/100 kg netomass

88,8

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg netomass

23,3

B03

EUR/100 kg netomass

7,8

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg netomass

23,3

B03

EUR/100 kg netomass

7,8

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg netomass

23,3

B03

EUR/100 kg netomass

7,8

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg netomass

23,3

B03

EUR/100 kg netomass

7,8

0202 30 90 9100

US (3)

EUR/100 kg netomass

16,9

CA (4)

EUR/100 kg netomass

16,9

0202 30 90 9200 (6)

B02

EUR/100 kg netomass

32,3

B03

EUR/100 kg netomass

10,8

1602 50 31 9125 (5)

B00

EUR/100 kg netomass

61,3

1602 50 31 9325 (5)

B00

EUR/100 kg netomass

54,5

1602 50 39 9125 (5)

B00

EUR/100 kg netomass

61,3

1602 50 39 9325 (5)

B00

EUR/100 kg netomass

54,5

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Tähestikulis-numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

B00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Rumeenia ja Bulgaaria.

B02

:

B04 ja sihtkoht EG.

B03

:

Albaania, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia, Kosovo ja Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, laevade ja lennukite kütuse- ja toiduvarud (sihtkohad, millele on osutatud komisjoni muudetud määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklites 36 ja 45 ja, kui asjakohane, artiklis 44).

B04

:

Türgi, Ukraina, Valgevene, Moldova, Venemaa, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan, Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Liibanon, Süüria, Iraak, Iraan, Iisrael, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Jordaania, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Omaan, Jeemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Birma), Tai, Vietnam, Indoneesia, Filipiinid, Hiina, Põhja-Korea, Hongkong, Sudaan, Mauritaania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšaad, Cabo Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libeeria, Côte d’Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeeria, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Ekvatoriaal-Guinea, Sao Tomé ja Prince, Gabon, Kongo, Kongo (Demokraatlik Vabariik), Rwanda, Burundi, Saint Helena asumaa ja sõltkonnad, Angola, Etioopia, Eritrea, Djibouti, Somaalia, Uganda, Tansaania, Seišellid ja sõltkonnad, Briti India ookeani ala, Mosambiik, Mauritius, Komoorid, Mayotte, Sambia, Malawi, Lõuna-Aafrika Vabariik, Lesotho.

---

(1)  Kande tegemisel sellesse alamrubriiki tuleb esitada tunnistus, mis on esitatud komisjoni muudetud määruse (EMÜ) nr 32/82 lisas.

(2)  Toetust antakse muudetud määruses (EMÜ) nr 1964/82 sätestatud tingimuste täitmise korral.

(3)  Viiakse läbi vastavalt muudetud määrusele (EMÜ) nr 2973/79.

(4)  Viiakse läbi vastavalt muudetud määrusele (EÜ) nr 2051/96.

(5)  Toetust antakse muudetud määruses (EMÜ) nr 2388/84 sätestatud tingimuste täitmise korral.

(6)  Rasvata taise veiseliha sisaldus määratakse komisjoni määruse (EMÜ) nr 2429/86 (EÜT L 210, 1.8.1986, lk 39) lisas kirjeldatud korras. Mõiste “keskmine sisaldus” osutab määruse (EMÜ) nr 765/2002 (EÜT L 117, 4.5.2002, lk 6) artikli 2 lõikes 1 määratletud proovi kogusele. Proov võetakse partii sellest osast, mille puhul oht on suurim.

(7)  Muudetud määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 33 lõike 10 alusel ei määrata toetust kolmandatest riikidest imporditud toodete ekspordiks ja reekspordiks kolmandatesse riikidesse.

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Tähestikulis-numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

| B00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Rumeenia ja Bulgaaria. |
| --- | --- | --- |
| B02 | : | B04 ja sihtkoht EG. |
| B03 | : | Albaania, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia, Kosovo ja Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, laevade ja lennukite kütuse- ja toiduvarud (sihtkohad, millele on osutatud komisjoni muudetud määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklites 36 ja 45 ja, kui asjakohane, artiklis 44). |
| B04 | : | Türgi, Ukraina, Valgevene, Moldova, Venemaa, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan, Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Liibanon, Süüria, Iraak, Iraan, Iisrael, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Jordaania, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Omaan, Jeemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Birma), Tai, Vietnam, Indoneesia, Filipiinid, Hiina, Põhja-Korea, Hongkong, Sudaan, Mauritaania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšaad, Cabo Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libeeria, Côte d’Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeeria, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Ekvatoriaal-Guinea, Sao Tomé ja Prince, Gabon, Kongo, Kongo (Demokraatlik Vabariik), Rwanda, Burundi, Saint Helena asumaa ja sõltkonnad, Angola, Etioopia, Eritrea, Djibouti, Somaalia, Uganda, Tansaania, Seišellid ja sõltkonnad, Briti India ookeani ala, Mosambiik, Mauritius, Komoorid, Mayotte, Sambia, Malawi, Lõuna-Aafrika Vabariik, Lesotho. |

B00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Rumeenia ja Bulgaaria.

B02

:

B04 ja sihtkoht EG.

B03

:

Albaania, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia, Kosovo ja Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, laevade ja lennukite kütuse- ja toiduvarud (sihtkohad, millele on osutatud komisjoni muudetud määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklites 36 ja 45 ja, kui asjakohane, artiklis 44).

B04

:

Türgi, Ukraina, Valgevene, Moldova, Venemaa, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan, Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Liibanon, Süüria, Iraak, Iraan, Iisrael, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Jordaania, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Omaan, Jeemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Birma), Tai, Vietnam, Indoneesia, Filipiinid, Hiina, Põhja-Korea, Hongkong, Sudaan, Mauritaania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšaad, Cabo Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libeeria, Côte d’Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeeria, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Ekvatoriaal-Guinea, Sao Tomé ja Prince, Gabon, Kongo, Kongo (Demokraatlik Vabariik), Rwanda, Burundi, Saint Helena asumaa ja sõltkonnad, Angola, Etioopia, Eritrea, Djibouti, Somaalia, Uganda, Tansaania, Seišellid ja sõltkonnad, Briti India ookeani ala, Mosambiik, Mauritius, Komoorid, Mayotte, Sambia, Malawi, Lõuna-Aafrika Vabariik, Lesotho.

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2148/2005,

23. detsember 2005,

millega määratakse kindlaks teatavate piima- ja piimatootesektori toodete 2006. aasta esimesel poolel saadaolev kogus ühenduse avatud kvootide alusel üksnes impordilitsentsil põhinevalt

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2535/2001, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses piima ja piimatoodete impordikorraga ja tariifikvootide avamisega, (2) eriti selle artikli 16 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Kui impordilitsentsid anti välja 2005. aasta teiseks pooleks teatavate määruses (EÜ) nr 2535/2001 osutatud kvootide jaoks, hõlmasid litsentsitaotlused väiksemaid koguseid kui asjaomaste toodete puhul saadaolevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata iga kvoodi puhul ajavahemikul 1. jaanuarist–30. juunini 2006 saadaolev kogus, võttes arvesse jaotamata koguseid, mis tulenevad komisjoni määrustest (EÜ) nr 1255/2005, (3) millega määratakse kindlaks, kui suures ulatuses võib rahuldada 2005. aasta juulis esitatud impordilitsentsitaotlusi teatavate piimatoodete jaoks määrusega (EÜ) nr 2535/2001 avatud teatavate tariifikvootide alusel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ajavahemikul 1. jaanuarist–30. juunini 2006 saadaolevad kogused määruses (EÜ) nr 2535/2001 osutatud teatavate kvootide impordiaasta teiseks pooleks on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. detsembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 341, 22.12.2001, lk 29. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 810/2004 (ELT L 149, 30.4.2004, parandus ELT L 215, 16.6.2004, lk. 104).

2

(3)  ELT L 200, 30.7.2005, lk 65.

3

---

I.A LISA

| Kvoodi number | Kogus (t) |
| --- | --- |
| 09.4590 | 68 000,0 |
| 09.4591 | 5 300,0 |
| 09.4592 | 18 400,0 |
| 09.4593 | 5 200,0 |
| 09.4594 | 20 000,0 |
| 09.4595 | 7 500,0 |
| 09.4596 | 19 275,34 |
| 09.4599 | 8 989,084 |

Kvoodi number

Kogus (t)

09.4590

68 000,0

09.4591

5 300,0

09.4592

18 400,0

09.4593

5 200,0

09.4594

20 000,0

09.4595

7 500,0

09.4596

19 275,34

09.4599

8 989,084

---

I.B LISA

1.   Rumeenia

| Kvoodi number | Kogus (t) |
| --- | --- |
| 09.4771 | 750,0 |
| 09.4772 | 1 000,0 |
| 09.4758 | 1 500,0 |

Kvoodi number

Kogus (t)

09.4771

750,0

09.4772

1 000,0

09.4758

1 500,0

2.   Bulgaaria

| Kvoodi number | Kogus (t) |
| --- | --- |
| 09.4773 | 3 300,0 |
| 09.4660 | 3 500,0 |
| 09.4675 | 770,0 |

Kvoodi number

Kogus (t)

09.4773

3 300,0

09.4660

3 500,0

09.4675

770,0

---

I.F LISA

Šveits

| Kvoodi number | Kogus (t) |
| --- | --- |
| 09.4155 | 1 000,0 |
| 09.4156 | 5 186,0 |

Kvoodi number

Kogus (t)

09.4155

1 000,0

09.4156

5 186,0

---

I.H LISA

Norra

| Kvoodi number | Kogus (t) |
| --- | --- |
| 09.4781 | 1 763,8 |
| 09.4782 | 266,5 |

Kvoodi number

Kogus (t)

09.4781

1 763,8

09.4782

266,5

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2149/2005,

23. detsember 2005,

millega kehtestatakse AKV riikidest pärit banaanide impordilitsentsitaotluste puhul kohaldatavad vähenduskoefitsiendid jaanuariks ja veebruariks 2006

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. novembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1964/2005 banaanide tariifimäärade kohta, (1)

võttes arvesse nõukogu 9. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2015/2005 AKV riikidest pärit banaanide impordi kohta nõukogu määrusega (EÜ) nr 1964/2005 (banaanide tariifimäärade kohta) avatud tariifikvoodi raames jaanuaris ja veebruaris 2006, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2015/2005 artikli 5 kohaselt liikmesriikide esitatud ja nimetatud määruse artikli 6 kohaselt komisjonile edastatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatakse suuremaid koguseid, nimelt 135 000 tonni ja 25 000 tonni vastavalt kõnealuse määruse II ja III jaotises nimetatud ettevõtjate puhul artikliga 2 kehtestatud saadaval olevate koguste osas. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2015/2005 artikli 5 kohaselt liikmesriikide esitatud ja nimetatud määruse artikli 6 kohaselt komisjonile edastatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatakse suuremaid koguseid, nimelt 135 000 tonni ja 25 000 tonni vastavalt kõnealuse määruse II ja III jaotises nimetatud ettevõtjate puhul artikliga 2 kehtestatud saadaval olevate koguste osas.

| (2) | Seepärast tuleks kehtestada iga taotluse suhtes kohaldatav vähendusprotsent, |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks kehtestada iga taotluse suhtes kohaldatav vähendusprotsent,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 2015/2005 II jaotises osutatud ettevõtjate esitatud impordilitsentsitaotluse puhul kohaldatakse 22,039 % suurust vähenduskoefitsienti 135 000 tonni suuruse alamkvoodi piires.

2.   Määruse (EÜ) nr 2015/2005 III jaotises osutatud ettevõtjate esitatud impordilitsentsitaotluse puhul kohaldatakse 1,294 % suurust vähenduskoefitsienti 25 000 tonni suuruse alamkvoodi piires.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 316, 2.12.2005, lk 1.

1

(2)  ELT L 324 , 10.12.2005, lk. 5.

2

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2150/2005,

23. detsember 2005,

milles sätestatakse ühised eeskirjad õhuruumi paindlikuks kasutamiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 551/2004 ühtse Euroopa õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa õhuruumi loomiseks, (2) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Õhuruumi paindlik kasutamine on Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) kirjeldatud ja Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni (Eurocontrol) arendatud õhuruumi korraldamise kontseptsioon, mille kohaselt ei tohiks õhuruum olla määratud üksnes tsiviil- või sõjaliseks õhuruumiks, vaid seda peaks määratlema pigem ühe tervikuna, mis peaks rahuldama kasutajate nõudmisi võimalikult suures ulatuses. |
| --- | --- |

(1)

Õhuruumi paindlik kasutamine on Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) kirjeldatud ja Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni (Eurocontrol) arendatud õhuruumi korraldamise kontseptsioon, mille kohaselt ei tohiks õhuruum olla määratud üksnes tsiviil- või sõjaliseks õhuruumiks, vaid seda peaks määratlema pigem ühe tervikuna, mis peaks rahuldama kasutajate nõudmisi võimalikult suures ulatuses.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 8 lõike 1 kohaselt on Eurocontrolile antud volitused aidata komisjonil arendada õhuruumi paindliku kasutamise eeskirjade rakendamist. Käesolev määrus arvestab täielikult volituste andmisest tulenevat Eurocontroli 30. detsembri 2004. aasta soovituslikku aruannet. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 8 lõike 1 kohaselt on Eurocontrolile antud volitused aidata komisjonil arendada õhuruumi paindliku kasutamise eeskirjade rakendamist. Käesolev määrus arvestab täielikult volituste andmisest tulenevat Eurocontroli 30. detsembri 2004. aasta soovituslikku aruannet.

| (3) | Käesolev määrus ei hõlma määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 1 lõikes 2 märgitud sõjalisi operatsioone ega õppusi. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev määrus ei hõlma määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 1 lõikes 2 märgitud sõjalisi operatsioone ega õppusi.

| (4) | Avalduses ühtse Euroopa taevaga seotud sõjaliste küsimuste kohta (3) kohustusid liikmesriigid tegema riiklikke sõjalisi nõudeid arvesse võttes koostööd, et kõik õhuruumi kasutajad kohaldaksid õhuruumi paindliku kasutamise kontseptsiooni täielikult ja ühtselt kõikides liikmesriikides. |
| --- | --- |

(4)

Avalduses ühtse Euroopa taevaga seotud sõjaliste küsimuste kohta (3) kohustusid liikmesriigid tegema riiklikke sõjalisi nõudeid arvesse võttes koostööd, et kõik õhuruumi kasutajad kohaldaksid õhuruumi paindliku kasutamise kontseptsiooni täielikult ja ühtselt kõikides liikmesriikides.

| (5) | Eurocontroli jõudluskontrolli üksuse ja Eurocontroli ameti 2001. aasta oktoobris koostatud ühisaruandes on öeldud, et õhuruumi praeguse paindliku kasutamise kohaldamisel Euroopas on veel olulist arenguruumi. Selle teostamiseks tuleks vastu võtta ühised reeglid. |
| --- | --- |

(5)

Eurocontroli jõudluskontrolli üksuse ja Eurocontroli ameti 2001. aasta oktoobris koostatud ühisaruandes on öeldud, et õhuruumi praeguse paindliku kasutamise kohaldamisel Euroopas on veel olulist arenguruumi. Selle teostamiseks tuleks vastu võtta ühised reeglid.

| (6) | Õhuruumi paindliku kasutamise kontseptsioon hõlmab ka avamere õhuruumi. Selle kohaldamisel ei tohiks piirata liikmesriikide õigusi ja kohustusi seoses rahvusvahelise tsiviillennunduse 7. detsembri 1944. aasta konventsiooni (Chicago konventsioon) ja selle lisade või 1982. aasta ÜRO mereõiguse konventsiooniga. |
| --- | --- |

(6)

Õhuruumi paindliku kasutamise kontseptsioon hõlmab ka avamere õhuruumi. Selle kohaldamisel ei tohiks piirata liikmesriikide õigusi ja kohustusi seoses rahvusvahelise tsiviillennunduse 7. detsembri 1944. aasta konventsiooni (Chicago konventsioon) ja selle lisade või 1982. aasta ÜRO mereõiguse konventsiooniga.

| (7) | Teatavate tegevuste puhul on vaja reserveerida õhuruumi üks osa erandlikuks või eriotstarbeliseks kasutuseks kindlaksmääratud ajavahemikel seoses seal toimuvate lendude profiili omapära või ohtliku iseloomuga ning vajadusega tagada tõhus ja ohutu eraldatus selles mitteosalevast lennuliiklusest. |
| --- | --- |

(7)

Teatavate tegevuste puhul on vaja reserveerida õhuruumi üks osa erandlikuks või eriotstarbeliseks kasutuseks kindlaksmääratud ajavahemikel seoses seal toimuvate lendude profiili omapära või ohtliku iseloomuga ning vajadusega tagada tõhus ja ohutu eraldatus selles mitteosalevast lennuliiklusest.

| (8) | Õhuruumi paindliku kasutamise tõhusaks ja ühtlustatud kohaldamiseks kogu ühenduses on vaja selgeid ja ühtlustatud eeskirju tsiviil-sõjaliseks koostoimimiseks, mille puhul oleks arvesse võetud kõikide õhuruumi kasutajate vajadusi ning nende erinevate tegevuste iseloomu. |
| --- | --- |

(8)

Õhuruumi paindliku kasutamise tõhusaks ja ühtlustatud kohaldamiseks kogu ühenduses on vaja selgeid ja ühtlustatud eeskirju tsiviil-sõjaliseks koostoimimiseks, mille puhul oleks arvesse võetud kõikide õhuruumi kasutajate vajadusi ning nende erinevate tegevuste iseloomu.

| (9) | Tõhus tsiviil-sõjaline koostoimimine peaks toimuma selliste eeskirjade ja normide järgi, mis tagavad õhuruumi tõhusa kasutamise kõikide kasutajate poolt. |
| --- | --- |

(9)

Tõhus tsiviil-sõjaline koostoimimine peaks toimuma selliste eeskirjade ja normide järgi, mis tagavad õhuruumi tõhusa kasutamise kõikide kasutajate poolt.

| (10) | Õhuruumi paindliku kasutamise kontseptsiooni kohaldamisel on oluline edendada koostööd naaberliikmesriikide vahel ja võtta arvesse piiriülest tegevust. |
| --- | --- |

(10)

Õhuruumi paindliku kasutamise kontseptsiooni kohaldamisel on oluline edendada koostööd naaberliikmesriikide vahel ja võtta arvesse piiriülest tegevust.

| (11) | Õhuruumi ühtset ja õigeaegset korraldamist piiravad ühendusesisesed erinevused tsiviil-sõjalise koostöö organiseerimisel. Seetõttu on oluline teha kindlaks need isikud ja/või organisatsioonid, kes vastutavad õhuruumi paindliku kasutamise kontseptsiooni kohaldamise eest igas liikmesriigis. Nimetatud teave peab olema liikmesriikidele kättesaadav. |
| --- | --- |

(11)

Õhuruumi ühtset ja õigeaegset korraldamist piiravad ühendusesisesed erinevused tsiviil-sõjalise koostöö organiseerimisel. Seetõttu on oluline teha kindlaks need isikud ja/või organisatsioonid, kes vastutavad õhuruumi paindliku kasutamise kontseptsiooni kohaldamise eest igas liikmesriigis. Nimetatud teave peab olema liikmesriikidele kättesaadav.

| (12) | Tsiviil-sõjalise koostoime ühtlustatud kord ja ühise õhuruumi kasutamine on oluline tingimus toimivate õhuruumiosade loomiseks määruse (EÜ) nr 549/2004 tähenduses. |
| --- | --- |

(12)

Tsiviil-sõjalise koostoime ühtlustatud kord ja ühise õhuruumi kasutamine on oluline tingimus toimivate õhuruumiosade loomiseks määruse (EÜ) nr 549/2004 tähenduses.

| (13) | Õhuruumi paindlik kasutamine näeb ette strateegilise, eeltaktikalise ja taktikalise õhuruumi korraldamise, mis on eraldiseisvad korraldusülesanded, kuid mis on tihedas omavahelises sõltuvuses ning mida seepärast tuleb õhuruumi tõhusaks kasutamiseks kooskõlastatult teostada. |
| --- | --- |

(13)

Õhuruumi paindlik kasutamine näeb ette strateegilise, eeltaktikalise ja taktikalise õhuruumi korraldamise, mis on eraldiseisvad korraldusülesanded, kuid mis on tihedas omavahelises sõltuvuses ning mida seepärast tuleb õhuruumi tõhusaks kasutamiseks kooskõlastatult teostada.

| (14) | Euroopa tasemel toimuva koostöö raames väljatöötamisel olevad lennuliikluse juhtimise programmid peaksid võimaldama jõuda õhuruumi korraldamise, lennuliikluse voogude juhtimise ja lennuliiklusteeninduste ülesannete järkjärgulise ühtlustamiseni. |
| --- | --- |

(14)

Euroopa tasemel toimuva koostöö raames väljatöötamisel olevad lennuliikluse juhtimise programmid peaksid võimaldama jõuda õhuruumi korraldamise, lennuliikluse voogude juhtimise ja lennuliiklusteeninduste ülesannete järkjärgulise ühtlustamiseni.

| (15) | Kui erinevad lennutegevused toimuvad samas õhuruumis, kuid vastavad erinevatele nõuetele, peaks nende koostoime lähtuma nii lendude toimumise ohutusest kui ka kättesaadava õhuruumi optimaalsest kasutamisest. |
| --- | --- |

(15)

Kui erinevad lennutegevused toimuvad samas õhuruumis, kuid vastavad erinevatele nõuetele, peaks nende koostoime lähtuma nii lendude toimumise ohutusest kui ka kättesaadava õhuruumi optimaalsest kasutamisest.

| (16) | Tsiviil- ja sõjaliste kontrollide õigeaegsel ja korrektsel teavitamisel õhuruumi olukorrast ja lennuliikluse eriolukordadest on otsene mõju lennutegevuse ohutusele ja tõhususele. |
| --- | --- |

(16)

Tsiviil- ja sõjaliste kontrollide õigeaegsel ja korrektsel teavitamisel õhuruumi olukorrast ja lennuliikluse eriolukordadest on otsene mõju lennutegevuse ohutusele ja tõhususele.

| (17) | Õigeaegne juurdepääs ajakohastatud teabele õhuruumi olukorrast on oluline kõikidele osapooltele, kes soovivad oma lennuplaani täitmisel või muutmisel kasutada ära kättesaadava õhuruumi struktuure. |
| --- | --- |

(17)

Õigeaegne juurdepääs ajakohastatud teabele õhuruumi olukorrast on oluline kõikidele osapooltele, kes soovivad oma lennuplaani täitmisel või muutmisel kasutada ära kättesaadava õhuruumi struktuure.

| (18) | Õhuruumi kasutamise korrapärane hindamine on oluline vahend usalduse suurendamiseks tsiviil- ja sõjaväeliste teenuste pakkujate ning kasutajate vahel ning oluline abinõu õhuruumi kujundamiseks ja korraldamiseks. |
| --- | --- |

(18)

Õhuruumi kasutamise korrapärane hindamine on oluline vahend usalduse suurendamiseks tsiviil- ja sõjaväeliste teenuste pakkujate ning kasutajate vahel ning oluline abinõu õhuruumi kujundamiseks ja korraldamiseks.

| (19) | Määruse (EÜ) nr 551/2004 artikli 7 lõikes 2 märgitud aastaaruanne õhuruumi paindliku kohaldamise kohta peaks sisaldama asjakohast teavet seoses algsete eesmärkidega ning ainsa sihiga tulla paremini vastu kasutajate nõudmistele. |
| --- | --- |

(19)

Määruse (EÜ) nr 551/2004 artikli 7 lõikes 2 märgitud aastaaruanne õhuruumi paindliku kohaldamise kohta peaks sisaldama asjakohast teavet seoses algsete eesmärkidega ning ainsa sihiga tulla paremini vastu kasutajate nõudmistele.

| (20) | Tsiviil-lennuliiklusteeninduse üksuste ning sõjalise lennuliiklusteeninduse üksuste ja/või sõjaliste kontrolliüksuste koostoimimisnõuetele vastamiseks tuleks ette näha üleminekuperiood. |
| --- | --- |

(20)

Tsiviil-lennuliiklusteeninduse üksuste ning sõjalise lennuliiklusteeninduse üksuste ja/või sõjaliste kontrolliüksuste koostoimimisnõuetele vastamiseks tuleks ette näha üleminekuperiood.

| (21) | Käesoleva määrusega sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõike 1 kohaselt moodustatud ühtse õhuruumi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva määrusega sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 lõike 1 kohaselt moodustatud ühtse õhuruumi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva määrusega tugevdatakse ja ühtlustatakse määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 2 punktis 22 sätestatud õhuruumi paindliku kasutamise kontseptsiooni ühtses Euroopa õhuruumis eesmärgiga lihtsustada õhuruumi korraldamist ning lennuliikluse korraldamist ühise transpordipoliitika piirides.

Käesolev määrus sätestab eeskirjad, et kindlustada parem koostöö lennuliikluse korraldamise eest vastutavate tsiviil- ja sõjaliste üksuste vahel, mis teostavad õhuruumis lennutegevust liikmesriigi vastutusel.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse määruses (EÜ) nr 549/2004 sätestatud mõisteid.

2.   Lisaks 1 lõikes viidatud mõistetele kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:

a)   õhuruumi korraldamise üksus (AMC-üksus)– ühe või mitme liikmesriigi vastutusel tegutsev üksus, mis vastutab õhuruumi igapäevase korraldamise eest;

b)   reserveeritud õhuruum– määratletud mahus õhuruum, mis on ajutiselt reserveeritud kasutajaterühma erandlikuks või eriotstarbeliseks kasutuseks;

c)   määratletud õhuruum– õhuruumi osa määratletud mahus milles on kas määratletud mõõtmetega õhuruum, milles teatud aegadel võib esineda õhusõiduki lennule ohtlikke tegevusi (“ohtlik ala”); või määratletud mõõtmetega õhuruum riigi maismaaterritooriumi või territoriaalvete kohal, milles vastavalt teatavatele eritingimustele on õhusõidukite lennud piiratud (“piiratud kasutusega ala”); või määratletud mõõtmetega õhuruum riigi maismaaterritooriumi või territoriaalvete kohal, milles õhusõidukite lennud on keelatud (“keelatud ala”);

d)   õhuruumi struktuur– õhuruumi konkreetse mahuga osa, mis on kujundatud õhusõiduki ohutuse ja optimaalse lennutegevuse tagamiseks;

e)   lennuliiklusteeninduse üksus (ATS-üksus)– tsiviil- või sõjaline üksus, mis on vastutav lennuliiklusteeninduste eest;

f)   tsiviil-sõjaline koostoimimine– nende tsiviil- ja sõjaliste osapoolt koostoimimine, kellele on antud õigus võtta vastu otsuseid ja anda nõusolek tegevuskulule;

g)   sõjaline kontrolliüksus– paikne või liikuv sõjaline üksus, mis tegeleb sõjalise lennuliikluse ja/või muude tegevustega, mille eriline iseloom võib nõuda õhuruumi reserveerimist või piiramist;

h)   piiriülene õhuruum– õhuruumi struktuur, mis ulatub üle riigipiiride ja/või lennuinfopiirkondade piiride;

i)   lennukavatsus– lennu liikumistee ja selle juurde kuuluvad lennuandmed, mis kirjeldavad kavandatud ja võimalikult ajakohastatud lennutrajektoori sihtkohani;

j)   lennutrajektoor– õhusõiduki kolmemõõtmeline määratletud liikumistee läbi õhu;

k)   reaalaeg– tegevuse või sündmuse toimumise tegelik aeg;

l)   eraldatus– vahemaa õhusõidukite, nende lennutasemete või -teede vahel;

m)   kasutajad– tsiviil- või sõjalised õhusõidukid, mis teostavad õhuruumis lende, ning kõik muud õhuruumi kasutamist eeldavad osalised.

Artikkel 3

Põhimõtted

Õhuruumi paindliku kasutamise kontseptsioon juhindub järgmistest põhimõtetest:

| a) | Tsiviil- ja sõjaliste asutuste koostoimimine ehitatakse üles õhuruumi korraldamise strateegilistel, eel-taktikalistel ja taktikalistel tasanditel lepingute sõlmimise ja tegevuskorra loomise abil, et suurendada ohutust ja õhuruumi mahtu ning täiustada õhusõidukite lennutegevuse tõhusust ja paindlikkust. |
| --- | --- |

a)

Tsiviil- ja sõjaliste asutuste koostoimimine ehitatakse üles õhuruumi korraldamise strateegilistel, eel-taktikalistel ja taktikalistel tasanditel lepingute sõlmimise ja tegevuskorra loomise abil, et suurendada ohutust ja õhuruumi mahtu ning täiustada õhusõidukite lennutegevuse tõhusust ja paindlikkust.

| b) | Õhuruumi korraldamine, lennuliikluse voogude juhtimine ja lennuliiklusteenindus kooskõlastatakse ning pannakse toimima punktis a loetletud õhuruumi korraldamise kolmel tasandil, et tagada tõhus õhuruumi planeerimine, selle eraldamine ja kasutamine kõigi kasutajate poolt. |
| --- | --- |

b)

Õhuruumi korraldamine, lennuliikluse voogude juhtimine ja lennuliiklusteenindus kooskõlastatakse ning pannakse toimima punktis a loetletud õhuruumi korraldamise kolmel tasandil, et tagada tõhus õhuruumi planeerimine, selle eraldamine ja kasutamine kõigi kasutajate poolt.

| c) | Õhuruumi reserveerimine kasutajaterühma erandlikuks või eriotstarbeliseks kasutuseks on ajutise iseloomuga, seda kohaldatakse piiratud ajavahemike jooksul vastavalt tegelikule kasutusele ning see vabastatakse niipea, kui õhuruumi reserveerimist tinginud tegevus lõppeb. |
| --- | --- |

c)

Õhuruumi reserveerimine kasutajaterühma erandlikuks või eriotstarbeliseks kasutuseks on ajutise iseloomuga, seda kohaldatakse piiratud ajavahemike jooksul vastavalt tegelikule kasutusele ning see vabastatakse niipea, kui õhuruumi reserveerimist tinginud tegevus lõppeb.

| d) | Õhuruumi paindliku kasutamise kontseptsiooni tõhusaks ja ühtlustatud kohaldamiseks teevad liikmesriigid, eriti piiriülese tegevuse puhul, omavahel riigipiiride ülest ja/või lennuinfopiirkondade piiride ülest koostööd; nimetatud koostöö hõlmab kõiki kohaseid õiguslikke, lennutegevust käsitlevaid ja tehnilisi valdkondi. |
| --- | --- |

d)

Õhuruumi paindliku kasutamise kontseptsiooni tõhusaks ja ühtlustatud kohaldamiseks teevad liikmesriigid, eriti piiriülese tegevuse puhul, omavahel riigipiiride ülest ja/või lennuinfopiirkondade piiride ülest koostööd; nimetatud koostöö hõlmab kõiki kohaseid õiguslikke, lennutegevust käsitlevaid ja tehnilisi valdkondi.

| e) | Lennuliiklusteeninduse üksused ja kasutajad tagavad nende käsutuses oleva õhuruumi optimaalse kasutuse. |
| --- | --- |

e)

Lennuliiklusteeninduse üksused ja kasutajad tagavad nende käsutuses oleva õhuruumi optimaalse kasutuse.

Artikkel 4

Õhuruumi strateegiline korraldamine (tase 1)

1.   Liikmesriigid täidavad järgmisi ülesandeid:

| a) | tagada õhuruumi paindliku kasutamise kontseptsiooni kohaldamine strateegilisel, eel-taktikalisel ja taktikalisel tasandil; |
| --- | --- |

a)

tagada õhuruumi paindliku kasutamise kontseptsiooni kohaldamine strateegilisel, eel-taktikalisel ja taktikalisel tasandil;

| b) | vaadata korrapäraselt läbi kasutajate nõudmised; |
| --- | --- |

b)

vaadata korrapäraselt läbi kasutajate nõudmised;

| c) | kinnitada tegevused, mis nõuavad õhuruumi reserveerimist või piiramist; |
| --- | --- |

c)

kinnitada tegevused, mis nõuavad õhuruumi reserveerimist või piiramist;

| d) | määratleda ajutised õhuruumi struktuurid ja tegevuskord, et pakkuda erinevaid variante õhuruumi reserveerimiseks ja lennuteedeks; |
| --- | --- |

d)

määratleda ajutised õhuruumi struktuurid ja tegevuskord, et pakkuda erinevaid variante õhuruumi reserveerimiseks ja lennuteedeks;

| e) | kehtestada kriteeriumid ja tegevuskord, et luua ja kasutada õhuruumi kohandatavaid rõht- ja püstpiire, mida on vaja lennutrajektooride mitmete variantide ja lendude lühiajaliste muutustega arvestamiseks; |
| --- | --- |

e)

kehtestada kriteeriumid ja tegevuskord, et luua ja kasutada õhuruumi kohandatavaid rõht- ja püstpiire, mida on vaja lennutrajektooride mitmete variantide ja lendude lühiajaliste muutustega arvestamiseks;

| f) | hinnata siseriikliku õhuruumi struktuuri ja lennuteede võrku paindlike õhuruumistruktuuride ja tegevuskorra planeerimiseks; |
| --- | --- |

f)

hinnata siseriikliku õhuruumi struktuuri ja lennuteede võrku paindlike õhuruumistruktuuride ja tegevuskorra planeerimiseks;

| g) | määratleda need eritingimused, mille puhul tsiviil- ja sõjalendude eraldatuse eest vastutavad lennuliiklusteeninduse üksused või sõjalised kontrolliüksused; |
| --- | --- |

g)

määratleda need eritingimused, mille puhul tsiviil- ja sõjalendude eraldatuse eest vastutavad lennuliiklusteeninduse üksused või sõjalised kontrolliüksused;

| h) | arendada koos naaberliikmesriikidega piiriülese õhuruumi kasutamist, kui liiklusvood ja kasutajate tegevus seda nõuavad; |
| --- | --- |

h)

arendada koos naaberliikmesriikidega piiriülese õhuruumi kasutamist, kui liiklusvood ja kasutajate tegevus seda nõuavad;

| i) | koordineerida oma õhuruumi korraldamise poliitikat naaberliikmesriikide omaga, et ühiselt käsitleda riigipiiride ülest ja/või lennuinfopiirkondade piiride ülest õhuruumi kasutamist; |
| --- | --- |

i)

koordineerida oma õhuruumi korraldamise poliitikat naaberliikmesriikide omaga, et ühiselt käsitleda riigipiiride ülest ja/või lennuinfopiirkondade piiride ülest õhuruumi kasutamist;

| j) | naaberliikmesriikidega tihedas koostöös ja kooskõlastatult luua ja teha kasutajatele kättesaadavaks õhuruumi struktuurid, kui need omavad olulist mõju riigipiiride üleses ja/või lennuinfopiirkondade piiride üleses liikluses, tagamaks sellega õhuruumi optimaalne kasutus kõigile kasutajatele kogu ühenduses; |
| --- | --- |

j)

naaberliikmesriikidega tihedas koostöös ja kooskõlastatult luua ja teha kasutajatele kättesaadavaks õhuruumi struktuurid, kui need omavad olulist mõju riigipiiride üleses ja/või lennuinfopiirkondade piiride üleses liikluses, tagamaks sellega õhuruumi optimaalne kasutus kõigile kasutajatele kogu ühenduses;

| k) | kehtestada koos naaberliikmesriikidega üks ühine normide kogum tsiviil- ja sõjalendude eraldamiseks piiriüleses tegevuses; |
| --- | --- |

k)

kehtestada koos naaberliikmesriikidega üks ühine normide kogum tsiviil- ja sõjalendude eraldamiseks piiriüleses tegevuses;

| l) | seada sisse konsultatsioonimehhanismid lõikes 3 osutatud isikute ja organisatsioonide ning kõikide asjaomaste partnerite ja organisatsioonide vahel, tagamaks, et kasutajate nõuetega on vajalikul määral arvestatud; |
| --- | --- |

l)

seada sisse konsultatsioonimehhanismid lõikes 3 osutatud isikute ja organisatsioonide ning kõikide asjaomaste partnerite ja organisatsioonide vahel, tagamaks, et kasutajate nõuetega on vajalikul määral arvestatud;

| m) | hinnata ja vaadata läbi õhuruumiga seotud tegevuskord ning õhuruumi paindliku haldamise toimimine; |
| --- | --- |

m)

hinnata ja vaadata läbi õhuruumiga seotud tegevuskord ning õhuruumi paindliku haldamise toimimine;

| n) | seada sisse mehhanismid taotlusi, eraldamist ja õhuruumi struktuuride tegelikku kasutust käsitlevate andmete arhiveerimiseks, nende edaspidiseks kasutamiseks analüüsides ja planeerimistegevuses. |
| --- | --- |

n)

seada sisse mehhanismid taotlusi, eraldamist ja õhuruumi struktuuride tegelikku kasutust käsitlevate andmete arhiveerimiseks, nende edaspidiseks kasutamiseks analüüsides ja planeerimistegevuses.

Punktis g märgitud tingimused peavad olema dokumenteeritud ning nendega tuleb arvestada artiklis 7 osutatud ohutushindamise puhul.

2.   Liikmesriikides, kus õhuruumi korraldamisega on seotud või selle eest on vastutavad nii tsiviil- kui ka sõjalised asutused, täidetakse lõikes 1 nimetatud ülesanded ühendatud tsiviil-sõjalise korra kohaselt.

3.   Liikmesriigid määravad kindlaks ja teatavad komisjonile isikud või organisatsioonid, kes vastutavad lõikes 1 loetletud ülesannete täitmise eest. Komisjoni peab ja teeb üldsusele kättesaadavaks määratud isikute ja organisatsioonide nimekirja, et tugevdada koostööd liikmesriikide vahel.

Artikkel 5

Eel-taktikaline õhuruumi korraldamine (tase 2)

1.   Õhuruumi eraldamiseks artikli 4 lõikes 1 määratletud tingimuste ja korra kohaselt määravad või moodustavad liikmesriigid õhuruumi korraldamise üksuse. Kaks või rohkem liikmesriiki võivad moodustada ühise õhuruumi korraldamise üksuse.

Liikmesriikides, kus õhuruumi korraldamisega on seotud või selle eest on vastutavad nii tsiviil- kui ka sõjalised asutused, peab õhuruumi korraldama ühendatud tsiviil-sõjaline üksus.

2.   Kaks või enam liikmesriiki võivad moodustada ühise õhuruumi korraldamise üksuse.

3.   Liikmesriigid tagavad piisavate tehniliste süsteemide olemasolu, mis võimaldavad õhuruumi korraldamise üksusel teostada õhuruumi eraldamist ja edastada õigeaegselt kõikidele huvitatud kasutajatele, õhuruumi korraldamise üksustele, lennuteenuse pakkujatele ning kõikidele asjaomastele partneritele ja organisatsioonidele teavet õhuruumi kättesaadavuse kohta.

Artikkel 6

Õhuruumi taktikalise korraldamine (tase 3)

1.   Liikmesriigid tagavad tsiviil-sõjalise koostoime tegevuskorra ning asjaomaste lennuliiklusteeninduse üksuste ja sõjaliste kontrolliüksuste vaheliste sidevahendite kasutuselevõtu, mis võimaldab neil vahetada vastastikku õhuruumi käsitlevat teavet eesmärgiga aktiveerida, desaktiveerida või ümber jaotada eel-taktikalisel tasemel eraldatud õhuruumi reaalajas.

2.   Liikmesriigid tagavad, et asjaomased sõjalised kontrolliüksused ja lennuliiklusteeninduse üksused teavitavad üksteist õigeaegselt ja tõhusal viisil igast õhuruumis planeeritud tegevuses esinevast muudatusest, edastades selle teabe ka kõikidele kasutajatele, keda huvitab õhuruumi olukord reaalajas.

3.   Liikmesriigid tagavad koostoime korra ning lennuliiklus teeninduse üksuste ja sõjaliste kontrolliüksuste vaheliste toetussüsteemide sisseseadmise, et kindlustada ohutus tsiviil- ja sõjaväelendude koostoimimise korraldamisel.

4.   Liikmesriigid tagavad tsiviil- ja sõjaliste lennuliiklusteeninduse üksuste koostoime korra sisseseadmise, mis võimaldab asjaomase teabe otsese edastamise teel lahendada lennuliikluse eriolukordi, milles tsiviil- ja sõjalised kontrollid osutavad teenuseid samas õhuruumis. See asjaomane teave, eriti kui on tegemist ohutusküsimustega, tehakse kättesaadavaks tsiviil- ja sõjalistele kontrollidele ja sõjalistele kontrolliüksustele lennuandmete (k.a lennuki asukoht ja lennukavatsus) õigeaegse edastamise teel.

5.   Piiriüleste tegevuste korral tagavad liikmesriigid, et nende tegevustega seotud tsiviil-lennuliiklusteeninduse üksused, sõjalise lennuliiklusteeninduse üksused ja/või sõjalised kontrolliüksused jõuavad omavahelisele kokkuleppele ühise normidekogumi osas lennuliikluse eriolukordade haldamiseks ja õhuruumi korraldamiseks reaalajas.

Artikkel 7

Ohutus

Olemasoleva ohutustaseme hoidmiseks või tõstmiseks tagavad liikmesriigid ohutuse tagamisega seotud tegevuse raames, et enne mistahes muudatuse tegemist õhuruumi paindliku kasutamise alasesse tegevusse viiakse läbi ohutushinnang, mis hõlmab ohtude määratlemist, riskide hindamist ja vähendamist.

Artikkel 8

Aruandlus

Määruse (EÜ) nr 551/2004 artikli 7 lõike 2 kohaselt koostatud õhuruumi paindliku kasutamise kohaldamise aastaaruandes toovad liikmesriigid ära käesoleva määruse lisas osutatud üksikasjalikud andmed.

Artikkel 9

Täitmise järelevalve

Liikmesriigid tagavad käesoleva määruse täitmise ülevaatuste, vaatluste ja ohutusalaste auditite abil.

Artikkel 10

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 6 kohaldatakse kaheteistkümne kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 20.

1

(2)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 9.

3

---

LISA

LOETELU ELEMENTIDEST ÕHURUUMI PAINDLIKU KASUTAMISE KOHALDAMISE AASTAARUANDES

| — | Õhuruumi paindliku kasutamise kontseptsiooni taseme 1, taseme 2 ja taseme 3 eest vastutavate riigiasutuste ja vastutavate ametite üldine kirjeldus. |
| --- | --- |

—

Õhuruumi paindliku kasutamise kontseptsiooni taseme 1, taseme 2 ja taseme 3 eest vastutavate riigiasutuste ja vastutavate ametite üldine kirjeldus.

| — | Hinnang lepingutele, tegevuskorrale ja toetussüsteemidele õhuruumi korraldamise kohaldamiseks strateegilisel, eeltaktikalisel ja taktikalisel tasandil. Hindamisel tuleb arvesse võtte ohutust, õhuruumi mahtu ning kõikide kasutajate lennutegevuse tõhusust ja paindlikkust. |
| --- | --- |

—

Hinnang lepingutele, tegevuskorrale ja toetussüsteemidele õhuruumi korraldamise kohaldamiseks strateegilisel, eeltaktikalisel ja taktikalisel tasandil. Hindamisel tuleb arvesse võtte ohutust, õhuruumi mahtu ning kõikide kasutajate lennutegevuse tõhusust ja paindlikkust.

| — | Käesoleva määruse rakendamisel tekkinud kitsaskohad, võetud meetmed ning vajadus muudatuste tegemiseks. |
| --- | --- |

—

Käesoleva määruse rakendamisel tekkinud kitsaskohad, võetud meetmed ning vajadus muudatuste tegemiseks.

| — | Siseriiklike ülevaatuste, vaatluste ning ohutusalaste auditite tulemused. |
| --- | --- |

—

Siseriiklike ülevaatuste, vaatluste ning ohutusalaste auditite tulemused.

| — | Liikmesriikidevaheline koostöö õhuruumi korraldamisel ja eriti piiriülese õhuruumi loomisel ja korraldamisel ning piiriülese tegevuse osas. |
| --- | --- |

—

Liikmesriikidevaheline koostöö õhuruumi korraldamisel ja eriti piiriülese õhuruumi loomisel ja korraldamisel ning piiriülese tegevuse osas.

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2151/2005,

23. detsember 2005,

milles sätestatakse endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit suhkrutoodete tariifikvoodi avamise ja haldamise üksikasjalikud eeskirjad vastavalt ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelisele stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. novembri 2005. aasta otsust 2005/914/EÜ protokolli sõlmimise kohta, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelist stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingut seoses endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit suhkru ja suhkrutoodete ühendusse importimise tariifikvoodiga, (1) eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu (edaspidi “stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping”) (2) artikli 27 lõike 2 teises lõigus on sätestatud, et ühendus peab taotlema koondnomenklatuuri rubriikidesse 1701 ja 1702 kuuluvate endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit toodete tollimaksuvaba importi aastase 7 000-tonnise (netomass) tariifikvoodi piires. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu (edaspidi “stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping”) (2) artikli 27 lõike 2 teises lõigus on sätestatud, et ühendus peab taotlema koondnomenklatuuri rubriikidesse 1701 ja 1702 kuuluvate endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit toodete tollimaksuvaba importi aastase 7 000-tonnise (netomass) tariifikvoodi piires.

| (2) | Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping jõustub 1. jaanuaril 2006, seepärast tuleks kõnealune kvoot avada ja üksikasjalikud rakenduseeskirjad jõustada alates 1. jaanuarist 2006. |
| --- | --- |

(2)

Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping jõustub 1. jaanuaril 2006, seepärast tuleks kõnealune kvoot avada ja üksikasjalikud rakenduseeskirjad jõustada alates 1. jaanuarist 2006.

| (3) | 7 000-tonnisest aastasest tariifikvoodist kinnipidamise tagamiseks tuleks hoiduda imporditud koguste ületamisest ning impordilitsentsidest tulenevad õigused ei tohiks olla üleantavad. Seepärast tuleb teha erand komisjoni 9. juuni 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1291/2000 (millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud ühiseeskirjad) (3) mõnest sättest. |
| --- | --- |

(3)

7 000-tonnisest aastasest tariifikvoodist kinnipidamise tagamiseks tuleks hoiduda imporditud koguste ületamisest ning impordilitsentsidest tulenevad õigused ei tohiks olla üleantavad. Seepärast tuleb teha erand komisjoni 9. juuni 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1291/2000 (millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud ühiseeskirjad) (3) mõnest sättest.

| (4) | Selleks, et tagada impordi tõhus haldamine aastase tariifikvoodi piires, on vaja võtta meetmeid, mis võimaldaksid liikmesriikidel asjaomaste andmete kohta arvestust pidada ja neid andmeid komisjonile edastada. |
| --- | --- |

(4)

Selleks, et tagada impordi tõhus haldamine aastase tariifikvoodi piires, on vaja võtta meetmeid, mis võimaldaksid liikmesriikidel asjaomaste andmete kohta arvestust pidada ja neid andmeid komisjonile edastada.

| (5) | Kontrolli tõhustamiseks tuleks aastase tariifikvoodiga hõlmatud toodete importi kontrollida vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (4) artiklile 308d. |
| --- | --- |

(5)

Kontrolli tõhustamiseks tuleks aastase tariifikvoodiga hõlmatud toodete importi kontrollida vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (4) artiklile 308d.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevas määruses sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad koondnomenklatuuri rubriikidesse 1701 ja 1702 kuuluvate endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit nende toodete impordiks ühendusse, mis on hõlmatud ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artikli 27 lõike 2 teises lõigus osutatud aastase 7 000-tonnise (netomass) tollimaksuvaba tariifikvoodiga.

2.   Lõikes 1 osutatud kvoot avatakse alates 1. jaanuarist 2006.

Artikkel 2

1.   Artiklis 1 osutatud impordi korral tuleb esitada impordilitsents, millel on kvoodi järjekorranumber 09.4327.

2.   Lõikes 1 sätestatud impordilitsentsid antakse välja vastavalt määrusele (EÜ) nr 1291/2000 ja komisjoni määrusele (EÜ) nr 1464/95, (5) kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 3

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   impordiaasta– ühe aasta pikkune ajavahemik 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini;

b)   tööpäev– tööpäev komisjoni asutustes Brüsselis.

Artikkel 4

1.   Impordilitsentsi taotlused esitatakse liikmesriikide pädevatele asutustele.

2.   Impordilitsentsi taotlustele tuleb lisada tõend selle kohta, et taotleja on esitanud tagatise suurusega 2 eurot 100 kilogrammi kohta.

Artikkel 5

Impordilitsentsi taotlustel ja impordilitsentsidel tuleb märkida:

| a) | lahtrisse 8 “endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik” sõna “jah” ristiga; |
| --- | --- |

a)

lahtrisse 8 “endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik” sõna “jah” ristiga;

| b) | lahtrisse 20 üks lisas toodud kannetest. |
| --- | --- |

b)

lahtrisse 20 üks lisas toodud kannetest.

Impordilitsentsid kehtivad ainult endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit toodete puhul.

Artikkel 6

1.   Impordilitsentside taotlusi võib esitada igal nädalal esmaspäevast reedeni. Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt järgmise nädala esimesel tööpäeval kaheksakohalise CN-koodi alusel liigitatud suhkrutoodete kogused, mille kohta on eelmisel nädalal esitatud impordilitsentside taotlused.

2.   Komisjon koostab iganädalase arvestuse kogustest, mille kohta on esitatud impordilitsentside taotlused.

3.   Kui litsentsitaotlustega ületatakse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu artikli 27 lõikes 2 osutatud tariifikvoodi taset, peatab komisjon selle kvoodi kohta uute taotluste esitamise jooksvaks impordiaastaks, määrab kohaldatava jaotuskoefitsiendi ning teatab liikmesriikidele, et asjaomane piirnorm on saavutatud.

4.   Kui lõike 3 kohaselt võetud meetmete kohaldamisel on kogus, mille jaoks litsents välja antakse, väiksem kui taotletav kogus, võib litsentsitaotluse tagasi võtta kolme tööpäeva jooksul alates asjaomaste meetmete võtmisest. Sellise tagasivõtmise puhul vabastatakse tagatis viivitamata.

5.   Litsentsid antakse välja lõikes 1 osutatud teatamisele järgneval kolmandal tööpäeval vastavalt komisjoni lõike 3 kohaselt võetud meetmetele.

6.   Kui lõike 3 kohaselt võetud meetmete kohaldamisel on kogus, mille kohta impordilitsents välja antakse, väiksem kui taotletud kogus, vähendatakse tagatissummat võrdeliselt.

7.   Koos lõikes 1 osutatud teabe edastamisega teatavad liikmesriigid komisjonile nii suhkrukogustest, mille kohta impordilitsentsid on lõike 5 kohaselt välja antud või lõike 4 kohaselt tagasi võetud kui ka suhkrukogustest, mille kohta väljaantud impordilitsentsid on kasutamata või ainult osaliselt kasutatuna tagastatud. Kõnealust teavet võetakse samuti vastu eelmise nädala esmaspäevast pühapäevani.

8.   Lõigetes 1 ja 7 nimetatud teated edastatakse elektrooniliselt, kasutades vormi, mille komisjon on liikmesriikidele teatavaks teinud.

Artikkel 7

Impordilitsentsid kehtivad nende tegelikust väljaandmise kuupäevast kuni sellele järgneva 31. detsembrini.

Artikkel 8

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 8 lõikest 4 ei tohi vabasse ringlusse lastav kogus ületada impordilitsentsi lahtrites 17 ja 18 märgitud kogust. Seepärast märgitakse litsentsi 19. lahtrisse number 0.

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 9 lõikest 1 ei ole impordilitsentsidest tulenevad õigused üleantavad.

Artikkel 9

Liikmesriigid edastavad komisjoni taotluse korral talle üksikasjalikud andmed aastase tariifikvoodi raames vabasse ringlusse lubatud toodete koguste kohta kuude jooksul, mis komisjon oli sätestanud vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 308 lõikele d.

Artikkel 10

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise kuupäeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 333, 20.12.2005, lk 44.

1

(2)  ELT L 84, 20.3.2004, lk 13.

2

(3)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1856/2005 (ELT L 297, 15.11.2005, lk 7).

3

(4)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 883/2005 (ELT L 148, 11.6.2005, lk 5).

4

(5)  EÜT L 144, 28.6.1995, lk 14. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 96/2004 (ELT L 15, 22.1.2004, lk 3).

5

---

LISA

Artikli 5 lõikes b osutatud kanded:

| — | : | hispaania keeles | : | Exención de derechos de importación [SAA, artículo 27(2)], número de orden 09.4327 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | tšehhi keeles | : | Osvobozeno od dovozního cla (SAA, čl. 27(2)), pořadové číslo 09.4327 |
| — | : | taani keeles | : | Fritages for importtold (artikel 27(2) SAA), løbenummer 09.4327 |
| — | : | saksa keeles | : | Frei von Einfuhrabgaben (SAA, Artikel 27(2)), laufende Nummer 09.4327 |
| — | : | eesti keeles | : | Impordimaksust vabastatud (SAA, artikkel 27(2)), järjekorranumber 09.4327 |
| — | : | kreeka keeles | : | Δασμολογική απαλλαγή [SAA, άρθρο 27(2)], αύξων αριθμός 09.4327 |
| — | : | inglise keeles | : | Free from import duty (SAA, Article 27(2)), order number 09.4327 |
| — | : | prantsuse keeles | : | Exemption du droit d'importation [SAA, article 27(2)], numéro d'ordre 09.4327 |
| — | : | itaalia keeles | : | Esenzione dal dazio all'importazione [SAA, articolo 27(2)], numero d'ordine 09.4327 |
| — | : | läti keeles | : | Atbrīvots no importa nodokļa (SAA, 27(2). pants), kārtas numurs 09.4327 |
| — | : | leedu keeles | : | Atleista nuo importo muito (SAA, 27(2) straipsnis), kvotos numeris 09.4327 |
| — | : | ungari keeles | : | Mentes a behozatali vám alól (SAA, 27(2) cikk), rendelésszám 09.4327 |
| — | : | malta keeles | : | Eżenzjoni minn dazju fuq l-importazzjoni (SAA, Artikolu 27(2)), numru tas-serje 09.4327 |
| — | : | hollandi keeles | : | Vrij van invoerrechten (SAA, artikel 27(2)), volgnummer 09.4327 |
| — | : | poola keeles | : | Wolne od przywozowych opłat celnych (SAA, art. 27(2)), numer kontyngentu 09.4327 |
| — | : | portugali keeles | : | Isenção de direitos de importação [SAA, artigo 27(2)], número de ordem 09.4327 |
| — | : | slovaki keeles | : | Oslobodený od dovozného cla (SAA, čl 27(2)), poradové číslo 09.4327 |
| — | : | sloveeni keeles | : | Brez uvozne carine (SAA, člen 27(2)), „številka kvote“ 09.4327 |
| — | : | soome keeles | : | Vapaa tuontitulleista (SAA, 27(2) artikla), järjestysnumero 09.4327 |
| — | : | rootsi keeles | : | Importtullfri (SAA, artikel 27(2)), löpnummer 09.4327 |

—

:

hispaania keeles

:

Exención de derechos de importación [SAA, artículo 27(2)], número de orden 09.4327

—

:

tšehhi keeles

:

Osvobozeno od dovozního cla (SAA, čl. 27(2)), pořadové číslo 09.4327

—

:

taani keeles

:

Fritages for importtold (artikel 27(2) SAA), løbenummer 09.4327

—

:

saksa keeles

:

Frei von Einfuhrabgaben (SAA, Artikel 27(2)), laufende Nummer 09.4327

—

:

eesti keeles

:

Impordimaksust vabastatud (SAA, artikkel 27(2)), järjekorranumber 09.4327

—

:

kreeka keeles

:

Δασμολογική απαλλαγή [SAA, άρθρο 27(2)], αύξων αριθμός 09.4327

—

:

inglise keeles

:

Free from import duty (SAA, Article 27(2)), order number 09.4327

—

:

prantsuse keeles

:

Exemption du droit d'importation [SAA, article 27(2)], numéro d'ordre 09.4327

—

:

itaalia keeles

:

Esenzione dal dazio all'importazione [SAA, articolo 27(2)], numero d'ordine 09.4327

—

:

läti keeles

:

Atbrīvots no importa nodokļa (SAA, 27(2). pants), kārtas numurs 09.4327

—

:

leedu keeles

:

Atleista nuo importo muito (SAA, 27(2) straipsnis), kvotos numeris 09.4327

—

:

ungari keeles

:

Mentes a behozatali vám alól (SAA, 27(2) cikk), rendelésszám 09.4327

—

:

malta keeles

:

Eżenzjoni minn dazju fuq l-importazzjoni (SAA, Artikolu 27(2)), numru tas-serje 09.4327

—

:

hollandi keeles

:

Vrij van invoerrechten (SAA, artikel 27(2)), volgnummer 09.4327

—

:

poola keeles

:

Wolne od przywozowych opłat celnych (SAA, art. 27(2)), numer kontyngentu 09.4327

—

:

portugali keeles

:

Isenção de direitos de importação [SAA, artigo 27(2)], número de ordem 09.4327

—

:

slovaki keeles

:

Oslobodený od dovozného cla (SAA, čl 27(2)), poradové číslo 09.4327

—

:

sloveeni keeles

:

Brez uvozne carine (SAA, člen 27(2)), „številka kvote“ 09.4327

—

:

soome keeles

:

Vapaa tuontitulleista (SAA, 27(2) artikla), järjestysnumero 09.4327

—

:

rootsi keeles

:

Importtullfri (SAA, artikel 27(2)), löpnummer 09.4327

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2152/2005,

23. detsember 2005,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 327/98, millega avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende korraldus ning määrust (EÜ) nr 1549/2004, millega sätestatakse erand nõukogu määrusest (EÜ) nr 1785/2003 seoses riisi impordi korraga ning määratakse kindlaks basmati riisi impordi suhtes kohaldatavad üleminekuperioodi erieeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 2 ning artikli 11 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2005. aasta otsust 1994. aasta GATTi artikli XXVIII kohaselt Euroopa Ühenduse ja Tai Kuningriigi vahel kirjade vahetamise teel sõlmitud 1994. aasta GATTile (2) lisatud CXL loendis riisi suhtes rakendatavate soodustuste muutmist puudutava kokkuleppe sõlmimise kohta, eriti selle artiklit 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 20. detsembri 2005. aasta otsusega on ette nähtud uue aastase impordikvoodi avamine kokku 13 500 tonni KN-koodi 1006 30 alla kuuluva poolkroovitud ja kroovitud riisi suhtes tollimaksu nullmääraga ning komisjoni 10. veebruari 1998. aasta määruse (EÜ) nr 327/98, millega avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende korraldus, (3) artikli 1 lõike 1 punktis c sätestatud KN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi kogu aastase impordikvoodi suurendamise 100 000 tonnini. |
| --- | --- |

(1)

20. detsembri 2005. aasta otsusega on ette nähtud uue aastase impordikvoodi avamine kokku 13 500 tonni KN-koodi 1006 30 alla kuuluva poolkroovitud ja kroovitud riisi suhtes tollimaksu nullmääraga ning komisjoni 10. veebruari 1998. aasta määruse (EÜ) nr 327/98, millega avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende korraldus, (3) artikli 1 lõike 1 punktis c sätestatud KN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi kogu aastase impordikvoodi suurendamise 100 000 tonnini.

| (2) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1549/2004 (4) on sätestatud erand määrusest (EÜ) nr 1785/2003 seoses riisi impordi korraga ning määratud kindlaks basmati riisi impordi suhtes kohaldatavad üleminekuperioodi erieeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1549/2004 (4) on sätestatud erand määrusest (EÜ) nr 1785/2003 seoses riisi impordi korraga ning määratud kindlaks basmati riisi impordi suhtes kohaldatavad üleminekuperioodi erieeskirjad.

| (3) | Määruses (EÜ) nr 327/98 sätestatud kvootide parema haldamise võimaldamiseks tuleb neile anda individuaalne järjekorranumber. |
| --- | --- |

(3)

Määruses (EÜ) nr 327/98 sätestatud kvootide parema haldamise võimaldamiseks tuleb neile anda individuaalne järjekorranumber.

| (4) | 20. detsembri 2005. aasta otsuses on sätestatud KN-koodi 1006 30 alla kuuluva poolkroovitud ja kroovitud riisi ühendusse importimisel kohaldatavad tollimaksu arvutamise viisid ajavahemikul 1. septembrist 2005 kuni 30. juunini 2006. Seega tuleb võtta vajalikud meetmed seoses KN-koodi 1006 30 alla kuuluva poolkroovitud ja kroovitud riisi impordi suhtes ettenähtud üleminekuperioodil kohaldatavate tollimaksudega. |
| --- | --- |

(4)

20. detsembri 2005. aasta otsuses on sätestatud KN-koodi 1006 30 alla kuuluva poolkroovitud ja kroovitud riisi ühendusse importimisel kohaldatavad tollimaksu arvutamise viisid ajavahemikul 1. septembrist 2005 kuni 30. juunini 2006. Seega tuleb võtta vajalikud meetmed seoses KN-koodi 1006 30 alla kuuluva poolkroovitud ja kroovitud riisi impordi suhtes ettenähtud üleminekuperioodil kohaldatavate tollimaksudega.

| (5) | Lisaks on 20. detsembri 2005. aasta otsuses sätestatud, et KN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi impordi suhtes kohaldatava tollimaksu suurus on 65 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks on 20. detsembri 2005. aasta otsuses sätestatud, et KN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi impordi suhtes kohaldatava tollimaksu suurus on 65 eurot tonni kohta.

| (6) | Võttes arvesse asjaolu, et 20. detsembri 2005. aasta otsusega heaks kiidetud kokkulepet kohaldatakse alates 1. septembrist 2005, tuleb samast kuupäevast ette näha nende käesoleva määruse sätete kohaldamine, milles käsitletakse poolkroovitud või kroovitud riisi ning purustatud riisi impordi suhtes kohaldatavaid tollimakse. Alates 1. jaanuarist 2006 tuleks ette näha ka Taiga sõlmitud lepingus sätestatud uute kvootide kohaldamine ning vastavalt poolkroovitud või kroovitud riisi ning purustatud riisi üldkvootide suurendamine, et võtta arvesse ajavahemikule 1. septembrist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 vastavaid koguseid. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse asjaolu, et 20. detsembri 2005. aasta otsusega heaks kiidetud kokkulepet kohaldatakse alates 1. septembrist 2005, tuleb samast kuupäevast ette näha nende käesoleva määruse sätete kohaldamine, milles käsitletakse poolkroovitud või kroovitud riisi ning purustatud riisi impordi suhtes kohaldatavaid tollimakse. Alates 1. jaanuarist 2006 tuleks ette näha ka Taiga sõlmitud lepingus sätestatud uute kvootide kohaldamine ning vastavalt poolkroovitud või kroovitud riisi ning purustatud riisi üldkvootide suurendamine, et võtta arvesse ajavahemikule 1. septembrist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 vastavaid koguseid.

| (7) | Seetõttu tuleb muuta määrust (EÜ) nr 327/98 ja määrust (EÜ) nr 1549/2004. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleb muuta määrust (EÜ) nr 327/98 ja määrust (EÜ) nr 1549/2004.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Esimene artikkel

Määrust (EÜ) nr 327/98 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikkel 1 asendatakse järgmise tekstiga:
  “Artikkel 1
  1.   Iga aasta 1. jaanuaril avatakse järgmised IX lisa kohased päritoluriigi ja ajavahemike kaupa jaotatud üldised impordi tariifikvoodid:






  a) | 63 000 tonni KN-koodi 1006 30 alla kuuluvat kroovitud või poolkroovitud riisi, tollimaksu nullmääraga; |
| --- | --- | --- |

1.

Artikkel 1 asendatakse järgmise tekstiga:

“Artikkel 1

1.   Iga aasta 1. jaanuaril avatakse järgmised IX lisa kohased päritoluriigi ja ajavahemike kaupa jaotatud üldised impordi tariifikvoodid:

a)

63 000 tonni KN-koodi 1006 30 alla kuuluvat kroovitud või poolkroovitud riisi, tollimaksu nullmääraga;

| b) | 20 000 tonni KN-koodi 1006 20 alla kuuluvat kooritud riisi tollimaksumääraga 88 eurot tonni kohta; |
| --- | --- |

b)

20 000 tonni KN-koodi 1006 20 alla kuuluvat kooritud riisi tollimaksumääraga 88 eurot tonni kohta;

| c) | 100 000 tonni KN-koodi 1006 40 00 alla kuuluvat purustatud riisi komisjoni määruse (EÜ) nr 1549/2004 artiklis 1d sätestatust 30,77 % võrra madalama tollimaksumääraga; (5) |
| --- | --- |

c)

100 000 tonni KN-koodi 1006 40 00 alla kuuluvat purustatud riisi komisjoni määruse (EÜ) nr 1549/2004 artiklis 1d sätestatust 30,77 % võrra madalama tollimaksumääraga; (5)

| d) | 13 500 tonni KN-koodi 1006 30 alla kuuluvat kroovitud või poolkroovitud riisi, tollimaksu nullmääraga. |
| --- | --- |

d)

13 500 tonni KN-koodi 1006 30 alla kuuluvat kroovitud või poolkroovitud riisi, tollimaksu nullmääraga.

2.   2006. aastaks määratakse lõikes 1 sätestatud kvoodid ning nendega seotud ajavahemikud vastavalt X lisale.

| 2. | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1, 2 ja 2a jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1, 2 ja 2a jäetakse välja;

| b) | lõike 3 teises lõigus asendatakse sõnad “lõike 1 punkt c” sõnadega “artikli 1 lõike 1 punktid c ja d”. |
| --- | --- |

b)

lõike 3 teises lõigus asendatakse sõnad “lõike 1 punkt c” sõnadega “artikli 1 lõike 1 punktid c ja d”.

| 3. | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimeses lõigus asendatakse sõnad “artikkel 2” sõnadega “artikli 1 lõike 1 punktid a, b ja c”; |
| --- | --- | --- |

3.

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

esimeses lõigus asendatakse sõnad “artikkel 2” sõnadega “artikli 1 lõike 1 punktid a, b ja c”;

| b) | kolmandas lõigus asendatakse sõnad “artiklis 2” sõnadega “artiklites 1 ja 2”. |
| --- | --- |

b)

kolmandas lõigus asendatakse sõnad “artiklis 2” sõnadega “artiklites 1 ja 2”.

| 4. | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 esimeses taandes asendatakse sõnad “artikli 1 lõike 1 punktis a” sõnadega “artikli 1 lõike 1 punktides a ja d”; |
| --- | --- | --- |

4.

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 esimeses taandes asendatakse sõnad “artikli 1 lõike 1 punktis a” sõnadega “artikli 1 lõike 1 punktides a ja d”;

| b) | lõiget 4 täiendatakse punktiga d järgmises sõnastuses:






  “d) | artikli 1 lõike 1 punktis d osutatud kvoodi puhul üks VIII lisas loetletud kannetest.”; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiget 4 täiendatakse punktiga d järgmises sõnastuses:

“d)

artikli 1 lõike 1 punktis d osutatud kvoodi puhul üks VIII lisas loetletud kannetest.”;

| 5. | Artikli 5 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmise tekstiga:
  “Kahe tööpäeva jooksul pärast litsentsitaotluste esitamise tähtpäeva teatab liikmesriik komisjonile elektroonilisel teel vastavalt käesoleva määruse III lisale kaheksanumbriliste KN-koodide ja päritoluriikide kaupa kogused, mille kohta on esitatud impordilitsentsi taotlused, samuti litsentsi numbri ning taotleja nime ja aadressi. Kui nõutav on ekspordilitsents, märgitakse ka selle litsentsi number.” |
| --- | --- |

5.

Artikli 5 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmise tekstiga:

“Kahe tööpäeva jooksul pärast litsentsitaotluste esitamise tähtpäeva teatab liikmesriik komisjonile elektroonilisel teel vastavalt käesoleva määruse III lisale kaheksanumbriliste KN-koodide ja päritoluriikide kaupa kogused, mille kohta on esitatud impordilitsentsi taotlused, samuti litsentsi numbri ning taotleja nime ja aadressi. Kui nõutav on ekspordilitsents, märgitakse ka selle litsentsi number.”

| 6. | Artikli 8 esimeses lõigus asendatakse sissejuhatav lauseosa järgmise tekstiga:
  “Pädevad asutused teatavad komisjonile elektroonilisel teel ja vastavalt III lisale järgmised andmed:” |
| --- | --- |

6.

Artikli 8 esimeses lõigus asendatakse sissejuhatav lauseosa järgmise tekstiga:

“Pädevad asutused teatavad komisjonile elektroonilisel teel ja vastavalt III lisale järgmised andmed:”

| 7. | III lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

7.

III lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga.

| 8. | V lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

8.

V lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga.

| 9. | VII lisa asendatakse käesoleva määruse III lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

9.

VII lisa asendatakse käesoleva määruse III lisas esitatud tekstiga.

| 10. | Käesoleva määruse IV lisas esitatud tekst lisatakse VIII, IX ja X lisana. |
| --- | --- |

10.

Käesoleva määruse IV lisas esitatud tekst lisatakse VIII, IX ja X lisana.

Artikkel 2

Määrust (EÜ) nr 1549/2004 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklis 1a asendatakse sõnad “kooritud riisi” sõnadega “kooritud riisi, poolkroovitud ja kroovitud riisi”. |
| --- | --- |

1.

Artiklis 1a asendatakse sõnad “kooritud riisi” sõnadega “kooritud riisi, poolkroovitud ja kroovitud riisi”.

| 2. | Artikkel 1c asendatakse järgmise tekstiga:
  “Artikkel 1 c

  1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 11 lõikest 2 määrab komisjon 10 päeva pärast asjaomase võrdlusperioodi lõppu KN-koodi 1006 30 alla kuuluva poolkroovitud ja kroovitud riis suhtes kindlaks järgmise impordimaksu:






  a) | 175 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:






  — | kui tõdetakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import kogu lõppeva turustusaasta kestel ületab 387 743 tonni, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artikkel 1c asendatakse järgmise tekstiga:

“Artikkel 1 c

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 11 lõikest 2 määrab komisjon 10 päeva pärast asjaomase võrdlusperioodi lõppu KN-koodi 1006 30 alla kuuluva poolkroovitud ja kroovitud riis suhtes kindlaks järgmise impordimaksu:

a)

175 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:

—

kui tõdetakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import kogu lõppeva turustusaasta kestel ületab 387 743 tonni,

| — | kui tõdetakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import turustusaasta esimese kuue kuu jooksul ületab 182 239 tonni; |
| --- | --- |

—

kui tõdetakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import turustusaasta esimese kuue kuu jooksul ületab 182 239 tonni;

| b) | 145 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:






  — | kui tõdetakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import kogu lõppeva turustusaasta kestel ei ületa 387 743 tonni, |
| --- | --- | --- |

b)

145 eurot tonni kohta järgmistel juhtudel:

—

kui tõdetakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import kogu lõppeva turustusaasta kestel ei ületa 387 743 tonni,

| — | kui tõdetakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import turustusaasta esimese kuue kuu jooksul ei ületa 182 239 tonni. |
| --- | --- |

—

kui tõdetakse, et poolkroovitud ja kroovitud riisi import turustusaasta esimese kuue kuu jooksul ei ületa 182 239 tonni.

Komisjon määrab kohaldatava tollimaksu ainult siis, kui käesoleva lõike kohased arvutused viivad selle muutmiseni. Kuni uue tollimaksu kehtestamiseni kohaldatakse varem kehtestatud tollimaksu.

2.   Lõikes 1 nimetatud impordimahtude arvutamisel võetakse arvesse kogused, mille kohta on vastavalt määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 10 lõike 1 esimesele lõigule vastava võrdlusperioodi jooksul välja antud KN-koodi 1006 30 alla kuuluva poolkroovitud ja kroovitud riisi impordilitsents.”

| 3. | Lisatakse artikkel 1d järgmises sõnastuses:
  “Artikkel 1d

  Erandina määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 11 lõikest 1 on KN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi imporditollimaks 65 eurot tonni kohta.” |
| --- | --- |

3.

Lisatakse artikkel 1d järgmises sõnastuses:

“Artikkel 1d

Erandina määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 11 lõikest 1 on KN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi imporditollimaks 65 eurot tonni kohta.”

Artikkel 3

Käeolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artiklit 1 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006.

Artikli 2 punkte 2 ja 3 kohaldatakse alates 1. septembrist 2005. Määruse (EÜ) nr 1549/2004 artiklis 1b, muudetud käesoleva määruse artikli 2 lõikega 2, sätestatud tollimaks määratakse esimest korda kindlaks kolme päeva jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk. 96.

1

(2)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata (KOM(2005) 601).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 37, 11.2.1998, lk 5. Määrust viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1950/2005 (ELT L 312, 29.11.2005, lk 18).

3

(4)  ELT L 280, 31.8.2004, lk 13. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1006/2005 (ELT L 170, 1.7.2005, lk 26).

4

(5)  ELT L 280, 31.8.2004, lk 13.”

5

---

I LISA

“III LISA

RIIS – määrus (EÜ) nr 327/98

| | Impordilitsentsi taotlus (1) |
| --- | --- |

Impordilitsentsi taotlus (1)

| | Impordilitsentsi väljaandmine (1) |
| --- | --- |

Impordilitsentsi väljaandmine (1)

| | Vabasse ringlusse laskmine (1) |
| --- | --- |

Vabasse ringlusse laskmine (1)

| | Saaja: peadirektoraat AGRI D-2 |
| --- | --- |

Saaja: peadirektoraat AGRI D-2

| | E-post: AGRI-IMP-TRQ-RICE-CER@cec.eu.int |
| --- | --- |

E-post: AGRI-IMP-TRQ-RICE-CER@cec.eu.int

| | Saatja: |
| --- | --- |

Saatja:

| Kuupäev | Ekspordilitsentsi nr | Impordilitsentsi nr | Kvoodi jrk nr | KN-kood | Kogus
  (tonnides) | Päritoluriik | Taotleja/omaniku nimi ja aadress | Pakend ≤ 5 kg (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

Kuupäev

Ekspordilitsentsi nr

Impordilitsentsi nr

Kvoodi jrk nr

KN-kood

Kogus

(tonnides)

Päritoluriik

Taotleja/omaniku nimi ja aadress

Pakend ≤ 5 kg (2)

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

1

(2)  Täita ainult vastava pakendi olemasolu korral.”

2

---

II LISA

“V LISA

Artikli 4 lõike 4 punkti a kanded

| — | : | Hispaania keeles | : | Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento (CE) no 327/98, artículo 1, apartado 1, letra a)] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Tšehhi keeles | : | Osvobození od cla až do množství uvedeného v kolonkách 17 a 18 této licence (nařízení (ES) č. 327/98, čl. 1 odst. 1 písm. a)) |
| — | : | Taani keeles | : | Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (forordning (EF) nr. 327/98, artikel 1, stk. 1, litra a)) |
| — | : | Saksa keeles | : | Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Verordnung (EG) Nr. 327/98, Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe a) |
| — | : | Eesti keeles | : | Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punkt a) |
| — | : | Kreeka keeles | : | Απαλλαγή από τον τελωνειακό δασμό έως την ποσότητα που αναγράφεται στα τετραγωνίδια 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 327/98 άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο α)] |
| — | : | Inglise keeles | : | Exemption from customs duty up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Regulation (EC) No 327/98, Article 1(1)(a)) |
| — | : | Prantsuse keeles | : | Exemption du droit de douane jusqu'à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement (CE) no 327/98, article 1er, paragraphe 1, point a)] |
| — | : | Itaalia keeles | : | Esenzione dal dazio doganale fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento (CE) n. 327/98, articolo 1, paragrafo 1, lettera a)] |
| — | : | Läti keeles | : | Atbrīvojumi no muitas nodokļa līdz šīs atļaujas 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta a) apakšpunkts) |
| — | : | Leedu keeles | : | Atleidimas nuo muito mokesčio neviršijant šios licencijos 17 ir 18 langeliuose nurodyto kiekio (Reglamento (EB) Nr. 327/98 1 straipsnio 1 dalies a punktas) |
| — | : | Ungari keeles | : | Vámmentes az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (327/98/EK rendelet 1. cikk (1) bekezdés a) pont) |
| — | : | Malta keeles | : | Eżenzjoni tad-dazju tad-dwana sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 taċ-ċertifikat preżenti (Regolament (KE) Nru 327/98, Artikolu 1, paragrafu 1, punt a)) |
| — | : | Hollandi keeles | : | Vrijstelling van douanerecht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Verordening (EG) nr. 327/98, artikel 1, lid 1, onder a)) |
| — | : | Poola keeles | : | Zwolnienie z cła ilości do wysokości wskazanej w sekcjach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (WE) nr 327/98, art. 1 ust. 1 lit. a)) |
| — | : | Portugali keeles | : | Isenção do direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento (CE) n.o 327/98, alínea a) do n.o 1 do artigo 1.o] |
| — | : | Slovaki keeles | : | Oslobodenie od cla až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie [článok 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 327/98] |
| — | : | Sloveeni keeles | : | Oprostitev uvozne dajatve do količine, navedene v poljih 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (ES) št. 327/98, člen 1(1)(a)) |
| — | : | Soome keeles | : | Tullivapaa tämän todistuksen 17 ja 18 artiklassa ilmoitettuun määrään asti (asetuksen (EY) N:o 327/98 1 artiklan 1 kohdan a alakohta) |
| — | : | Rootsi keeles | : | Tullfri upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (Förordning (EG) nr 327/98, artikel 1.1 a)” |

—

:

Hispaania keeles

:

Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento (CE) no 327/98, artículo 1, apartado 1, letra a)]

—

:

Tšehhi keeles

:

Osvobození od cla až do množství uvedeného v kolonkách 17 a 18 této licence (nařízení (ES) č. 327/98, čl. 1 odst. 1 písm. a))

—

:

Taani keeles

:

Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (forordning (EF) nr. 327/98, artikel 1, stk. 1, litra a))

—

:

Saksa keeles

:

Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Verordnung (EG) Nr. 327/98, Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe a)

—

:

Eesti keeles

:

Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punkt a)

—

:

Kreeka keeles

:

Απαλλαγή από τον τελωνειακό δασμό έως την ποσότητα που αναγράφεται στα τετραγωνίδια 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 327/98 άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο α)]

—

:

Inglise keeles

:

Exemption from customs duty up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Regulation (EC) No 327/98, Article 1(1)(a))

—

:

Prantsuse keeles

:

Exemption du droit de douane jusqu'à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement (CE) no 327/98, article 1er, paragraphe 1, point a)]

—

:

Itaalia keeles

:

Esenzione dal dazio doganale fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento (CE) n. 327/98, articolo 1, paragrafo 1, lettera a)]

—

:

Läti keeles

:

Atbrīvojumi no muitas nodokļa līdz šīs atļaujas 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta a) apakšpunkts)

—

:

Leedu keeles

:

Atleidimas nuo muito mokesčio neviršijant šios licencijos 17 ir 18 langeliuose nurodyto kiekio (Reglamento (EB) Nr. 327/98 1 straipsnio 1 dalies a punktas)

—

:

Ungari keeles

:

Vámmentes az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (327/98/EK rendelet 1. cikk (1) bekezdés a) pont)

—

:

Malta keeles

:

Eżenzjoni tad-dazju tad-dwana sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 taċ-ċertifikat preżenti (Regolament (KE) Nru 327/98, Artikolu 1, paragrafu 1, punt a))

—

:

Hollandi keeles

:

Vrijstelling van douanerecht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Verordening (EG) nr. 327/98, artikel 1, lid 1, onder a))

—

:

Poola keeles

:

Zwolnienie z cła ilości do wysokości wskazanej w sekcjach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (WE) nr 327/98, art. 1 ust. 1 lit. a))

—

:

Portugali keeles

:

Isenção do direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento (CE) n.o 327/98, alínea a) do n.o 1 do artigo 1.o]

—

:

Slovaki keeles

:

Oslobodenie od cla až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie [článok 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 327/98]

—

:

Sloveeni keeles

:

Oprostitev uvozne dajatve do količine, navedene v poljih 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (ES) št. 327/98, člen 1(1)(a))

—

:

Soome keeles

:

Tullivapaa tämän todistuksen 17 ja 18 artiklassa ilmoitettuun määrään asti (asetuksen (EY) N:o 327/98 1 artiklan 1 kohdan a alakohta)

—

:

Rootsi keeles

:

Tullfri upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (Förordning (EG) nr 327/98, artikel 1.1 a)”

---

III LISA

“VII LISA

Artikli 4 lõike 4 punkti c kanded

| — | : | Hispaania keeles | : | Derecho reducido un 30,77 % con respecto al derecho fijado en la nomenclatura combinada hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento (CE) no 327/98] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Tšehhi keeles | : | Snížení cla o 30,77 % cla stanoveného v kombinované nomenklatuře až do množství stanoveného v kolonkách 17 a 18 této licence (nařízení (ES) č. 327/98) |
| — | : | Taani keeles | : | Nedsættelse på 30,77 % af tolden i den kombinerede nomenklatur op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (forordning (EF) nr. 327/98) |
| — | : | Saksa keeles | : | Zollsatz, um 30,77 % des in der Kombinierten Nomenklatur festgesetzten Zollsatzes bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge ermäßigt (Verordnung (EG) Nr. 327/98) |
| — | : | Eesti keeles | : | Kombineeritud nomenklatuuris sätestatud tollimaksust 30,77 % võrra madalam tollimaks kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määrus (EÜ) nr 327/98) |
| — | : | Kreeka keeles | : | Δασμός μειωμένος κατά 30,77 % του δασμού που καθορίζεται στη συνδυασμένη ονοματολογία έως την ποσότητα που αναγράφεται στα τετραγωνίδια 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 327/98] |
| — | : | Inglise keeles | : | Duty fixed in the Combined Nomenclature reduced by 30,77 % up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Regulation (EC) No 327/98) |
| — | : | Prantsuse keeles | : | Droit réduit de 30,77 % du droit fixé dans la nomenclature combinée jusqu'à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement (CE) no 327/98] |
| — | : | Itaalia keeles | : | Dazio ridotto in ragione del 30,77 % del dazio fissato nella nomenclatura combinata fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento (CE) n. 327/98] |
| — | : | Läti keeles | : | Muitas nodoklis samazināts par 30,77 %, salīdzinot ar nodokli, kas noteikts kombinētajā nomenklatūrā, līdz šīs atļaujas 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Regula (EK) Nr. 327/98) |
| — | : | Leedu keeles | : | Muito mokestis, 30,77 % mažesnis už Kombinuotoje nomenklatūroje nustatytą, neviršijant šios licencijos 17 ir 18 langeliuose nurodyto kiekio (Reglamentas (EB) Nr. 327/98) |
| — | : | Ungari keeles | : | A kombinált nómenklatúrában meghatározottnál 30,77 %-kal csökkentett vámtétel az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (327/98/EK rendelet) |
| — | : | Malta keeles | : | Dazju imnaqqas ta’ 30,77 % tad-dazju ffissat fin-nomenklatura magħquda sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 ta-ċertifikat preżenti (Regolament (KE) Nru 327/98) |
| — | : | Hollandi keeles | : | Verlaging met 30,77 % van het in de GN vastgestelde recht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Verordening (EG) nr. 327/98) |
| — | : | Poola keeles | : | Stawka celna obniżona o 30,77 % wobec ustalonej w nomenklaturze scalonej do wysokości wskazanej w sekcjach 17 i 18 niniejszego pozwolenia na przywóz (rozporządzenie (WE) nr 327/98) |
| — | : | Portugali keeles | : | Direito reduzido de 30,77 % do direito fixado na Nomenclatura Combinada até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento (CE) n.o 327/98] |
| — | : | Slovaki keeles | : | Clo znížené o 30,77 % z cla stanoveného v kombinovanej nomenklatúre až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie [nariadenie (ES) č. 327/98] |
| — | : | Sloveeni keeles | : | Znižanje uvozne dajatve za 30,77 % dajatve, določene v kombinirani nomenklaturi, do količine, navedene v poljih 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (ES) št. 327/98) |
| — | : | Soome keeles | : | Yhdistetyssä nimikkeistössä vahvistetun tullin alennus 30,77 prosentilla tämän todistuksen 17 ja 18 kohdassa ilmoitettuun määrään asti (asetus (EY) N:o 327/98) |
| — | : | Rootsi keeles | : | Nedsättning med 30,77 % av den tull som fastställs i Kombinerade nomenklaturen upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (förordning (EG) nr 327/98)” |

—

:

Hispaania keeles

:

Derecho reducido un 30,77 % con respecto al derecho fijado en la nomenclatura combinada hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento (CE) no 327/98]

—

:

Tšehhi keeles

:

Snížení cla o 30,77 % cla stanoveného v kombinované nomenklatuře až do množství stanoveného v kolonkách 17 a 18 této licence (nařízení (ES) č. 327/98)

—

:

Taani keeles

:

Nedsættelse på 30,77 % af tolden i den kombinerede nomenklatur op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (forordning (EF) nr. 327/98)

—

:

Saksa keeles

:

Zollsatz, um 30,77 % des in der Kombinierten Nomenklatur festgesetzten Zollsatzes bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge ermäßigt (Verordnung (EG) Nr. 327/98)

—

:

Eesti keeles

:

Kombineeritud nomenklatuuris sätestatud tollimaksust 30,77 % võrra madalam tollimaks kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määrus (EÜ) nr 327/98)

—

:

Kreeka keeles

:

Δασμός μειωμένος κατά 30,77 % του δασμού που καθορίζεται στη συνδυασμένη ονοματολογία έως την ποσότητα που αναγράφεται στα τετραγωνίδια 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 327/98]

—

:

Inglise keeles

:

Duty fixed in the Combined Nomenclature reduced by 30,77 % up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Regulation (EC) No 327/98)

—

:

Prantsuse keeles

:

Droit réduit de 30,77 % du droit fixé dans la nomenclature combinée jusqu'à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement (CE) no 327/98]

—

:

Itaalia keeles

:

Dazio ridotto in ragione del 30,77 % del dazio fissato nella nomenclatura combinata fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento (CE) n. 327/98]

—

:

Läti keeles

:

Muitas nodoklis samazināts par 30,77 %, salīdzinot ar nodokli, kas noteikts kombinētajā nomenklatūrā, līdz šīs atļaujas 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Regula (EK) Nr. 327/98)

—

:

Leedu keeles

:

Muito mokestis, 30,77 % mažesnis už Kombinuotoje nomenklatūroje nustatytą, neviršijant šios licencijos 17 ir 18 langeliuose nurodyto kiekio (Reglamentas (EB) Nr. 327/98)

—

:

Ungari keeles

:

A kombinált nómenklatúrában meghatározottnál 30,77 %-kal csökkentett vámtétel az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (327/98/EK rendelet)

—

:

Malta keeles

:

Dazju imnaqqas ta’ 30,77 % tad-dazju ffissat fin-nomenklatura magħquda sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 ta-ċertifikat preżenti (Regolament (KE) Nru 327/98)

—

:

Hollandi keeles

:

Verlaging met 30,77 % van het in de GN vastgestelde recht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Verordening (EG) nr. 327/98)

—

:

Poola keeles

:

Stawka celna obniżona o 30,77 % wobec ustalonej w nomenklaturze scalonej do wysokości wskazanej w sekcjach 17 i 18 niniejszego pozwolenia na przywóz (rozporządzenie (WE) nr 327/98)

—

:

Portugali keeles

:

Direito reduzido de 30,77 % do direito fixado na Nomenclatura Combinada até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento (CE) n.o 327/98]

—

:

Slovaki keeles

:

Clo znížené o 30,77 % z cla stanoveného v kombinovanej nomenklatúre až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie [nariadenie (ES) č. 327/98]

—

:

Sloveeni keeles

:

Znižanje uvozne dajatve za 30,77 % dajatve, določene v kombinirani nomenklaturi, do količine, navedene v poljih 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (ES) št. 327/98)

—

:

Soome keeles

:

Yhdistetyssä nimikkeistössä vahvistetun tullin alennus 30,77 prosentilla tämän todistuksen 17 ja 18 kohdassa ilmoitettuun määrään asti (asetus (EY) N:o 327/98)

—

:

Rootsi keeles

:

Nedsättning med 30,77 % av den tull som fastställs i Kombinerade nomenklaturen upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (förordning (EG) nr 327/98)”

---

IV LISA

VIII LISA

Artikli 4 lõike 4 punkti d kanded

| — | : | Hispaania keeles | : | Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento (CE) no 327/98, artículo 1, apartado 1, letra d)] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Tšehhi keeles | : | Osvobození od cla až do množství stanoveného v kolonkách 17 a 18 této licence (nařízení (ES) č. 327/98, čl. 1 odst. 1 písm. d)) |
| — | : | Taani keeles | : | Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (forordning (EF) nr. 327/98, artikel 1, stk. 1, litra d)) |
| — | : | Saksa keeles | : | Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Verordnung (EG) Nr. 327/98, Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe d) |
| — | : | Eesti keeles | : | Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punkt d) |
| — | : | Kreeka keeles | : | Απαλλαγή από τον τελωνειακό δασμό έως την ποσότητα που αναγράφεται στα τετραγωνίδια 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 327/98 άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο δ)] |
| — | : | Inglise keeles | : | Exemption from customs duty up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Regulation (EC) No 327/98, Article 1(1)(d)) |
| — | : | Prantsuse keeles | : | Exemption du droit de douane jusqu'à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement (CE) no 327/98, article 1er, paragraphe 1, point d)] |
| — | : | Itaalia keeles | : | Esenzione dal dazio doganale fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento (CE) n. 327/98, articolo 1, paragrafo 1, lettera d)] |
| — | : | Läti keeles | : | Atbrīvojumi no muitas nodokļa līdz šīs atļaujas 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta d) apakšpunkts) |
| — | : | Leedu keeles | : | Atleidimas nuo muito mokesčio neviršijant šios licencijos 17 ir 18 langeliuose nurodyto kiekio (Reglamento (EB) Nr. 327/98 1 straipsnio 1 dalies d punktas) |
| — | : | Ungari keeles | : | Vámmentes az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (327/98/EK rendelet 1. cikk (1) bekezdés d) pont) |
| — | : | Malta keeles | : | Eżenzjoni tad-dazju tad-dwana sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 taċ-ċertifikat preżenti [Regolament (KE) Nru 327/98, Artikolu 1, paragrafu 1, punt d)] |
| — | : | Hollandi keeles | : | Vrijstelling van douanerecht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Verordening (EG) nr. 327/98, artikel 1, lid 1, onder d)) |
| — | : | Poola keeles | : | Zwolnienie z cła ilości do wysokości wskazanej w sekcjach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (WE) nr 327/98, art. 1 ust. 1 lit. d)) |
| — | : | Portugali keeles | : | Isenção do direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento (CE) n.o 327/98, alínea d) do n.o 1 do artigo 1.o] |
| — | : | Slovaki keeles | : | Oslobodenie od cla až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie [článok 1 ods. 1 písm. d) nariadenia (ES) č. 327/98] |
| — | : | Sloveeni keeles | : | Oprostitev uvozne dajatve do količine, navedene v poljih 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (ES) št. 327/98, člen 1(1)(d)) |
| — | : | Soome keeles | : | Tullivapaa tämän todistuksen 17 ja 18 artiklassa ilmoitettuun määrään asti (asetuksen (EY) N:o 327/98 1 artiklan 1 kohdan d alakohta) |
| — | : | Rootsi keeles | : | Tullfri upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (Förordning (EG) nr 327/98, artikel 1.1 d) |

—

:

Hispaania keeles

:

Exención del derecho de aduana hasta la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 del presente certificado [Reglamento (CE) no 327/98, artículo 1, apartado 1, letra d)]

—

:

Tšehhi keeles

:

Osvobození od cla až do množství stanoveného v kolonkách 17 a 18 této licence (nařízení (ES) č. 327/98, čl. 1 odst. 1 písm. d))

—

:

Taani keeles

:

Toldfri op til den mængde, der er angivet i rubrik 17 og 18 i denne licens (forordning (EF) nr. 327/98, artikel 1, stk. 1, litra d))

—

:

Saksa keeles

:

Zollfrei bis zu der in den Feldern 17 und 18 dieser Lizenz angegebenen Menge (Verordnung (EG) Nr. 327/98, Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe d)

—

:

Eesti keeles

:

Tollimaksuvabastus kuni käesoleva litsentsi lahtrites 17 ja 18 näidatud koguseni (määruse (EÜ) nr 327/98 artikli 1 lõike 1 punkt d)

—

:

Kreeka keeles

:

Απαλλαγή από τον τελωνειακό δασμό έως την ποσότητα που αναγράφεται στα τετραγωνίδια 17 και 18 του παρόντος πιστοποιητικού [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 327/98 άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο δ)]

—

:

Inglise keeles

:

Exemption from customs duty up to the quantity indicated in boxes 17 and 18 of this licence (Regulation (EC) No 327/98, Article 1(1)(d))

—

:

Prantsuse keeles

:

Exemption du droit de douane jusqu'à la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 du présent certificat [règlement (CE) no 327/98, article 1er, paragraphe 1, point d)]

—

:

Itaalia keeles

:

Esenzione dal dazio doganale fino a concorrenza del quantitativo indicato nelle caselle 17 e 18 del presente titolo [regolamento (CE) n. 327/98, articolo 1, paragrafo 1, lettera d)]

—

:

Läti keeles

:

Atbrīvojumi no muitas nodokļa līdz šīs atļaujas 17. un 18. ailē norādītajam daudzumam (Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta d) apakšpunkts)

—

:

Leedu keeles

:

Atleidimas nuo muito mokesčio neviršijant šios licencijos 17 ir 18 langeliuose nurodyto kiekio (Reglamento (EB) Nr. 327/98 1 straipsnio 1 dalies d punktas)

—

:

Ungari keeles

:

Vámmentes az ezen engedély 17. és 18. rovatában feltüntetett mennyiségig (327/98/EK rendelet 1. cikk (1) bekezdés d) pont)

—

:

Malta keeles

:

Eżenzjoni tad-dazju tad-dwana sal-kwantità indikata fil-każi 17 u 18 taċ-ċertifikat preżenti [Regolament (KE) Nru 327/98, Artikolu 1, paragrafu 1, punt d)]

—

:

Hollandi keeles

:

Vrijstelling van douanerecht voor hoeveelheden die niet groter zijn dan de in de vakken 17 en 18 van dit certificaat vermelde hoeveelheid (Verordening (EG) nr. 327/98, artikel 1, lid 1, onder d))

—

:

Poola keeles

:

Zwolnienie z cła ilości do wysokości wskazanej w sekcjach 17 i 18 niniejszego pozwolenia (rozporządzenie (WE) nr 327/98, art. 1 ust. 1 lit. d))

—

:

Portugali keeles

:

Isenção do direito aduaneiro até à quantidade indicada nas casas 17 e 18 do presente certificado [Regulamento (CE) n.o 327/98, alínea d) do n.o 1 do artigo 1.o]

—

:

Slovaki keeles

:

Oslobodenie od cla až po množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 tejto licencie [článok 1 ods. 1 písm. d) nariadenia (ES) č. 327/98]

—

:

Sloveeni keeles

:

Oprostitev uvozne dajatve do količine, navedene v poljih 17 in 18 tega dovoljenja (Uredba (ES) št. 327/98, člen 1(1)(d))

—

:

Soome keeles

:

Tullivapaa tämän todistuksen 17 ja 18 artiklassa ilmoitettuun määrään asti (asetuksen (EY) N:o 327/98 1 artiklan 1 kohdan d alakohta)

—

:

Rootsi keeles

:

Tullfri upp till den mängd som anges i fälten 17 och 18 i denna licens (Förordning (EG) nr 327/98, artikel 1.1 d)

IX LISA

Kvoodid ja ajavahemikud alates 2007. aastast

| a) | Artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot 63 000 tonni:












  Päritoluriik | Kogus tonnides | Jrk-nr | Ajavahemik (kogus tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jaanuar | Aprill | Juuli | September | Oktoober |
| USA | 38 721 | 09.4127 | 9 681 | 19 360 | 9 680 | — | |
| Tai | 21 455 | 09.4128 | 10 727 | 5 364 | 5 364 | — | |
| Austraalia | 1 019 | 09.4129 | — | 1 019 | — | — | |
| Teised riigid | 1 805 | 09.4130 | — | 1 805 | — | — | |
| Kõik riigid | | 09.4138 | | | | | (1) |
| Kokku | 63 000 | | 20 408 | 27 548 | 15 044 | — | |

a)

Artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot 63 000 tonni:

Päritoluriik

Kogus tonnides

Jrk-nr

Ajavahemik (kogus tonnides)

Jaanuar

Aprill

Juuli

September

Oktoober

USA

38 721

09.4127

9 681

19 360

9 680

—

Tai

21 455

09.4128

10 727

5 364

5 364

—

Austraalia

1 019

09.4129

—

1 019

—

—

Teised riigid

1 805

09.4130

—

1 805

—

—

Kõik riigid

09.4138

(1)

Kokku

63 000

20 408

27 548

15 044

—

| b) | Artikli 1 lõike 1 punktis b sätestatud kooritud riisi kvoot 20 000 tonni:












  Päritoluriik | Kogus tonnides | Jrk-nr | Ajavahemik (kogus tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jaanuar | Aprill | Juuli | September | Oktoober |
| Austraalia | 10 429 | 09.4139 | 2 608 | 5 214 | 2 607 | — | |
| USA | 7 642 | 09.4140 | 1 911 | 3 821 | 1 910 | — | |
| Tai | 1 812 | 09.4144 | — | 1 812 | — | — | |
| Teised riigid | 117 | 09.4145 | — | 117 | — | — | |
| Kõik riigid | | 09.4148 | | | | | (2) |
| Kokku | 20 000 | | 4 519 | 10 964 | 4 517 | — | |

b)

Artikli 1 lõike 1 punktis b sätestatud kooritud riisi kvoot 20 000 tonni:

Päritoluriik

Kogus tonnides

Jrk-nr

Ajavahemik (kogus tonnides)

Jaanuar

Aprill

Juuli

September

Oktoober

Austraalia

10 429

09.4139

2 608

5 214

2 607

—

USA

7 642

09.4140

1 911

3 821

1 910

—

Tai

1 812

09.4144

—

1 812

—

—

Teised riigid

117

09.4145

—

117

—

—

Kõik riigid

09.4148

(2)

Kokku

20 000

4 519

10 964

4 517

—

| c) | Artikli 1 lõike 1 punktis c sätestatud purustatud riisi kvoot 100 000 tonni:









  Päritoluriik | Kogus tonnides | Jrk-nr | Ajavahemik (kogus tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jaanuar | Juuli |
| Tai | 52 000 | 09.4149 | 36 400 | 15 600 |
| Austraalia | 16 000 | 09.4150 | 8 000 | 8 000 |
| Guyane | 11 000 | 09.4152 | 5 500 | 5 500 |
| USA | 9 000 | 09.4153 | 4 500 | 4 500 |
| Teised riigid | 12 000 | 09.4154 | 6 000 | 6 000 |
| Kokku | 100 000 | | 60 400 | 39 600 |

c)

Artikli 1 lõike 1 punktis c sätestatud purustatud riisi kvoot 100 000 tonni:

Päritoluriik

Kogus tonnides

Jrk-nr

Ajavahemik (kogus tonnides)

Jaanuar

Juuli

Tai

52 000

09.4149

36 400

15 600

Austraalia

16 000

09.4150

8 000

8 000

Guyane

11 000

09.4152

5 500

5 500

USA

9 000

09.4153

4 500

4 500

Teised riigid

12 000

09.4154

6 000

6 000

Kokku

100 000

60 400

39 600

| d) | Artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot 13 500 tonni:









  Päritoluriik | Kogus tonnides | Jrk-nr | Ajavahemik (kogus tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jaanuar | Juuli |
| Tai | 4 313 | 09.4112 | 4 313 | — |
| USA | 2 388 | 09.4116 | 2 388 | — |
| Inde | 1 769 | 09.4117 | 1 769 | — |
| Pakistan | 1 596 | 09.4118 | 1 595 | — |
| Teised riigid | 3 435 | 09.4119 | 3 435 | — |
| Kokku | 13 500 | | 13 500 | — |

d)

Artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot 13 500 tonni:

Päritoluriik

Kogus tonnides

Jrk-nr

Ajavahemik (kogus tonnides)

Jaanuar

Juuli

Tai

4 313

09.4112

4 313

—

USA

2 388

09.4116

2 388

—

Inde

1 769

09.4117

1 769

—

Pakistan

1 596

09.4118

1 595

—

Teised riigid

3 435

09.4119

3 435

—

Kokku

13 500

13 500

—

X LISA

Kvoodid ja ajavahemikud 2006. aastaks

| a) | Artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot 63 000 tonni:












  Päritoluriik | Kogus tonnides | Jrk-nr | Ajavahemik (kogus tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jaanuar | Aprill | Juuli | September | Oktoober |
| USA | 38 721 | 09.4127 | 9 681 | 19 360 | 9 680 | — | |
| Tai | 21 455 | 09.4128 | 10 727 | 5 364 | 5 364 | — | |
| Austraalia | 1 019 | 09.4129 | — | 1 019 | — | — | |
| Teised riigid | 1 805 | 09.4130 | — | 1 805 | — | — | |
| Kõik riigid | | 09.4138 | | | | | (3) |
| Kokku | 63 000 | | 20 408 | 27 548 | 15 044 | — | |

a)

Artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot 63 000 tonni:

Päritoluriik

Kogus tonnides

Jrk-nr

Ajavahemik (kogus tonnides)

Jaanuar

Aprill

Juuli

September

Oktoober

USA

38 721

09.4127

9 681

19 360

9 680

—

Tai

21 455

09.4128

10 727

5 364

5 364

—

Austraalia

1 019

09.4129

—

1 019

—

—

Teised riigid

1 805

09.4130

—

1 805

—

—

Kõik riigid

09.4138

(3)

Kokku

63 000

20 408

27 548

15 044

—

| b) | Artikli 1 lõike 1 punktis b sätestatud kooritud riisi kvoot 20 000 tonni:












  Päritoluriik | Kogus tonnides | Jrk-nr | Ajavahemik (kogus tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jaanuar | Aprill | Juuli | September | Oktoober |
| Austraalia | 10 429 | 09.4139 | 2 608 | 5 214 | 2 607 | — | |
| USA | 7 642 | 09.4140 | 1 911 | 3 821 | 1 910 | — | |
| Tai | 1 812 | 09.4144 | — | 1 812 | — | — | |
| Teised riigid | 117 | 09.4145 | — | 117 | — | — | |
| Kõik riigid | | 09.4148 | | | | | (4) |
| Kokku | 20 000 | | 4 519 | 10 964 | 4 517 | — | |

b)

Artikli 1 lõike 1 punktis b sätestatud kooritud riisi kvoot 20 000 tonni:

Päritoluriik

Kogus tonnides

Jrk-nr

Ajavahemik (kogus tonnides)

Jaanuar

Aprill

Juuli

September

Oktoober

Austraalia

10 429

09.4139

2 608

5 214

2 607

—

USA

7 642

09.4140

1 911

3 821

1 910

—

Tai

1 812

09.4144

—

1 812

—

—

Teised riigid

117

09.4145

—

117

—

—

Kõik riigid

09.4148

(4)

Kokku

20 000

4 519

10 964

4 517

—

| c) | Artikli 1 lõike 1 punktis c sätestatud purustatud riisi kvoot 106 667 tonni:









  Päritoluriik | Kogus tonnides | Jrk-nr | Ajavahemik (kogus tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jaanuar | Juuli |
| Tai | 55 467 | 09.4149 | 38 827 | 16 640 |
| Austraalia | 17 067 | 09.4150 | 8 533 | 8 534 |
| Guyane | 11 733 | 09.4152 | 5 866 | 5 867 |
| USA | 9 600 | 09.4153 | 4 800 | 4 800 |
| Teised riigid | 12 800 | 09.4154 | 6 400 | 6 400 |
| Kokku | 106 667 | | 64 426 | 42 241 |

c)

Artikli 1 lõike 1 punktis c sätestatud purustatud riisi kvoot 106 667 tonni:

Päritoluriik

Kogus tonnides

Jrk-nr

Ajavahemik (kogus tonnides)

Jaanuar

Juuli

Tai

55 467

09.4149

38 827

16 640

Austraalia

17 067

09.4150

8 533

8 534

Guyane

11 733

09.4152

5 866

5 867

USA

9 600

09.4153

4 800

4 800

Teised riigid

12 800

09.4154

6 400

6 400

Kokku

106 667

64 426

42 241

| d) | Artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot 18 000 tonni:









  Päritoluriik | Kogus tonnides | Jrk-nr | Ajavahemik (kogus tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jaanuar | Juuli |
| Tai | 5 750 | 09.4112 | 5 750 | — |
| USA | 3 184 | 09.4116 | 3 184 | — |
| Inde | 2 358 | 09.4117 | 2 358 | — |
| Pakistan | 2 128 | 09.4118 | 2 128 | — |
| Teised riigid | 4 580 | 09.4119 | 4 580 | — |
| Kokku | 18 000 | | 18 000 | — |

d)

Artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot 18 000 tonni:

Päritoluriik

Kogus tonnides

Jrk-nr

Ajavahemik (kogus tonnides)

Jaanuar

Juuli

Tai

5 750

09.4112

5 750

—

USA

3 184

09.4116

3 184

—

Inde

2 358

09.4117

2 358

—

Pakistan

2 128

09.4118

2 128

—

Teised riigid

4 580

09.4119

4 580

—

Kokku

18 000

18 000

—

---

(1)  Komisjoni määruses avaldatud varasematel ajavahemikel kasutamata jäänud koguste jääk.

1

(2)  Komisjoni määruses avaldatud varasematel ajavahemikel kasutamata jäänud koguste jääk.

2

(3)  Komisjoni määruses avaldatud varasematel ajavahemikel kasutamata jäänud koguste jääk.

3

(4)  Komisjoni määruses avaldatud varasematel ajavahemikel kasutamata jäänud koguste jääk.

4

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/39

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2153/2005,

23. detsember 2005,

oliiviõli eraladustusabi kava kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. aprill 2004. aasta määrust (EÜ) nr 865/20004, mis käsitleb oliiviõli ja lauaoliivide turu ühist korraldust ja millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 827/68, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 865/2004 artikliga 6 nähakse ette, et kui teatavates ühenduse piirkondades peaks esinema tõsiseid turuhäireid, võib rakendada oliiviõli eraladustusabi kava. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 865/2004 artikliga 6 nähakse ette, et kui teatavates ühenduse piirkondades peaks esinema tõsiseid turuhäireid, võib rakendada oliiviõli eraladustusabi kava.

| (2) | Kava kiireks rakendamiseks vajaduse korral tuleks sätestada asjaomase määruse kohaldamiseeskirjad. Nimetatud eraladustusabi peab põhinema käitlejatega sõlmitud piisavaid tagatisi pakkuvatel lepingutel, mille liikmesriigid on teatavate kindlaksmääratud tingimuste alusel heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(2)

Kava kiireks rakendamiseks vajaduse korral tuleks sätestada asjaomase määruse kohaldamiseeskirjad. Nimetatud eraladustusabi peab põhinema käitlejatega sõlmitud piisavaid tagatisi pakkuvatel lepingutel, mille liikmesriigid on teatavate kindlaksmääratud tingimuste alusel heaks kiitnud.

| (3) | Selleks, et kava mõjutaks turgu tootjate tasemel paremini, ning et hõlbustada järelevalvet, tuleks abi anda eelkõige neitsioliiviõli vaadis ladustamise puhul. |
| --- | --- |

(3)

Selleks, et kava mõjutaks turgu tootjate tasemel paremini, ning et hõlbustada järelevalvet, tuleks abi anda eelkõige neitsioliiviõli vaadis ladustamise puhul.

| (4) | Vaja oleks saada teavet hinnasuundumuste ja oliiviõli toodangu kohta. Nimetatud teave on vajalik oliivituru pidevaks jälgimiseks, et hinnata kas tõsiseid turuhäireid põhjustavad tingimused leiavad kinnitust. |
| --- | --- |

(4)

Vaja oleks saada teavet hinnasuundumuste ja oliiviõli toodangu kohta. Nimetatud teave on vajalik oliivituru pidevaks jälgimiseks, et hinnata kas tõsiseid turuhäireid põhjustavad tingimused leiavad kinnitust.

| (5) | Selleks, et paremini peegeldada turuolukorda, peab abisumma olema määratud seda vajavatele turusektoritele. Õlikategooriad on osutatud määruse (EÜ) nr 865/2004 I osa I lisas. |
| --- | --- |

(5)

Selleks, et paremini peegeldada turuolukorda, peab abisumma olema määratud seda vajavatele turusektoritele. Õlikategooriad on osutatud määruse (EÜ) nr 865/2004 I osa I lisas.

| (6) | Tuleks määrata kindlaks pakkumistes märgitav teave ning pakkumiste esitamise ja kontrollimise tingimused, et omada iga pakkumise puhul ammendavat teavet. |
| --- | --- |

(6)

Tuleks määrata kindlaks pakkumistes märgitav teave ning pakkumiste esitamise ja kontrollimise tingimused, et omada iga pakkumise puhul ammendavat teavet.

| (7) | Pakkumismenetlused peaksid olema avatud vastavalt teatavale korrale, eriti seoses esitamise tähtaegade ja iga esitatud pakkumise miinimumkogusega. Et pakkumised mõjutaksid eelkõige turuolukorda, tuleb need esitada pikaks ladustamisajaks ja sektori olukorrale vastava miinimumkoguse kohta. |
| --- | --- |

(7)

Pakkumismenetlused peaksid olema avatud vastavalt teatavale korrale, eriti seoses esitamise tähtaegade ja iga esitatud pakkumise miinimumkogusega. Et pakkumised mõjutaksid eelkõige turuolukorda, tuleb need esitada pikaks ladustamisajaks ja sektori olukorrale vastava miinimumkoguse kohta.

| (8) | Pakkumise täitmise tagamiseks tuleks esitada komisjoni 22. juuli 1985. aasta määruses (EMÜ) nr 2220/85 (millega sätestatakse põllumajandustoodete tagatissüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) sätestatud tingimustel tagatis, mille suurus ja kestus peab olema seotud turuhindade kõikumise tõenäosusega ja abi saamise nõuetele vastavate ladustamispäevade tegeliku arvuga. |
| --- | --- |

(8)

Pakkumise täitmise tagamiseks tuleks esitada komisjoni 22. juuli 1985. aasta määruses (EMÜ) nr 2220/85 (millega sätestatakse põllumajandustoodete tagatissüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) sätestatud tingimustel tagatis, mille suurus ja kestus peab olema seotud turuhindade kõikumise tõenäosusega ja abi saamise nõuetele vastavate ladustamispäevade tegeliku arvuga.

| (9) | Edukad saavad olla need pakkumised, milles ei ületata oliiviõli turuolukorra põhjal kindlaksmääratavat abi ülemmäära ladustamispäeva kohta. Iga määratletud piirkonna või kategooria puhul tuleb tagada pakkumiste tüüpilisus ja pakkumismenetluses sätestatud maksimumkoguste järgimine. |
| --- | --- |

(9)

Edukad saavad olla need pakkumised, milles ei ületata oliiviõli turuolukorra põhjal kindlaksmääratavat abi ülemmäära ladustamispäeva kohta. Iga määratletud piirkonna või kategooria puhul tuleb tagada pakkumiste tüüpilisus ja pakkumismenetluses sätestatud maksimumkoguste järgimine.

| (10) | Tuleks kindlaks määrata lepinguga sätestatavad põhipunktid. Turuhäirete vältimiseks peab komisjon olema võimeline kohandama lepingu tähtaega, pidades silmas peamiselt lepingu sõlmimise aastale järgneva turustusaasta saagiprognoosi. |
| --- | --- |

(10)

Tuleks kindlaks määrata lepinguga sätestatavad põhipunktid. Turuhäirete vältimiseks peab komisjon olema võimeline kohandama lepingu tähtaega, pidades silmas peamiselt lepingu sõlmimise aastale järgneva turustusaasta saagiprognoosi.

| (11) | Kava nõuetekohase haldamise tagamiseks tuleb sätestada tingimused, mille alusel võib teha abi ettemakseid, abi saamise tingimustele vastavust käsitlevad olulised kontrollid, teatav abi arvutamise kord ja teave, mille liikmesriigid peavad edastama komisjonile. |
| --- | --- |

(11)

Kava nõuetekohase haldamise tagamiseks tuleb sätestada tingimused, mille alusel võib teha abi ettemakseid, abi saamise tingimustele vastavust käsitlevad olulised kontrollid, teatav abi arvutamise kord ja teave, mille liikmesriigid peavad edastama komisjonile.

| (12) | Selguse ja läbipaistvuse huvides tuleks kuulutada kehtetuks komisjoni 21. detsembri 1998. aasta määrus (EÜ) nr 2768/98 oliiviõli eraldusabi kava kohta (3) ja asendada see uue määrusega. |
| --- | --- |

(12)

Selguse ja läbipaistvuse huvides tuleks kuulutada kehtetuks komisjoni 21. detsembri 1998. aasta määrus (EÜ) nr 2768/98 oliiviõli eraldusabi kava kohta (3) ja asendada see uue määrusega.

| (13) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas oliiviõli ja lauaoliivide korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas oliiviõli ja lauaoliivide korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Tootjaliikmesriikide pädevad asutused sõlmivad vaadis ladustatava neitsioliiviõli eraladustuslepinguid käesolevas määruses sätestatud tingimustel.

2.   Selleks et määrata kindlaks vaadis ladustatava neitsioliiviõli eraladustuslepingute täitmiseks antav abi, võib komisjon kuulutada määruse (EÜ) nr 865/2004 artikli 18 lõikes 2 sätestatud korras välja ajaliselt piiratud pakkumismenetlusi. Ajaliselt piiratud pakkumismenetluse käigus kuulutatakse välja osalisi pakkumismenetlusi.

Artikkel 2

1.   Ajaliselt piiratud pakkumismenetlus võidakse välja kuulutada, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | ühenduse teatavate piirkondade turgudel on tõsiseid häireid, mida on võimalik vähendada või kõrvaldada vaadis ladustatava neitsioliiviõli eraladustusega seotud meetmete abil; |
| --- | --- |

a)

ühenduse teatavate piirkondade turgudel on tõsiseid häireid, mida on võimalik vähendada või kõrvaldada vaadis ladustatava neitsioliiviõli eraladustusega seotud meetmete abil;

| b) | vähemat kahenädalase ajavahemiku jooksul registreeritud ühe või mitme järgmise toote keskmine turuhind on väiksem kui:






  — | 1 779 eurot ekstra neitsioliiviõli tonni kohta, |
| --- | --- | --- |

b)

vähemat kahenädalase ajavahemiku jooksul registreeritud ühe või mitme järgmise toote keskmine turuhind on väiksem kui:

—

1 779 eurot ekstra neitsioliiviõli tonni kohta,

| — | 1 710 eurot neitsioliiviõli tonni kohta, |
| --- | --- |

—

1 710 eurot neitsioliiviõli tonni kohta,

| — | 1 524 eurot kahetasemelise vabade rasvhapete sisaldusega külmpressitud lambiõli tonni kohta; nimetatud summat vähendatakse 36,70 eurot tonni kohta iga täiendava happesustaseme puhul. |
| --- | --- |

—

1 524 eurot kahetasemelise vabade rasvhapete sisaldusega külmpressitud lambiõli tonni kohta; nimetatud summat vähendatakse 36,70 eurot tonni kohta iga täiendava happesustaseme puhul.

2.   Ajaliselt piiratud pakkumismenetlustes määratakse kindlaks kogu pakkumismenetluse maksimumkogus ja selles võib kindlaks määrata maksimumkogused iga:

| — | määruse (EÜ) nr 865/2004 I osa I lisas osutatud neitsioliiviõli kategooria jaoks, |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ) nr 865/2004 I osa I lisas osutatud neitsioliiviõli kategooria jaoks,

| — | ühenduse piirkonna või liikmesriigi jaoks. |
| --- | --- |

—

ühenduse piirkonna või liikmesriigi jaoks.

Ajaliselt piiratud pakkumismenetluse võib välja kuulutada üksnes teatavate esimeses lõigus nimetatud kategooriate või piirkondade puhul.

Ajaliselt piiratud pakkumismenetluse võib lõpetada enne tähtaega määruse (EÜ) nr 865/2004 artikli 18 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 3

Osalises pakkumismenetluses võivad esitada pakkumisi üksnes asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse poolt selleks heakskiidetud oliiviõlisektori ettevõtjad.

Liikmesriigid kehtestavad kriteeriumid ja korra järgmistesse kategooriatesse kuuluvate ettevõtjate heakskiitmiseks:

| a) | vähemalt 700 oliivikasvatajast koosnev oliiviõli tootjaorganisatsioon, kui ta tegutseb kui oliive ja oliiviõli tootev ja väärtustav organisatsioon; |
| --- | --- |

a)

vähemalt 700 oliivikasvatajast koosnev oliiviõli tootjaorganisatsioon, kui ta tegutseb kui oliive ja oliiviõli tootev ja väärtustav organisatsioon;

| b) | tootjaorganisatsioon, mis esindab vähemalt 25 % oma asukohapiirkonna oliivikasvatajaid või oliiviõlitootjaid; |
| --- | --- |

b)

tootjaorganisatsioon, mis esindab vähemalt 25 % oma asukohapiirkonna oliivikasvatajaid või oliiviõlitootjaid;

| c) | mitmest majanduspiirkonnast pärinevate tootjaorganisatsioonide ühendus, millesse kuulub vähemalt kümme punktides a ja b osutatud tootjaorganisatsiooni või organisatsioonid, mis annavad koos vähemalt 5 % asjaomase liikmesriigi oliiviõli toodangust; |
| --- | --- |

c)

mitmest majanduspiirkonnast pärinevate tootjaorganisatsioonide ühendus, millesse kuulub vähemalt kümme punktides a ja b osutatud tootjaorganisatsiooni või organisatsioonid, mis annavad koos vähemalt 5 % asjaomase liikmesriigi oliiviõli toodangust;

| d) | pressimisettevõte, mille seadmetega on kaheksatunnise tööpäeva jooksul võimalik ekstraheerida vähemalt kaks tonni õli ja milles on kahel eelneval turustusaastal toodetud kokku vähemalt 500 tonni neitsioliiviõli; |
| --- | --- |

d)

pressimisettevõte, mille seadmetega on kaheksatunnise tööpäeva jooksul võimalik ekstraheerida vähemalt kaks tonni õli ja milles on kahel eelneval turustusaastal toodetud kokku vähemalt 500 tonni neitsioliiviõli;

| e) | pakendamisettevõte, mille võimsusest piisab selleks, et pakendada ühe liikmesriigi territooriumil kaheksatunnise tööpäeva jooksul vähemalt kuus tonni õli ja milles on kahel eelneval turustusaastal pakendatud kokku vähemalt 500 tonni oliiviõli. |
| --- | --- |

e)

pakendamisettevõte, mille võimsusest piisab selleks, et pakendada ühe liikmesriigi territooriumil kaheksatunnise tööpäeva jooksul vähemalt kuus tonni õli ja milles on kahel eelneval turustusaastal pakendatud kokku vähemalt 500 tonni oliiviõli.

Juhul kui üks või mitu oliive ja oliiviõli tootvat või väärtustavat ettevõtet on osutatud punkti a teises lõigus, võetakse sellisel viisil koondunud oliivikasvatajaid individuaalselt arvesse 700 oliivikasvataja minimaalarvu arvestamiseks.

Artikkel 4

Artiklis 3 nimetatud heakskiidu saamiseks kohustuvad ettevõtjad:

| a) | nõustuma sellega, et liikmesriigi pädev asutus pitseerib ladustamislepinguga hõlmatud neitsioliiviõli sisaldavad vaadid; |
| --- | --- |

a)

nõustuma sellega, et liikmesriigi pädev asutus pitseerib ladustamislepinguga hõlmatud neitsioliiviõli sisaldavad vaadid;

| b) | pidama enda valduses oleva õli ja vajaduse korral oliivide kohta laoarvestust; |
| --- | --- |

b)

pidama enda valduses oleva õli ja vajaduse korral oliivide kohta laoarvestust;

| c) | soostuma kõikide käesoleva eraladustuslepingute abikavaga ettenähtud kontrollidega. |
| --- | --- |

c)

soostuma kõikide käesoleva eraladustuslepingute abikavaga ettenähtud kontrollidega.

Asjaomased ettevõtjad peavad avaldama oma ladustamisrajatiste võimsuse, esitama kõnealuste rajatiste plaani ja tõendi artiklis 3 nimetatud tingimuste täitmise kohta.

Artikkel 5

1.   Artiklite 3 ja 4 tingimustele vastavad ettevõtjad kiidetakse heaks ja neile antakse loanumber kahe kuu jooksul alates kuust, mil esitati heakskiitmistaotlust käsitlev täielik toimik.

2.   Ilma et see piiraks artikli 17 lõike 3 kohaldamist:

| a) | käsitatakse oliivitootjate organisatsioone ning nende ühendusi, samuti pressimisettevõtteid ja pakendamisettevõtteid, mille liikmesriik on eraladustustegevuse läbiviimiseks turustusaastatel 1998/1999 kuni 2004/2005 heaks kiitnud, heakskiidetuna ka käesoleva määruse alusel, kui nad vastavad artiklite 3 ja 4 kriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

käsitatakse oliivitootjate organisatsioone ning nende ühendusi, samuti pressimisettevõtteid ja pakendamisettevõtteid, mille liikmesriik on eraladustustegevuse läbiviimiseks turustusaastatel 1998/1999 kuni 2004/2005 heaks kiitnud, heakskiidetuna ka käesoleva määruse alusel, kui nad vastavad artiklite 3 ja 4 kriteeriumidele;

| b) | ei anta heakskiitu või tühistatakse see viivitamatult, kui on tegemist ettevõtjaga, kes vastab järgmistele tingimustele:






  i) | ei vasta heakskiitmise tingimustele; |
| --- | --- | --- |

b)

ei anta heakskiitu või tühistatakse see viivitamatult, kui on tegemist ettevõtjaga, kes vastab järgmistele tingimustele:

i)

ei vasta heakskiitmise tingimustele;

| ii) | kelle vastu pädev asutus on algatanud menetluse määrusega (EÜ) nr 865/2004 ettenähtud kava reguleerivate eeskirjade rikkumise eest; |
| --- | --- |

ii)

kelle vastu pädev asutus on algatanud menetluse määrusega (EÜ) nr 865/2004 ettenähtud kava reguleerivate eeskirjade rikkumise eest;

| iii) | keda on karistatud nõukogu määrusega nr 136/66/EMÜ (4) ettenähtud toodete abikava rikkumise tõttu turustusaastatel 2002/2003, 2003/2004 ja 2004/2005; |
| --- | --- |

iii)

keda on karistatud nõukogu määrusega nr 136/66/EMÜ (4) ettenähtud toodete abikava rikkumise tõttu turustusaastatel 2002/2003, 2003/2004 ja 2004/2005;

| iv) | keda on karistatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1638/98 (5) ettenähtud oliiviettevõtete organisatsioonide tegevuskavade rahastamissüsteemi rikkumise tõttu turustusaastatel 2002/2003, 2003/2004 ja 2004/2005. |
| --- | --- |

iv)

keda on karistatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1638/98 (5) ettenähtud oliiviettevõtete organisatsioonide tegevuskavade rahastamissüsteemi rikkumise tõttu turustusaastatel 2002/2003, 2003/2004 ja 2004/2005.

Artikkel 6

1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile hiljemalt igal kolmapäeval määruse (EÜ) nr 865/2004 I lisas osutatud erinevate õlikategooriate keskmised hinnad, mis registreeriti eelmisel nädalal asjaomase liikmesriigi territooriumi tüüpilistel turgudel.

Hinnad edastatakse elektroonilisel teel koos kommentaaridega tehingute mahu ja tüüpilisuse kohta.

2.   Enne iga kuu kümnendat kuupäeva edastavad liikmesriigid komisjonile andmed oma eeldatava oliiviõli ja lauaoliivide kogutoodangu kohta jooksvaks turustusaastaks.

3.   Iga turustusaasta septembrist kuni maini edastavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt iga kuu viieteistkümnendal kuupäeval andmed oma eeldatava oliiviõli ja lauaoliivide toodangu koguse kohta alates asjaomase turustusaasta algusest.

Nimetatud andmete saamiseks võivad liikmesriigid kasutada erinevaid teabeallikaid, sealhulgas pressimisettevõtete ja lauaoliivide töötlemisettevõtete andmeid, oliiviõliettevõtete küsitlusi või statistikaametite hinnanguid.

Liikmesriigid edastavad komisjonile enne asjaomase turustusaasta lõppu andmed oma eeldatava oliiviõli ja lauaoliivide koguhulga kohta.

4.   Liikmesriigid kehtestavad süsteemi nende andmete esitamiseks, mida nad peavad kõige asjakohasemaks kogumise ja lõigetes 2 ja 3 ettenähtud teatiste koostamise suhtes ning määravad vajaduse korral asjaomastele oliiviõliettevõtetele andmete edastamise kohustuse.

5.   Lõigetes 2 ja 3 osutatud andmed oliiviõli ja lauaoliivide eeldatava koguse kohta saadetakse elektroonilisel teel komisjoni saadetud vormi kohaselt.

6.   Komisjon võib kasutada muid teabeallikaid.

Artikkel 7

Osaliste pakkumismenetluste pakkumiste esitamise tähtajad on järgmised:

| a) | novembri, jaanuari, veebruari, märtsi, aprilli, mai, juuni, juuli, septembri ja oktoobri puhul 4. päevast kuni 8. päeva kella 12ni ja 18. päevast kuni 22. päeva kella 12ni; |
| --- | --- |

a)

novembri, jaanuari, veebruari, märtsi, aprilli, mai, juuni, juuli, septembri ja oktoobri puhul 4. päevast kuni 8. päeva kella 12ni ja 18. päevast kuni 22. päeva kella 12ni;

| b) | augusti puhul 18. päevast kuni 23. päeva kella 12ni; |
| --- | --- |

b)

augusti puhul 18. päevast kuni 23. päeva kella 12ni;

| c) | detsembri puhul 9. päevast kuni 14. päeva kella 12ni. |
| --- | --- |

c)

detsembri puhul 9. päevast kuni 14. päeva kella 12ni.

Tähtaja kellaaeg on esitatud Brüsseli aja järgi. Kui tähtaja viimane päev on mõnes liikmesriigis pakkumiste vastuvõtmise eest vastutavale asutusele vaba päev, lõpeb tähtaeg viimasel sellele eelneval tööpäeval kell 12.

Artikkel 8

1.   Ilma et see piiraks artikli 15 kohaldamist, tehakse vähemalt 50 tonni suurused pakkumised abisummale päeva kohta ühe määruse (EÜ) nr 865/2004 I osa I lisas loetletud kolme kategooria vaadis ladustatava neitsioliiviõli pitseeritud vaatides eraladustamise kohta 365 päeva jooksul ja käesolevas määruses sätestatud tingimustel.

2.   Heakskiidetud ettevõtjad osalevad osalises pakkumismenetluses, esitades liikmesriigi pädevale asutusele kirjaliku pakkumise kättesaamistõendi vastu või saates pakkumise nimetatud asutusele elektroonilisel teel.

Kui ettevõtja osaleb osalises pakkumismenetluses rohkem kui ühe õlikategooria või eri asukohtades asuvate vaatide puhul, esitab ta iga juhtumi kohta eraldi pakkumise.

Pakkumine kehtib üksnes ühes osalises pakkumismenetluses. Esitatud pakkumisi ei või pärast pakkumise esitamise tähtpäeva tagasi võtta ega muuta.

Artikkel 9

1.   Artiklis 8 osutatud pakkumistes on märgitud:

| a) | viide käesolevale määrusele ja pakkumisega seotud osalisele pakkumismenetlusele; |
| --- | --- |

a)

viide käesolevale määrusele ja pakkumisega seotud osalisele pakkumismenetlusele;

| b) | pakkuja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

b)

pakkuja nimi ja aadress;

| c) | artikli 3 lõikes 1 osutatud heakskiidetud ettevõtja kategooria ja loa number; |
| --- | --- |

c)

artikli 3 lõikes 1 osutatud heakskiidetud ettevõtja kategooria ja loa number;

| d) | pakkumises käsitletavate neitsioliiviõlide kogus ja kategooria; |
| --- | --- |

d)

pakkumises käsitletavate neitsioliiviõlide kogus ja kategooria;

| e) | ladustatavate vaatide asukoha täpne aadress ja vajalik teave pakkumises käsitletavate vaatide kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

e)

ladustatavate vaatide asukoha täpne aadress ja vajalik teave pakkumises käsitletavate vaatide kindlakstegemiseks;

| f) | eraladustusabi summa päeva ja neitsioliiviõli tonni kohta, väljendatuna eurodes kahe kümnendkoha täpsusega; |
| --- | --- |

f)

eraladustusabi summa päeva ja neitsioliiviõli tonni kohta, väljendatuna eurodes kahe kümnendkoha täpsusega;

| g) | vastavalt artiklile 10 esitatava tagatise suurus, väljendatuna selle liikmesriigi valuutas, kus pakkumine tehakse. |
| --- | --- |

g)

vastavalt artiklile 10 esitatava tagatise suurus, väljendatuna selle liikmesriigi valuutas, kus pakkumine tehakse.

2.   Et tagada pakkumise heakskiitmine:

| a) | tuleb pakkumine ja asjakohased dokumendid koostada selle liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikus keeles, mille pädev asutus pakkumise saab; |
| --- | --- |

a)

tuleb pakkumine ja asjakohased dokumendid koostada selle liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikus keeles, mille pädev asutus pakkumise saab;

| b) | tuleb pakkumine esitada vastavalt käesolevale määrusele ja see peab sisaldama kõiki lõikes 1 loetletud üksikasju; |
| --- | --- |

b)

tuleb pakkumine esitada vastavalt käesolevale määrusele ja see peab sisaldama kõiki lõikes 1 loetletud üksikasju;

| c) | ei tohi pakkumine sisaldada tingimusi, mida ei ole nähtud ette käesoleva määrusega; |
| --- | --- |

c)

ei tohi pakkumine sisaldada tingimusi, mida ei ole nähtud ette käesoleva määrusega;

| d) | peab pakkumise tegema vastuvõtva liikmesriigi poolt heakskiidetud ettevõtja ja see peab käsitlema kõnealuses liikmesriigis ladustatavaid vaate; |
| --- | --- |

d)

peab pakkumise tegema vastuvõtva liikmesriigi poolt heakskiidetud ettevõtja ja see peab käsitlema kõnealuses liikmesriigis ladustatavaid vaate;

| e) | tuleb pakkumisele lisada enne pakkumiste esitamise tähtpäeva tõend selle kohta, et pakkuja on esitanud pakkumises kindlaksmääratud tagatise. |
| --- | --- |

e)

tuleb pakkumisele lisada enne pakkumiste esitamise tähtpäeva tõend selle kohta, et pakkuja on esitanud pakkumises kindlaksmääratud tagatise.

Artikkel 10

1.   Pakkuja esitab tagatise suurusega 50 eurot pakkumisega hõlmatud oliiviõli tonni kohta.

2.   Kui pakkumist ei võeta vastu, vabastatakse lõikes 1 nimetatud tagatis kohe, kui asjaomase osalise pakkumismenetluse puhul antava abi ülemmäär on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas.

3.   Kui pakkumine võetakse vastu, esitatakse lisaks lõikes 1 nimetatud tagatisele hiljemalt artikli 13 lõike 3 teises lõigus osutatud lepingu täitmise esimesel päeval tagatis suurusega 200 eurot pakkumises käsitletud oliiviõli tonni kohta.

4.   Lõigetes 1 ja 3 nimetatud tagatiste vabastamise esmane nõue määruse (EMÜ) nr 2220/85 artiklis 20 määratletud tähenduses on pakkumisega ettenähtud kuuekuune ladustamine käesolevas määruses sätestatud lepingutingimustel.

Kui lepingu kestvust vähendatakse artikli 15 kohaselt lühemaks kui kuus kuud, on esimeses lõigus nimetatud ladustusaeg siiski võrdne lepingu täitmise ajaga.

Artikkel 11

1.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus vaatab pakkumised läbi kõrvaliste isikute juuresviibimiseta. Kui lõikest 2 ei tulene teisiti, ei tohi läbivaatusel osalevad isikud avalikustada sellega seotud üksikasju.

2.   Kehtivatest pakkumistest teatatakse komisjonile nimesid nimetamata ja vastavalt kogusele kasvavas järjestuses elektroonilisel teel hiljemalt 48 tundi pärast pakkumiste esitamise tähtaja lõppu.

Kui tähtaeg lõpeb reedel, teatatakse pakkumistest hiljemalt järgmise esmaspäeva kella 12ks Brüsseli aja järgi.

3.   Iga teatatud pakkumise puhul esitatakse artikli 9 lõike 1 punktides d ja f osutatud õli kategooria ja kogus. Kui pakkumismenetlusega on iga piirkonna jaoks nähtud ette maksimumkogused, esitatakse iga pakkumise puhul lisaks asjaomased piirkonnad.

Artikkel 12

1.   Määruse (EÜ) nr 865/2004 artikli 18 lõikes 2 sätestatud korras määratakse saadud pakkumiste põhjal hiljemalt üheksandal tööpäeval pärast osalise pakkumismenetluse pakkumiste esitamiseks ettenähtud tähtaja lõppu kindlaks abi ülemmäär eraladustamise päeva kohta.

2.   Abi ülemmäära kindlaksmääramisel võetakse arvesse oliiviõlituru olukorda, selle prognoositavat arengut ja võimalusi aidata oluliselt kaasa selle tagamisele, et asjaomane meede reguleerib turgu.

Lisaks sellele võetakse arvesse eraladustuslepingutega juba hõlmatud koguseid ja saadud pakkumistega hõlmatud koguseid.

3.   Ülemmäära kindlaksmääramisel võib samas korras lükata tagasi kõik pakkumised ühe õlikategooria või ühe piirkonna kohta, mille puhul on artikli 2 lõike 2 kohaselt kindlaks määratud maksimumkogus, kui kõnealuse kategooria või piirkonna puhul:

| — | ei ole pakkumised tüüpilised, |
| --- | --- |

—

ei ole pakkumised tüüpilised,

| — | võib kindlaksmääratud ülemmäär põhjustada asjaomase maksimumkoguse ületamise. |
| --- | --- |

—

võib kindlaksmääratud ülemmäär põhjustada asjaomase maksimumkoguse ületamise.

Artikkel 13

1.   Ilma et see piiraks artikli 12 lõike 3 kohaldamist, sõlmitakse leping pakkuja või pakkujatega, kelle pakkumisest on artikli 11 lõike 2 kohaselt teatatud ja kelle pakkumine ei ole selles märgitud koguse puhul suurem kui eraladustamise päeva kohta ettenähtud abi ülemmäär.

Eduka pakkuja õigused ja kohustused ei ole edasiantavad.

2.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus teatab kõikidele pakkujatele kirjalikult nende pakkumismenetluses osalemise tulemusest hiljemalt teisel tööpäeval pärast abi ülemmäära avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

3.   Lepingu sõlmimise kuupäev on päev, mil pakkumise vastuvõtmise teade saadetakse pakkujale.

Kui artikli 10 lõikes 3 nimetatud tagatis on esitatud, on lepingu alguskuupäev lepingu sõlmimise päevale järgnev päev ja kõnealune õli tuleb ladustada lepingus sätestatud tingimustel.

Lepingu täitmine saab alata alles pärast vaatide lahtipitseerimist ja proovide võtmist lõike 4 punktide c ja d kohaselt.

4.   Liikmesriigi pädev asutus peab 30 päeva jooksul pärast lepingu sõlmimist:

| a) | identifitseerima asjaomast oliiviõli sisaldavad vaadid; |
| --- | --- |

a)

identifitseerima asjaomast oliiviõli sisaldavad vaadid;

| b) | registreerima õli netokaalu; |
| --- | --- |

b)

registreerima õli netokaalu;

| c) | võtma proovi, mis on pakkumisele tüüpiline; |
| --- | --- |

c)

võtma proovi, mis on pakkumisele tüüpiline;

| d) | pitseerima kõik vaadid. |
| --- | --- |

d)

pitseerima kõik vaadid.

Nõuetekohaselt põhjendatud kaalutlustel võib liikmesriik pikendada esimeses lõigus ettenähtud kolmekümne päeva pikkust tähtaega viieteistkümne päeva võrra.

5.   Lõike 4 punkti c kohaselt võetud proovi analüüsitakse nii ruttu kui võimalik, et tagada neitsioliiviõli vastavus kategooriale, mille kohta sõlmiti leping.

Kui analüüsi põhjal ei saa kinnitada, et vaadis olev õli vastab kategooriale, mille kohta sõlmiti leping, lükatakse tagasi kogu pakkumisega hõlmatud kogus ja artikli 10 lõikes 1 osutatud tagatist ei vabastata.

Artikkel 14

1.   Kahes eksemplaris koostatud leping peab sisaldama vähemalt järgmist:

| a) | liikmesriigi pädeva asutuse nimi ja aadress; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigi pädeva asutuse nimi ja aadress;

| b) | lepingupoole täielik postiaadress, loanumber ja artiklis 3 osutatud kategooria; |
| --- | --- |

b)

lepingupoole täielik postiaadress, loanumber ja artiklis 3 osutatud kategooria;

| c) | ladustamiskoha täpne aadress ja asjaomaste vaatide täpsed asukohad; |
| --- | --- |

c)

ladustamiskoha täpne aadress ja asjaomaste vaatide täpsed asukohad;

| d) | lepingu sõlmimise kuupäev; |
| --- | --- |

d)

lepingu sõlmimise kuupäev;

| e) | lepingu täitmise algus- ja lõppkuupäev vastavalt artiklile 15; |
| --- | --- |

e)

lepingu täitmise algus- ja lõppkuupäev vastavalt artiklile 15;

| f) | viide käesolevale määrusele ja asjaomasele osalisele pakkumismenetlusele. |
| --- | --- |

f)

viide käesolevale määrusele ja asjaomasele osalisele pakkumismenetlusele.

2.   Leping sisaldab iga selles käsitletud partii puhul viidet:

| a) | neitsioliiviõli kategooriale ja netokaalule; |
| --- | --- |

a)

neitsioliiviõli kategooriale ja netokaalule;

| b) | õli sisaldavate vaatide andmetele ja asukohale. |
| --- | --- |

b)

õli sisaldavate vaatide andmetele ja asukohale.

3.   Lepinguga kehtestatakse järgmised lepingupoole kohustused:

| a) | ladustada kokkulepitud ajavahemiku jooksul oma kulul ja vastutusel asjaomase toote kokkulepitud kogust; |
| --- | --- |

a)

ladustada kokkulepitud ajavahemiku jooksul oma kulul ja vastutusel asjaomase toote kokkulepitud kogust;

| b) | ladustada eri kategooriate õli eraldi vaatides, mis on täpsustatud lepingus ja pitseeritud liikmesriigi pädeva asutuse poolt; |
| --- | --- |

b)

ladustada eri kategooriate õli eraldi vaatides, mis on täpsustatud lepingus ja pitseeritud liikmesriigi pädeva asutuse poolt;

| c) | võimaldada liikmesriigi pädeval asutusel kontrollida igal ajal lepingutingimuste täitmist. |
| --- | --- |

c)

võimaldada liikmesriigi pädeval asutusel kontrollida igal ajal lepingutingimuste täitmist.

Esimese lõike punktis b osutatud vaatide muutmine peab toimuma nimetatud asutuse nõusolekul ja tema juuresolekul, asjaomastest vaatidest tuleb võtta tüüpproovid ning vaadid uuesti pitseerida vastavalt artikli 13 lõike 4 punktidele c ja d.

4.   Kui lepingupool lõpetab lepingu enne selle kehtivusaja lõppu, ilma et see piiraks artikli 15 kohaldamist, kaotab ta õiguse saada abi kogu lepingus sätestatud ajavahemiku ja kõikide lepingus sätestatud koguste puhul.

Artikkel 15

1.   Komisjon võib otsustada oliiviõlituru arengu ja tulevikuväljavaadete põhjal määruse (EÜ) nr 865/2004 artikli 18 lõikes 2 sätestatud korras lühendada jõusolevate lepingute kehtivust.

Lepingutesse võib teha muudatusi üksnes ajavahemikus 1. septembrist kuni 31. detsembrini ja muudatused ei tohi jõustuda enne nende vastuvõtmise kuule järgneva kuu lõppu.

2.   Lepingu lõike 1 kohase muutmise korral kehtestab komisjon vähendusprotsendi, mida tuleb kohaldada kindlaksmääratud kuupäevale järgnevate lepingu täitmiseks ettenähtud päevade arvu suhtes kõikide kõnealusel kuupäeval jõusolevate lepingute puhul.

Artikkel 16

1.   Alates artikli 13 lõike 3 teises lõigus osutatud lepingu täitmise alguskuupäevast võib teha lepingu alguskuupäeval algava ja järgmisel 31. augustil lõppevaks ajavahemikuks ettenähtud abi suuruse ettemakse, tingimusel et on esitatud tagatis summale, mille suurus on 120 % ettemaksest.

Jõusolevate lepingute puhul võib alates 1. jaanuarist teha esimeses lõigus kindlaksmääratud tingimustel täiendava ettemakse ajavahemiku eest, mis algab 1. septembril ja lõpeb kõnealuste lepingute lõppemisega.

2.   Lõikes 1 nimetatud tagatis vabastatakse viivitamata, kui abi jääksumma on makstud vastavalt artikli 18 lõikele 3.

Artikkel 17

1.   Enne abi lõplikku maksmist liikmesriigi pädev asutus:

| a) | kogub ja kontrollib tõendeid käesolevas määruses sätestatud tingimuste täitmise kohta; |
| --- | --- |

a)

kogub ja kontrollib tõendeid käesolevas määruses sätestatud tingimuste täitmise kohta;

| b) | viib läbi vajalikud kontrollid tagamaks, et kõnealust oliiviõli on hoitud laos kogu lepingus osutatud ladustamisaja jooksul; |
| --- | --- |

b)

viib läbi vajalikud kontrollid tagamaks, et kõnealust oliiviõli on hoitud laos kogu lepingus osutatud ladustamisaja jooksul;

| c) | võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada lepingu nõuete täitmise kontrollimine. |
| --- | --- |

c)

võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada lepingu nõuete täitmise kontrollimine.

2.   Nõuete täitmise kontrollimine hõlmab ladustatava kauba füüsilist kontrolli ja raamatupidamise kontrolli.

Füüsiline kontroll hõlmab eelkõige lepingus käsitletud varude ja õlikategooriate vastavust, pitserite ja ettenähtud koguste olemasolu.

3.   Lepingu nõuete mittetäitmise puhul abi ei anta ja ettevõtjalt võetakse heakskiit tagasi, ilma et see piiraks muude kohaldatavate karistuste rakendamist. Lisaks sellele ei tagastata määruse (EMÜ) nr 2220/85 tingimuste alusel artiklites 10 ja 16 osutatud tagatisi.

Artikkel 18

1.   Abi summa arvutatakse artikli 13 lõike 4 punkti b kohaselt registreeritud netomassi põhjal.

Eraladustusabi omavääringusse ümberarvestamisel kasutatakse artikli 13 lõike 3 teise lõigu kohaselt lepingu alguskuupäeval kehtivat põllumajanduslikku ümberarvestuskurssi.

2.   Pakkumistes ja lepingutes ettenähtud kogustega seotud nõudeid käsitatakse täidetuna, kui need on täidetud 98 % kõnealuste koguste puhul.

Kui artikli 13 lõikes 5 osutatud analüüsi põhjal ei saa kinnitada, et vaadis olev õli vastab kategooriale, mille kohta sõlmiti leping, käsitatakse kogu pakkumisega hõlmatud kogust mittevastavana.

3.   Abi või artikli 16 alusel tehtud ettemakse korral abi jääksumma makstakse üksnes juhul, kui kõik lepingu nõuded on täidetud. Abi või abi jääksumma makstakse pärast nõuete järgimise kontrollimist 60 päeva jooksul pärast lepingu lõppemist.

Artikkel 19

1.   Asjaomased liikmesriigid teatavad komisjonile käesoleva määruse kohaldamiseks võetud riigisisestest meetmetest ja edastavad näidislepingu.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile elektroonilisel teel oliiviõli kogused, mille puhul on antud abi, ja vajaduse korral kogused mille puhul:

| — | ei ole sõlmitud lepingut, |
| --- | --- |

—

ei ole sõlmitud lepingut,

| — | ei ole lepingut järgitud või seda täielikult täidetud. |
| --- | --- |

—

ei ole lepingut järgitud või seda täielikult täidetud.

Esimeses lõigus osutatud teatamistes täpsustatakse asjaomane osaline pakkumismenetlus ja vajaduse korral asjaomased õlikategooriad, tootjakategooriad ja piirkonnad. Kõnealune teatamine toimub esimesel võimalusel ja hiljemalt asjaomasele kuule järgneva kuu kümnendal päeval.

Artikkel 20

Määrus (EÜ) nr 2768/98 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 21

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. novembrist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 161, 30.4.2004, lk 97, parandatud ELT L 206, 9.6.2004, lk 37.

1

(2)  EÜT L 205, 3.8.1985, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 673/2004 (ELT L 105, 14.4.2004, lk 17).

2

(3)  EÜT L 346, 22.12.1998, lk 14. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1432/2004 (ELT L 264, 11.8.2004, lk 6).

3

(4)  EÜT 172, 30.9.1966, lk 3025/66.

4

(5)  EÜT L 210, 28.7.1998, lk 32.

5

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/47

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2154/2005,

23. detsember 2005,

millega täiendatakse määruse (EÜ) nr 2400/96 lisa seoses uue nimetuse kandmisega kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse (“Sidra de Asturias” või “Sidra d’Asturias”) [KPN]

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. juuli 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõikeid 3 ja 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõikele 2 avaldati Hispaania taotlus nimetuse “Sidra de Asturias” või “Sidra d’Asturias” registreerimiseks Euroopa Ühenduste Teatajas. (2) |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõikele 2 avaldati Hispaania taotlus nimetuse “Sidra de Asturias” või “Sidra d’Asturias” registreerimiseks Euroopa Ühenduste Teatajas. (2)

| (2) | Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb asjaomane nimetus lisada kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb asjaomane nimetus lisada kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetused lisatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 2400/96 (3) lisasse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 208, 24.7.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  ELT C 98, 22.4.2005, lk 3.

2

(3)  EÜT L 327, 18.12.1996, lk 11.

3

---

LISA

Lepingu I lisas loetletud ja inimtoiduks ettenähtud tooted

Muud I lisa kohased tooted (vürtsid jms)

HISPAANIA

“Sidra de Asturias” või “Sidra d’Asturias” (KPN)

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/49 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/49

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2155/2005,

23. detsember 2005,

millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/96 lisas sisalduva päritolunimetuse tehnospetsifikaadi üksikasju (Miel de sapin des Vosges) (KPN)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. juuli 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 9 kolmandat lõiku ning artikli 6 lõiget 3 ja lõike 4 teist taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 9 esimese lõigu kohaselt taotles Prantsusmaa komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse “Miel de sapin des Vosges” tehnospetsifikaadi üksikasjade muutmist. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 9 esimese lõigu kohaselt taotles Prantsusmaa komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse “Miel de sapin des Vosges” tehnospetsifikaadi üksikasjade muutmist.

| (2) | Taotletud muudatuse eesmärk on muuta praegu kasutusolevat Pfundi indeksi alusel teostatavat intensiivsusel põhinevat mee värvuse hindamise meetodit. |
| --- | --- |

(2)

Taotletud muudatuse eesmärk on muuta praegu kasutusolevat Pfundi indeksi alusel teostatavat intensiivsusel põhinevat mee värvuse hindamise meetodit.

| (3) | Muudatuse kohaselt tuleb mee värvust kontrollida organoleptilise uuringu teel meele iseloomuliku värviga tüüpnäidise alusel. Nimetatud meetodit peetakse varasemast usaldusväärsemaks. |
| --- | --- |

(3)

Muudatuse kohaselt tuleb mee värvust kontrollida organoleptilise uuringu teel meele iseloomuliku värviga tüüpnäidise alusel. Nimetatud meetodit peetakse varasemast usaldusväärsemaks.

| (4) | Taotlust on arutatud ja muudatust loetakse väikeseks. Selline hinnang põhineb asjaolul, et kaitstud päritolunimetuse isaloomulikke näitajaid ei muudeta, kuna mee värvuse omadused jäävad muutumatuks. Tegemist on üksnes värvuse varasemast erineva hindamismeetodiga. |
| --- | --- |

(4)

Taotlust on arutatud ja muudatust loetakse väikeseks. Selline hinnang põhineb asjaolul, et kaitstud päritolunimetuse isaloomulikke näitajaid ei muudeta, kuna mee värvuse omadused jäävad muutumatuks. Tegemist on üksnes värvuse varasemast erineva hindamismeetodiga.

| (5) | Seega tuleks kaitstud päritolunimetuses “Miel de sapin des Vosges” muuta punkti “kirjeldus” määruse (EMÜ) nr 2081/92 tehnospetsifikaadi artikli 4 lõike 2 punktis b, jättes sellest välja viite intensiivsusele Pfundi skaala järgi. |
| --- | --- |

(5)

Seega tuleks kaitstud päritolunimetuses “Miel de sapin des Vosges” muuta punkti “kirjeldus” määruse (EMÜ) nr 2081/92 tehnospetsifikaadi artikli 4 lõike 2 punktis b, jättes sellest välja viite intensiivsusele Pfundi skaala järgi.

| (6) | Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 383/2004 (3) artiklile 4 avaldab komisjon kokkuvõtte Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 383/2004 (3) artiklile 4 avaldab komisjon kokkuvõtte Euroopa Liidu Teatajas.

| (7) | Samuti võttis komisjon arvesse, et muudatus on kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 2081/92. Järelikult peab nimetuse “Miel de sapin des Vosges” tootekirjelduse muudatus olema samuti registreeritud ja avaldatud. Seega tuleks kokkuvõttele lisada tehnospetsifikaadis sisalduvad täpsustused päritolunimetusega mee värvi kohta. |
| --- | --- |

(7)

Samuti võttis komisjon arvesse, et muudatus on kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 2081/92. Järelikult peab nimetuse “Miel de sapin des Vosges” tootekirjelduse muudatus olema samuti registreeritud ja avaldatud. Seega tuleks kokkuvõttele lisada tehnospetsifikaadis sisalduvad täpsustused päritolunimetusega mee värvi kohta.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on vastavuses kaitstud geograafilise tähise ja kaitstud päritolunimetuse korraldava komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on vastavuses kaitstud geograafilise tähise ja kaitstud päritolunimetuse korraldava komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõigetega 1 ja 2 ettenähtud uurimismenetlust ei kohaldata artiklis 2 osutatud muudatuste puhul.

Artikkel 2

Päritolunimetuse “Miel de sapin des Vosges” tehnospetsifikaati muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 3

Kokkuvõtlik ülevaade spetsifikaadi üksikasjadest on esitatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 208, 24.7.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 704/2005 (ELT L 118, 5.5.2005, lk 14).

2

(3)  ELT L 64, 2.3.2004, lk 16.

3

---

I LISA

Päritolunimetuse “Miel de sapin des Vosges” tehnospetsifikaadi punkt “4.2. Kirjeldus” asendatakse järgmise tekstiga:

“4.2.   Kirjeldus: Vogeesides kasvavatelt Euroopa nulgudelt korjatud vedel, palsamiaroomiga ja linnasemaitseline lehemesi ei ole mõrkja ega kõrvalise maitsega. See on tumepruuni rohekalt helkleva värvusega.”

---

II LISA

KOKKUVÕTLIK ÜLEVAADE

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2081/92

“MIEL DE SAPIN DES VOSGES”

EÜ nr: FR/00204/11.7.2004

KPN (X)  KGT ( )

Käesolev kokkuvõte on koostatud üksnes teavitamise eesmärgil. Kõikide üksikasjade suhtes palutakse eelkõige asjaomaste kaitstud päritolunimetuste või kaitstud geograafilise tähisega hõlmatud toodete tootjatel tutvuda kas siseriiklikul tasandil või Euroopa Komisjonist (1) kättesaadava tehnospetsifikaadi täieliku variandiga.

1.

| Nimi | : | Institut National des Appellations d'Origine |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | 51, rue d'Anjou – 75008 Paris |
| Telefon | : | 01 53 89 80 00 |
| Faks | : | 01 42 25 57 97 |

Nimi

:

Institut National des Appellations d'Origine

Aadress

:

51, rue d'Anjou – 75008 Paris

Telefon

:

01 53 89 80 00

Faks

:

01 42 25 57 97

2.

| 2.1. | : | Nimi | : | Syndicat de défense du Miel de Sapin des Vosges |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2. | : | Aadress | : | 2, chemin du Cant – 88700 Roville-aux-Chênes |
| 2.3. | : | Liikmed | : | tootjad/töötlejad (X) muu ( ) |

2.1.

:

Nimi

:

Syndicat de défense du Miel de Sapin des Vosges

2.2.

:

Aadress

:

2, chemin du Cant – 88700 Roville-aux-Chênes

2.3.

:

Liikmed

:

tootjad/töötlejad (X) muu ( )

3.

4.

4.1.   Nimi “Miel de sapin des Vosges”

4.2.   Kirjeldus Vogeesides kasvavatelt Euroopa nulgudelt korjatud vedel, palsamiaroomiga ja linnasemaitseline lehemesi ei ole mõrkja ega kõrvalise maitsega. See on tumepruuni rohekalt helkleva värvusega.

4.3.   Geograafiline piirkond Mesi “Miel de sapin des Vosges” on korjatud Vogeeside Lorraine’i-poolsetelt nõlvadelt, mis hõlmavad lisaks Vogesi departemangule ka Meurthe-et-Moselle’i, Moselle’i, Haute-Saône’i teatavaid kommuune ja Belforti territooriumi.

4.4.   Päritolutõend Mesi peab olema korjatud (“korje” all peetakse silmas mesilaste tegevust, kärjeraamide väljavõtmist ja tühjendamist), settinud ja heakskiidetud päritolunimetuse jaoks kindlaks määratud geograafilises piirkonnas.

Heakskiitmisprotseduuri puhul nähakse ette:

teatis tarude paigutamise kohta, milles on märgitud iga põllumajandusettevõtte puhul taru paigaldamise kuupäev, tarude hulk ja nende asetuse täpne asukoht,

teatis korje kohta, mille tootja koostab korra aastas ja milles on esitatud tarude hulk, mee kogutoodang põllumajandusettevõtte kohta ja sellise mee kogutoodang, mis võib kuuluda kaitstud päritolunimetuse alla.

Lisaks peab iga ettevõtja koostama igal aastal varude teatise.

Registripidamine võimaldab kindlaks teha mee päritolu ja sihtkoha ning saadud ja ringlusse lastud mee hulga.

Kogu seda korda täiendab analüütiline ja organoleptiline uuring, mis võimaldab tagada toote kvaliteedi ja tüübikohasuse.

Mett ei või turustada “Miel de sapin des Vosges” kontrollitud päritolunimetuse all, kui siseriiklik päritolunimetustega tegelev asutus ei ole väljastanud sellele heakskiidutunnistust vastavalt kontrollitud päritolunimetuse heakskiitmist käsitlevate riiklike õigusaktidega sätestatud tingimustele.

Lisaks toote päritolutagatisele kinnitatakse igale mahutile avamisel purunev identifitseerimissüsteem. Nimetatud identifitseerimissüsteeme väljastatakse heakskiitmistunnistuse alusel.

4.5.   Tootmismeetod Mesi on Vogeesides kasvavatelt Euroopa nulgudelt (Abies Pectinata) korjatud lehemesi. Lehemee saamiseks töötlevad taimemahlu esmalt lehetäid ning nende saaduse koguvad omakorda kokku mesilased. Eraldamisprotsess toimub külmal tsentrifuugimisel ning seejärel tuleb mett kindlasti filtreerida ning lasta vähemalt kaks nädalat settida. Mee pastöriseerimine on keelatud. Mesi esineb vedelal kujul. Mee “Miel de sapin des Vosges” tootmine erineb oluliselt aastate lõikes, sõltudes lehemeeks vajaliku taimemahla kogusest.

4.6.   Seos piirkonnaga “Miel de sapin des Vosges” on oma tootmispiirkonnaga väga tihedalt seotud toode, kuna selle katkematu tootmisahel sõltub otseselt Vogeeside massiivis kõige levinumast liigist – Euroopa nulust –, mis areneb sümbioosis happelise aluspinna, graniidi- ja liivakivipinnasega. Selles keskkonnas kogub lehetäi taimemahla, muutes selle eritiseks, mida korjavad omakorda mesilased väga iseloomuliku lehemee tootmiseks.

Nimetatud toodang on seega tihedalt seotud Vogeeside piirkonnale omapärase Euroopa nulu kasvatusega, mille suure eripära on mesinikud osanud välja tuua ja ka säilitada.

4.7.   Kontrolliasutus

| Nimi | : | I.N.A.O. |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | 51, rue d'Anjou 75008 Paris |
| Nimi | : | D.G.C.C.R.F. |
| Aadress | : | 59, Bd V. Auriol 75703 Paris Cedex 13 |

Nimi

:

I.N.A.O.

Aadress

:

51, rue d'Anjou 75008 Paris

Nimi

:

D.G.C.C.R.F.

Aadress

:

59, Bd V. Auriol 75703 Paris Cedex 13

4.8.   Märgistus Kaitstud päritolunimetust “Miel de sapin des Vosges” kandva mee märgistus sisaldab märget “Miel de sapin des Vosges” ja märget “Appellation d’origine contrôlée” või “AOC”. Märge “appellation d’origine contrôlée” peab olema kohe päritolunimetuse all vähemalt poole väiksemate tähtedega. Need märked on rühmitatud samasse vaatevälja.

4.9.   Siseriiklikud nõuded Dekreet päritolunimetuse “Miel de sapin des Vosges” kohta.

---

(1)  Euroopa Komisjon, põllumajanduse peadirektoraat, põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika osakond, B-1049, Brüssel.

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/54

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2156/2005,

23. detsember 2005,

millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/96 lisas sisalduva päritolunimetuse tehnospetsifikaadi üksikasju (Siurana) [KPN]

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. juuli 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 3 ja lõike 4 esimest taanet ning artiklit 9,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2) Hispaania taotlus komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (3) registreeritud kaitstud päritolunimetuse “Siurana” spetsifikaadi üksikasjade muutmiseks. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2) Hispaania taotlus komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (3) registreeritud kaitstud päritolunimetuse “Siurana” spetsifikaadi üksikasjade muutmiseks.

| (2) | Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb muudatused registreerida ning avaldada Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb muudatused registreerida ning avaldada Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Päritolunimetuse “Siurana” spetsifikaati muudetakse käesoleva määruse I lisa kohaselt.

Artikkel 2

Kokkuvõtlik ülevaade spetsifikaadi üksikasjadest on esitatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 208, 24.7.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  ELT C 162, 11.7.2003, lk 8 (“Siurana”).

2

(3)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 70/2005 (ELT L 119, 11.5.2005, lk 3).

3

---

I LISA

HISPAANIA

“Siurana”

Tehtud muudatus:

| — | Spetsifikaadi punkt:






   | Nimi |
| --- | --- | --- |
|  | Kirjeldus |
| | Geograafiline ala |
|  | Päritolutõendid |
|  | Tootmismeetod |
|  | Seos |
|  | Märgistamine |
|  | Riigisisesed nõuded |

—

Spetsifikaadi punkt:



Nimi



Kirjeldus

Image

Geograafiline ala



Päritolutõendid



Tootmismeetod



Seos



Märgistamine



Riigisisesed nõuded

| — | Muudatus:
  Muudatuste eesmärk on laiendada kõnealuse nimetuse geograafilist ala järgmistele omavalitsustele:






  Piirkond | Omavalitsus |
| --- | --- | --- |
| Alt Camp | Aiguamúrcia; Alió; Bràfim; Cabra del Camp; Els Garidells; Figuerola del Camp; Masó, el; Milà, el; Montferri; Nulles; Pla de Santa Maria, el; Pont d'Armentera, el; Puigpelat; Querol; Riba, la; Rodonyà; Rourell, el; Vallmoll; Vilabella; Vilarodona |
| Baix Camp | Arbolí; Colldejou; Vilaplana |
| Baix Penedès | Albinyana; Arboç,l'; Banyeres del Penedès; Bellvei; Bisbal del Penedès, la; Bonastre; Calafell; Cunit; Llorenç del Penedès; Masllorenç; Montmell, el; Sant Jaume dels Domenys; Santa Oliva; Vendrell, el |
| Conca de Barberà | Barberà de la Conca; Blancafort; Espluga de Francolí, l'; Montblanc; Pira; Sarral; Senan; Solivella; Vallclara; Vilanova de Prades; Vilaverd; Vimbodí |
| Ribera d’Ebre | Garcia (1) |
| Tarragonès | Altafulla; Catllar, el; Creixell; Morell, el; Nou de Gaià, la; Pallaresos, els; Perafort; Pobla de Mafumet, la; Pobla de Montornès, la; Renau; Riera de Gaià, la; Roda de Barà; Salomó: Salou; Secuita, la; Tarragona; Torredembarra; Vespella de Gaià; Vilallonga del Camp |

—

Muudatus:

Muudatuste eesmärk on laiendada kõnealuse nimetuse geograafilist ala järgmistele omavalitsustele:

Piirkond

Omavalitsus

Alt Camp

Aiguamúrcia; Alió; Bràfim; Cabra del Camp; Els Garidells; Figuerola del Camp; Masó, el; Milà, el; Montferri; Nulles; Pla de Santa Maria, el; Pont d'Armentera, el; Puigpelat; Querol; Riba, la; Rodonyà; Rourell, el; Vallmoll; Vilabella; Vilarodona

Baix Camp

Arbolí; Colldejou; Vilaplana

Baix Penedès

Albinyana; Arboç,l'; Banyeres del Penedès; Bellvei; Bisbal del Penedès, la; Bonastre; Calafell; Cunit; Llorenç del Penedès; Masllorenç; Montmell, el; Sant Jaume dels Domenys; Santa Oliva; Vendrell, el

Conca de Barberà

Barberà de la Conca; Blancafort; Espluga de Francolí, l'; Montblanc; Pira; Sarral; Senan; Solivella; Vallclara; Vilanova de Prades; Vilaverd; Vimbodí

Ribera d’Ebre

Garcia (1)

Tarragonès

Altafulla; Catllar, el; Creixell; Morell, el; Nou de Gaià, la; Pallaresos, els; Perafort; Pobla de Mafumet, la; Pobla de Montornès, la; Renau; Riera de Gaià, la; Roda de Barà; Salomó: Salou; Secuita, la; Tarragona; Torredembarra; Vespella de Gaià; Vilallonga del Camp

Laiendatav geograafiline ala säilib keskkonnaalasest vaatepunktist (ajalugu, pedoloogia, orograafia ja klimatoloogia) ühe üksusena ning moodustab sama ühtlase ala kui enne laiendamist (esialgne KPN); ala vastab kõikidele kõnealusele kaitstud päritolunimetusele esitatud olulistele nõuetele spetsifikaadis, mis on registreeritud ühenduse registris. Kõnealusel alal toodetakse ekstra külmpressitud oliiviõli, millel on samasugused omadused kui kaitstud oliiviõlil.

---

(1)  Garcia: maatükid 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 22 ja 23.

---

II LISA

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 2081/92

“SIURANA”

(EÜ nr ES/0072/24.1.1994)

KPN (X)   KGT ( )

Käesolev kokkuvõte on koostatud teabe eesmärgil. Täieliku teabe saamiseks (eriti kaitstud päritolunimetusega ja kaitstud geograafilise tähisega toodete tootjate kohta) soovitame tutvuda käesoleva tootekirjelduse täisversiooniga liikmesriigis või pöörduda Euroopa Komisjoni pädevate talituste (1) poole.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi | : | Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaría General de Agricultura, Pesca y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación. |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | Paseo Infanta Isabel, 1 – E-28071 MADRID |
| Telefon | : | (34) 913 347 53 94 |
| faks | : | (34) 913 347 54 10 |

Nimi

:

Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaría General de Agricultura, Pesca y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación.

Aadress

:

Paseo Infanta Isabel, 1 – E-28071 MADRID

Telefon

:

(34) 913 347 53 94

faks

:

(34) 913 347 54 10

2.   Taotleja:

| 2.1. | Nimi | : | CONSEJO REGULADOR DE LA D.O.P. “SIURANA” |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.

Nimi

:

CONSEJO REGULADOR DE LA D.O.P. “SIURANA”

| 2.2. | Aadress | : | Antoni Gaudí, 66 D-1 B. (43203) Reus |
| --- | --- | --- | --- |
| Telefon | : | (34) 977 33 19 37 |
| faks | : | (34) 977 33 19 37 |

2.2.

Aadress

:

Antoni Gaudí, 66 D-1 B. (43203) Reus

Telefon

:

(34) 977 33 19 37

faks

:

(34) 977 33 19 37

| 2.3. | Liikmed | : | tootjad/töötlejad (X) muu ( ) |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.

Liikmed

:

tootjad/töötlejad (X) muu ( )

3.   Toote liik: Rühm 1,5: Õlid ja rasvad (või, margariin, õlid jne)

4.   Spetsifikaat: (nõuete kokkuvõte vastavalt artikli 4 lõikele 2)

4.1.   Nimi: “Siurana”

4.2.   Kirjeldus: Oliivisortidest “Arbequina”, “Royal” ja “Morrut” saadud külmpressitud oliiviõli, mille happesus on alla 0,5. Peroksiidi maksimummäär: 12; niiskuse ja lisandite sisaldus kuni 0,1. Rohekaskollane värvus, puuviljamaitseline, mahe.

4.3.   Geograafiline ala: Geograafiline ala koosneb mitmest omavalitsusest Tarragona provintsist Léridast kuni Vahemere rannikuni. Tegemist on järgmiste omavalitsustega:

4.4.   Päritolutõend: Tootmispiirkonnas asuvates reguleerivas asutuses registreeritud oliivisaludes kasvatatakse oliive, mille õli pressitakse registrisse kantud pressimisettevõtetes ja villitakse samuti registrisse kantud ettevõtetes. Reguleeriv asutus märgistab õli ja annab välja lisaetiketi.

4.5.   Tootmismeetod: Õli pressitakse otse puudelt korjatud tervetest ja puhastest oliividest, kasutades asjakohaseid pressimismeetodeid, mis ei kahjusta mingil moel toote omadusi.

4.6.   Seos piirkonnaga: Sobiv keskkond oliivipuu kasvuks on vahemereline kliima, mida iseloomustavad aasta keskmine sademete hulk 380–550 mm, keskmine temperatuur 14,5–16 °C. Soodsat mõju avaldavad ka erinevused tootmispiirkonda moodustava kahe ala vahel: esimest iseloomustab mägine ning teist hea mullaga laugjas maastik. Kasutatakse sobilikke ja kontrollitud viljelus-, koristus- ja tootmismeetodeid.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi | : | CONSEJO REGULADOR DE LA D.O.P. “SIURANA” |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | Antoni Gaudí, 66 D-1 B. (43203) Reus |
| Telefon | : | 977 33 19 37 |
| Faks | : | 977 33 19 37 |

Nimi

:

CONSEJO REGULADOR DE LA D.O.P. “SIURANA”

Aadress

:

Antoni Gaudí, 66 D-1 B. (43203) Reus

Telefon

:

977 33 19 37

Faks

:

977 33 19 37

“Siurana” päritolunimetust reguleeriv asutus vastab standardile EN 45011.

4.8.   Märgistus: Selgelt eristatav märge “Päritolunimetus“ Siurana”, külmpressitud oliivõli”. Reguleeriv asutus on lubanud kõnealust märget kasutada. Lisaetiketid on nummerdanud ja väljastanud reguleeriv asutus.

4.9.   Riigisisesed nõuded: 2. detsembri 1970. aasta seadus nr 25. 19. novembri 1979. aasta korraldus, milles käsitletakse külmpressitud oliiviõli päritolunimetust “Siurana” ja reguleeriva asutuse tegevust.

---

(1)  Euroopa Komisjon – põllumajanduse peadirektoraat – põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika osakond, B-1049 Brüssel..

(2)  MAATÜKID: Flix, 13, 18, 19, 20 et 21; Garcia: 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 22 et 23; Tivissa: 2, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 21, 22 et 23 (La Serra d'Almòse piirkond); Torre de l’Espanyol: 1 ja 2; Vinebre: 8 ja 9.

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/59

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2157/2005,

23. detsember 2005,

milles sätestatakse 2006. aasta litsentsitasud, mida kohaldatakse Gröönimaa vetes kalastavate ühenduse laevade suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1245/2004 protokolli sõlmimise kohta, millega muudetakse neljandat protokolli, millega nähakse ette ühelt poolt Euroopa Majandusühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalanduskokkuleppes sätestatud kalapüügitingimused, (1) eriti selle artikli 4 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1245/2004 on sätestatud, et ühenduse laevade omanikud, kes saavad ühenduse laevale litsentsi kalastada Gröönimaa majandusvööndisse kuuluvates vetes, maksavad neljanda protokolli artikli 11 lõike 5 kohaselt litsentsitasu. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1245/2004 on sätestatud, et ühenduse laevade omanikud, kes saavad ühenduse laevale litsentsi kalastada Gröönimaa majandusvööndisse kuuluvates vetes, maksavad neljanda protokolli artikli 11 lõike 5 kohaselt litsentsitasu.

| (2) | Komisjoni 15. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2140/2004, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 1245/2004 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kalastuslitsentsidega Gröönimaa kalastusvööndi vetes, (2) rakendatakse püügilitsentsi käsitlevat halduskokkulepet neljanda protokolli artikli 11 lõike 5 kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 15. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2140/2004, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 1245/2004 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kalastuslitsentsidega Gröönimaa kalastusvööndi vetes, (2) rakendatakse püügilitsentsi käsitlevat halduskokkulepet neljanda protokolli artikli 11 lõike 5 kohaselt.

| (3) | Halduskokkuleppe B osa punktis 4 täpsustatakse, et 2006. aasta litsentsitasud määratakse kindlaks kõnealuse halduskokkuleppe lisaga ning need põhinevad 3 %-l liigi tonni hinnast. |
| --- | --- |

(3)

Halduskokkuleppe B osa punktis 4 täpsustatakse, et 2006. aasta litsentsitasud määratakse kindlaks kõnealuse halduskokkuleppe lisaga ning need põhinevad 3 %-l liigi tonni hinnast.

| (4) | Käesolevas määruses on asjakohane sätestada 2006. aasta litsentsitasud, mille ühendus ja Gröönimaa leppisid kokku 12. detsembril 2005 halduskokkuleppe lisas. |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses on asjakohane sätestada 2006. aasta litsentsitasud, mille ühendus ja Gröönimaa leppisid kokku 12. detsembril 2005 halduskokkuleppe lisas.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nende ühenduse laevade 2006. aasta litsentsitasud, millel on lubatud kalastada Gröönimaa majandusvööndisse kuuluvates vetes, on esitatud määruses (EÜ) nr 2140/2004 osutatud halduskokkuleppe lisas.

Halduskokkuleppe lisa tekst on lisatud käesolevale määrusele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  ELT L 237, 8.7.2004, lk 1.

1

(2)  ELT L 369, 16.12.2004, lk 49.

2

---

LISA

2006. aasta litsentsitasud on järgmised.

| Liigid | Eurodes tonni kohta |
| --- | --- |
| Meriahven | 42 |
| Süvalest | 77 |
| Krevetid | 64 |
| Harilik hiidlest | 85 |
| Moiva | 3 |
| Kalju-tömppeakala | 19 |
| Atlandi arktikakrabi | 122 |

Liigid

Eurodes tonni kohta

Meriahven

42

Süvalest

77

Krevetid

64

Harilik hiidlest

85

Moiva

3

Kalju-tömppeakala

19

Atlandi arktikakrabi

122

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/61

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2158/2005,

23. detsember 2005,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 32/2000 seoses ühenduse tariifikvootide pikendamisega džuudist ja kookoskiust toodete suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 32/2000 (millega avatakse GATTiga seotud ühenduse tariifikvoodid ja teatavad muud ühenduse tariifikvoodid, sätestatakse nende haldamine, kehtestatakse üksikasjalikud sätted nende kvootide muutmiseks või kohandamiseks ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1808/95), (1) eelkõige selle artikli 9 lõike 1 punkti b teist taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsil tehtud pakkumise kohaselt ning vastavalt üldiste soodustuste kavale kehtestas Euroopa Ühendus 1971. aastal teatavatest arengumaadest pärinevatele džuudist ja kookoskiust toodetele tariifsed soodustused. Need soodustused tähendasid ühise tollitariifistiku maksumäärade järkjärgulist vähendamist ja kõnealuste maksumäärade täielikku peatamist ajavahemikul 1978. aastast kuni 31. detsembrini 1994. |
| --- | --- |

(1)

ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsil tehtud pakkumise kohaselt ning vastavalt üldiste soodustuste kavale kehtestas Euroopa Ühendus 1971. aastal teatavatest arengumaadest pärinevatele džuudist ja kookoskiust toodetele tariifsed soodustused. Need soodustused tähendasid ühise tollitariifistiku maksumäärade järkjärgulist vähendamist ja kõnealuste maksumäärade täielikku peatamist ajavahemikul 1978. aastast kuni 31. detsembrini 1994.

| (2) | Pärast üldiste soodustuste kava jõustumist 1995. aastal avas ühendus lisaks üldisele tolli- ja kaubanduskokkuleppele (GATT) autonoomsed nullmääraga ühenduse tariifikvoodid teatud koguses džuudist ja kookoskiust toodete suhtes. Määrusega (EÜ) nr 32/2000 nende toodete suhtes avatud tariifikvoote pikendati komisjoni määrusega (EÜ) nr 25/2005 (2)31. detsembrini 2005. |
| --- | --- |

(2)

Pärast üldiste soodustuste kava jõustumist 1995. aastal avas ühendus lisaks üldisele tolli- ja kaubanduskokkuleppele (GATT) autonoomsed nullmääraga ühenduse tariifikvoodid teatud koguses džuudist ja kookoskiust toodete suhtes. Määrusega (EÜ) nr 32/2000 nende toodete suhtes avatud tariifikvoote pikendati komisjoni määrusega (EÜ) nr 25/2005 (2)31. detsembrini 2005.

| (3) | Kuna üldiste soodustuste kava pikendati nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 980/2005 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta) (3)31. detsembrini 2008, tuleks pikendada ka džuudist ja kookoskiust toodete suhtes kehtivat tariifikvootide korda 31. detsembrini 2008. |
| --- | --- |

(3)

Kuna üldiste soodustuste kava pikendati nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 980/2005 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta) (3)31. detsembrini 2008, tuleks pikendada ka džuudist ja kookoskiust toodete suhtes kehtivat tariifikvootide korda 31. detsembrini 2008.

| (4) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 32/2000 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 32/2000 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 32/2000 III lisa viienda veeru (“Kvoodi kehtivusaeg”) järjekorranumbrite 09.0107, 09.0109 ja 09.0111 juures asendatakse sõnastus “1.1.2005–31.12.2005” sõnastusega “1.1.2006–31.12.2006, 1.1.2007–31.12.2007 ja 1.1.2008–31.12.2008.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 5, 8.1.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1102/2005 (ELT L 183, 14.7.2005, lk 65).

1

(2)  ELT L 6, 8.1.2005, lk 4.

2

(3)  ELT L 169, 30.6.2005, lk 1.

3

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/62 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/62

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2159/2005,

23. detsember 2005,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas.

| (4) | Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni. |
| --- | --- |

(4)

Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni.

| (5) | Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi. |
| --- | --- |

(5)

Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale, |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse käesoleva määruse I lisas kindlaks II lisas esitatud informatsiooni alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1110/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 12).

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006

| CN-kood | Kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme nisu seeme | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rukis | 41,20 |
| 1005 10 90 | Mais, külviks, v.a hübriidmais | 53,35 |
| 1005 90 00 | Mais, v.a külviks (2) | 53,35 |
| 1007 00 90 | Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme | 41,20 |

CN-kood

Kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme nisu seeme

0,00

ex 1001 90 99

Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks

0,00

1002 00 00

Rukis

41,20

1005 10 90

Mais, külviks, v.a hübriidmais

53,35

1005 90 00

Mais, v.a külviks (2)

53,35

1007 00 90

Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme

41,20

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõige 4), võib importija taotleda imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või |
| --- | --- |

—

3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või

| — | 2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda ühtset imporditollimaksu vähendamist 24 EUR/t kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

Imporditollimaksude arvutamisel kasutatavad tegurid

ajavahemikul 15.12.2005–22.12.2005

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:











  Börsinoteering | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures) | HRS2 | YC3 | HAD2 | keskmine kvaliteet (1) | madal kvaliteet (2) | US oder 2 |
| Noteering (EUR/t) | 130,01 (3) | 68,92 | 180,01 | 170,01 | 150,01 | 92,73 |
| Lahe lisatasu (EUR/t) | — | 19,03 | — | | | — |
| Suure järvistu lisatasu (EUR/t) | 30,34 | — | — | | | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Börsinoteering

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures)

HRS2

YC3

HAD2

keskmine kvaliteet (1)

madal kvaliteet (2)

US oder 2

Noteering (EUR/t)

130,01 (3)

68,92

180,01

170,01

150,01

92,73

Lahe lisatasu (EUR/t)

—

19,03

—

—

Suure järvistu lisatasu (EUR/t)

30,34

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:
  Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 17,87 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: 25,24 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 17,87 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: 25,24 EUR/t.

| 3. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Negatiivne lisatasu 10 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Negatiivne lisatasu 30 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Positiivne lisatasu 14 EUR/t kohta inkorporeeritud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/65

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2160/2005,

23. detsember 2005,

millega muudetakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru suhtes määrusega (EÜ) nr 1918/2005 kehtestatud eksporditoetusi

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõike 5 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2131/2005. (2) |
| --- | --- |

(1)

Töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2131/2005. (2)

| (2) | Kuna praegu komisjoni käsutuses olev teave erineb määruse (EÜ) nr 2131/2005 vastu võtmise ajal olemas olnud teabest, tuleb nimetatud toetusi muuta, |
| --- | --- |

(2)

Kuna praegu komisjoni käsutuses olev teave erineb määruse (EÜ) nr 2131/2005 vastu võtmise ajal olemas olnud teabest, tuleb nimetatud toetusi muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis a nimetatud töötlemata ja denatureerimata kujul eksporditavate toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 2131/2005 kehtestatud eksporditoetusi muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. detsembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk. 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk. 16).

1

(2)  ELT L 340, 23.12.2005, lk. 45.

2

---

LISA

TÖÖTLEMATA VALGE SUHKRU JA TOORSUHKRU EKSPORDITOETUSED ALETES 24. DETSEMBRIST 2005 (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR 100 kg kohta | 32,19 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR 100 kg kohta | 30,92 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR 100 kg kohta | 32,19 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR 100 kg kohta | 30,92 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR 1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3500 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR 100 kg kohta | 35,00 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR 100 kg kohta | 33,62 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR 100 kg kohta | 33,62 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR 1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3500 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, välja arvatud nõukogu määruse 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

1701 11 90 9100

S00

EUR 100 kg kohta

32,19 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR 100 kg kohta

30,92 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR 100 kg kohta

32,19 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR 100 kg kohta

30,92 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR 1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3500

1701 99 10 9100

S00

EUR 100 kg kohta

35,00

1701 99 10 9910

S00

EUR 100 kg kohta

33,62

1701 99 10 9950

S00

EUR 100 kg kohta

33,62

1701 99 90 9100

S00

EUR 1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3500

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, välja arvatud nõukogu määruse 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Seda summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkru suhtes. Kui eksporditud toorsuhkru saagis ei ole 92 %, arvutatakse kohaldatav toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõike 4 sätetele.

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/67 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/67

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2161/2005,

23. detsember 2005,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1011/2005 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 23. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1423/95, milles sätestatakse suhkrusektori toodete, välja arvatud melassi impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 1 lõike 2 teise lõigu teist lauset ja artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1011/2005. (3) Ülalmainitud hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2101/2005. (4) |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1011/2005. (3) Ülalmainitud hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2101/2005. (4)

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 1423/95 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 1423/95 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1423/95 artiklis 1 nimetatud toodete suhtes 2005/2006. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 1011/2005 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. detsembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 141, 24.6.1995, lk 16. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 624/98 (EÜT L 85, 20.3.1998, lk 5).

2

(3)  ELT L 170, 1.7.2005, lk 35.

3

(4)  ELT L 335, 21.12.2005, lk 36.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 99 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 24. detsembrist 2005

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 30,08 | 2,26 |
| 1701 11 90 (1) | 30,08 | 6,49 |
| 1701 12 10 (1) | 30,08 | 2,13 |
| 1701 12 90 (1) | 30,08 | 6,06 |
| 1701 91 00 (2) | 28,38 | 11,04 |
| 1701 99 10 (2) | 28,38 | 6,52 |
| 1701 99 90 (2) | 28,38 | 6,52 |
| 1702 90 99 (3) | 0,28 | 0,37 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

30,08

2,26

1701 11 90 (1)

30,08

6,49

1701 12 10 (1)

30,08

2,13

1701 12 90 (1)

30,08

6,06

1701 91 00 (2)

28,38

11,04

1701 99 10 (2)

28,38

6,52

1701 99 90 (2)

28,38

6,52

1702 90 99 (3)

0,28

0,37

---

(1)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 (EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1) I lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(2)  Määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisa I punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(3)  1 % saharoosisisalduse kohta.

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/69 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/69

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2162/2005,

23. detsember 2005,

millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Kreeka ühinemisaktile lisatud protokolli nr 4 puuvilla kohta, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1050/2001, (1)

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1051/2001 puuvilla tootmistoetuse kohta, (2) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2.

| (3) | Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind, |
| --- | --- |

(3)

Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklis 4 osutatud toorpuuvilla maailmaturuhinnaks kehtestatakse 22,051 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. detsembril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 1.

1

(2)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 3.

2

(3)  EÜT L 210, 3.8.2001, lk 10. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1486/2002 (EÜT L 223, 20.8.2002, lk 3).

3

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/70 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/70

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2163/2005,

22. detsember 2005,

millega nähakse ette ekspordilitsentside taotluste tagasilükkamine veise- ja vasikalihasektori toodete puhul

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 26. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1445/95 veise- ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside rakenduseeskirjade ning määruse (EMÜ) nr 2377/80 kehtetuks tunnistamise kohta, (2) eriti selle artikli 10 lõike 2 esimese lõigu punkte b ja c ning lõiget 2a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 20. detsembril 2005 teatas komisjon oma poliitilisest kavatsusest muuta 7. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2000/2005 (millega määratakse kindlaks veise- ja vasikaliha eksporditoetused) (3) nii, et eksporditoetusi ei anta enam Egiptusesse ja Liibanoni suunatud tapmiseks ettenähtud täiskasvanud isasveiste ekspordiks. |
| --- | --- |

(1)

20. detsembril 2005 teatas komisjon oma poliitilisest kavatsusest muuta 7. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2000/2005 (millega määratakse kindlaks veise- ja vasikaliha eksporditoetused) (3) nii, et eksporditoetusi ei anta enam Egiptusesse ja Liibanoni suunatud tapmiseks ettenähtud täiskasvanud isasveiste ekspordiks.

| (2) | Kõnealusele teatele järgnevate päevade jooksul täheldati eespool nimetatud sihtkohtade puhul ekspordilitsentside taotlustes tapmiseks ettenähtud täiskasvanud isasveiste tavapärasest suuremat määra. Kõnealuseid taotlusi tuleb pidada spekulatiivseteks, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 2000/2005 muutmist. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealusele teatele järgnevate päevade jooksul täheldati eespool nimetatud sihtkohtade puhul ekspordilitsentside taotlustes tapmiseks ettenähtud täiskasvanud isasveiste tavapärasest suuremat määra. Kõnealuseid taotlusi tuleb pidada spekulatiivseteks, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 2000/2005 muutmist.

| (3) | Ekspordilitsentside taotlused, mille kohta ei ole ekspordilitsentse veel välja antud, tuleks seetõttu tagasi lükata, ning ekspordilitsentside taotluste esitamine tuleks peatada viieks tööpäevaks alates käesoleva määruse jõustumisest, |
| --- | --- |

(3)

Ekspordilitsentside taotlused, mille kohta ei ole ekspordilitsentse veel välja antud, tuleks seetõttu tagasi lükata, ning ekspordilitsentside taotluste esitamine tuleks peatada viieks tööpäevaks alates käesoleva määruse jõustumisest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ekspordilitsentside taotlused, mis sisaldavad toetuse eelkinnitust Egiptusesse ja Liibanoni suunatud tapmiseks ettenähtud täiskasvanud isasveiste (KN-kood 0102 90 71 9000) eksportimiseks, ning mis on esitatud nelja tööpäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest, lükatakse tagasi.

Ekspordilitsentside taotluste esitamine kõnealuste loomade puhul peatatakse viieks tööpäevaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsember 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 143, 27.6.1995, lk 35. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1118/2004 (ELT L 217, 17.6.2004, lk 10).

2

(3)  ELT L 320, 8.12.2005, lk 46.

3

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/71

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2164/2005,

23. detsember 2005,

millega taasavatakse Hispaania lipu all sõitvatele laevadele süvalesta püük NAFO püügipiirkonnas 3LMNO

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 27/2005, millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse laevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on kehtestatud kvoodid 2005. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 27/2005, millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse laevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on kehtestatud kvoodid 2005. aastaks.

| (2) | Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõikele 2 teatas Hispaania 24. augustil 2005. aastal komisjonile, et ta lõpetab ajutiselt Hispaania lipu all sõitvate laevade süvalesta püügi NAFO püügipiirkonnas 3LMNO alates 1. septembrist 2005. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõikele 2 teatas Hispaania 24. augustil 2005. aastal komisjonile, et ta lõpetab ajutiselt Hispaania lipu all sõitvate laevade süvalesta püügi NAFO püügipiirkonnas 3LMNO alates 1. septembrist 2005.

| (3) | Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõikele 3 ja määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 26 lõikele 4, võttis komisjon 14. septembril 2005. aastal vastu määruse (EÜ) nr 1486/2005, (4) millega Hispaania lipu all sõitvatel või Hispaanias registreeritud laevadel keelatakse süvalesta püük NAFO püügipiirkonnas 3LMNO. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõikele 3 ja määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 26 lõikele 4, võttis komisjon 14. septembril 2005. aastal vastu määruse (EÜ) nr 1486/2005, (4) millega Hispaania lipu all sõitvatel või Hispaanias registreeritud laevadel keelatakse süvalesta püük NAFO püügipiirkonnas 3LMNO.

| (4) | Hispaania pädevate asutuste komisjonile esitatud uue teabe kohaselt on NAFO püügipiirkonna 3LMNO Hispaania kvoodi süvalesta kogus ikka veel kasutamata. Järelikult tuleks lubada Hispaania lipu all sõitvatel või Hispaanias registreeritud laevadel kõnealustes vetes süvalesta püüda. |
| --- | --- |

(4)

Hispaania pädevate asutuste komisjonile esitatud uue teabe kohaselt on NAFO püügipiirkonna 3LMNO Hispaania kvoodi süvalesta kogus ikka veel kasutamata. Järelikult tuleks lubada Hispaania lipu all sõitvatel või Hispaanias registreeritud laevadel kõnealustes vetes süvalesta püüda.

| (5) | Nimetatud luba peaks jõustuma alates 10. detsembrist 2005, et võimaldada kõnealust süvalesta kogust püüda enne aasta lõppu. |
| --- | --- |

(5)

Nimetatud luba peaks jõustuma alates 10. detsembrist 2005, et võimaldada kõnealust süvalesta kogust püüda enne aasta lõppu.

| (6) | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1486/2005 tuleks alates 10. detsembrist 2005 kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1486/2005 tuleks alates 10. detsembrist 2005 kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 1486/2005 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 10. detsembrist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

kalandus- ja merendusasjade peadirektor

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

2

(3)  ELT L 12, 14.1.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1300/2005 (ELT L 207, 10.8.2005, lk 1).

3

(4)  ELT L 238, 14.9.2005, lk 5.

4

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/72 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/72

---

KOMISJONI OTSUS,

1. oktoober 2003,

riigiabi kohta, mida Saksamaa andis ettevõttele Jahnke Stahlbau GmbH, Halle

(teatavaks tehtud numbri K(2003) 3375 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/940/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles palunud huvitatud isikutel esitada oma märkused eespool nimetatud sätete alusel, (1)

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 30. detsembri 1999. aasta kirjas teatas Saksamaa komisjonile mitmesugustest abimeetmetest Jahnke Stahlbau GmbH, Halle (edaspidi “Jahnke”) suhtes. Juhtum registreeriti numbri NN 9/2000 all. |
| --- | --- |

(1)

30. detsembri 1999. aasta kirjas teatas Saksamaa komisjonile mitmesugustest abimeetmetest Jahnke Stahlbau GmbH, Halle (edaspidi “Jahnke”) suhtes. Juhtum registreeriti numbri NN 9/2000 all.

| (2) | 2. märtsil 2001. aastal teavitas komisjon Saksamaad oma otsusest algatada abi ja varade müügi suhtes menetlus vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2. Komisjoni otsus avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas. (2) Komisjon kutsus osalejaid üles asjaomase abi kohta oma arvamust avaldama. |
| --- | --- |

(2)

2. märtsil 2001. aastal teavitas komisjon Saksamaad oma otsusest algatada abi ja varade müügi suhtes menetlus vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2. Komisjoni otsus avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas. (2) Komisjon kutsus osalejaid üles asjaomase abi kohta oma arvamust avaldama.

| (3) | Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (3) artikli 10 lõike 3 kohaselt palus komisjon Saksamaad esitada kogu nõutav teave, et oleks võimalik kontrollida, kas Sachsen-Anhalti liidumaa konsolideerumislaen oli antud vastavalt heakskiidetud abikavale. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (3) artikli 10 lõike 3 kohaselt palus komisjon Saksamaad esitada kogu nõutav teave, et oleks võimalik kontrollida, kas Sachsen-Anhalti liidumaa konsolideerumislaen oli antud vastavalt heakskiidetud abikavale.

| (4) | Komisjon ei ole teistelt asjaosalistelt saanud ühtki seisukohavõttu. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon ei ole teistelt asjaosalistelt saanud ühtki seisukohavõttu.

| (5) | Saksamaa esitas oma märkused menetluse algatamise kohta 17. mail 2001. aastal, 22. novembril 2002. aastal ja 17. jaanuaril 2003. aastal. |
| --- | --- |

(5)

Saksamaa esitas oma märkused menetluse algatamise kohta 17. mail 2001. aastal, 22. novembril 2002. aastal ja 17. jaanuaril 2003. aastal.

| (6) | 17. jaanuaril 2003. aastal teatas Saksamaa komisjonile, et Jahnke on taotlenud pankrotimenetlust; 31. juulil 2003. aastal andis Saksamaa lisaks teada, et pankrotimenetlust oli alustatud veebruaris 2003. aastal. |
| --- | --- |

(6)

17. jaanuaril 2003. aastal teatas Saksamaa komisjonile, et Jahnke on taotlenud pankrotimenetlust; 31. juulil 2003. aastal andis Saksamaa lisaks teada, et pankrotimenetlust oli alustatud veebruaris 2003. aastal.

II.   KIRJELDUS

| (7) | Teraskonstruktsioone tootev ettevõte Jahnke asub Halles, Sachsen-Anhalti liidumaal, mis vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a kuulub abikõlblike piirkondade hulka. |
| --- | --- |

(7)

Teraskonstruktsioone tootev ettevõte Jahnke asub Halles, Sachsen-Anhalti liidumaal, mis vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a kuulub abikõlblike piirkondade hulka.

1.   Taust

| (8) | Jahnke asutas 12. novembril 1999. aastal Bernd Jahnke, teraskonstruktsioone tootva ettevõtte Jahnke Stahlbau GmbH Lenzen (edaspidi “Jahnke Lenzen”) tegevdirektor, et võtta üle varad HAMESTA Steel GmbH-lt (edaspidi “HAMESTA”), kes oli mais 1999. aastal välja kuulutanud pankroti. HAMESTA oli 1998. aastast alates pankrotis oleva ettevõtte Hallesche Metall- und Stahlbau GmbH i.Gv. järglane. Hallesche Metall- und Stahlbau GmbH erastati 1995. aastal sihtasutuse Treuhandanstalt poolt firmale Thuringia AG. Sellega oli seotud seaduspärase abi andmine ligi 37 mln euro ulatuses. |
| --- | --- |

(8)

Jahnke asutas 12. novembril 1999. aastal Bernd Jahnke, teraskonstruktsioone tootva ettevõtte Jahnke Stahlbau GmbH Lenzen (edaspidi “Jahnke Lenzen”) tegevdirektor, et võtta üle varad HAMESTA Steel GmbH-lt (edaspidi “HAMESTA”), kes oli mais 1999. aastal välja kuulutanud pankroti. HAMESTA oli 1998. aastast alates pankrotis oleva ettevõtte Hallesche Metall- und Stahlbau GmbH i.Gv. järglane. Hallesche Metall- und Stahlbau GmbH erastati 1995. aastal sihtasutuse Treuhandanstalt poolt firmale Thuringia AG. Sellega oli seotud seaduspärase abi andmine ligi 37 mln euro ulatuses.

| (9) | Novembris 1999. aastal teatas HAMESTA pankrotihaldur hr Jahnkele, et ta saab HAMESTA varasid müüa ainult võlausaldajate üldkoosoleku nõusolekul. Hilisemat müüki silmas pidades andis ta lootust, et Jahnke võiks varasid kasutada alates 1. jaanuarist 2000. aastal makstava umbes 13 000 euro suuruse kuumaksu eest. |
| --- | --- |

(9)

Novembris 1999. aastal teatas HAMESTA pankrotihaldur hr Jahnkele, et ta saab HAMESTA varasid müüa ainult võlausaldajate üldkoosoleku nõusolekul. Hilisemat müüki silmas pidades andis ta lootust, et Jahnke võiks varasid kasutada alates 1. jaanuarist 2000. aastal makstava umbes 13 000 euro suuruse kuumaksu eest.

| (10) | 3. veebruaril 2001. aastal koostati pankrotihalduri ja Jahnke vahel sõlmitava ülevõtmislepingu kavand, mille järgi investor võiks varad omandada ettenähtud ligi 2,5 mln euro suuruse müügihinna eest. Vahepeal oli võlausaldajate üldkoosolek siiski otsustanud ülevõtmislepingut mitte realiseerida, vaid müüa varad oksjonil. Seetõttu ülevõtmislepingut ei kinnitatud ning see jäi kehtetuks. |
| --- | --- |

(10)

3. veebruaril 2001. aastal koostati pankrotihalduri ja Jahnke vahel sõlmitava ülevõtmislepingu kavand, mille järgi investor võiks varad omandada ettenähtud ligi 2,5 mln euro suuruse müügihinna eest. Vahepeal oli võlausaldajate üldkoosolek siiski otsustanud ülevõtmislepingut mitte realiseerida, vaid müüa varad oksjonil. Seetõttu ülevõtmislepingut ei kinnitatud ning see jäi kehtetuks.

| (11) | Mais 2000. aastal allkirjastasid pankrotihaldur ja hr Jahnke uue rendilepingu, milles igakuiseks rendisummaks määrati umbes 11 300 eurot. Leping oli tähtajatu ja selles nähti ette kuuekuuline ülesütlemistähtaeg ühe aasta möödumisel. |
| --- | --- |

(11)

Mais 2000. aastal allkirjastasid pankrotihaldur ja hr Jahnke uue rendilepingu, milles igakuiseks rendisummaks määrati umbes 11 300 eurot. Leping oli tähtajatu ja selles nähti ette kuuekuuline ülesütlemistähtaeg ühe aasta möödumisel.

| (12) | Novembris 2002. aastal teatas Saksamaa komisjonile, et Jahnke kavatses varade omandamiseks kõigepealt üle võtta HAMESTA kahe võlausaldaja kinnispandiõigused, et kindlustada oma seisundit ostjana. Selleks sõlmis Jahnke mõlema võlausaldajaga kokkuleppe kinnispandiõiguse ülevõtmiseks 1,54 mln euro suuruse summa eest. |
| --- | --- |

(12)

Novembris 2002. aastal teatas Saksamaa komisjonile, et Jahnke kavatses varade omandamiseks kõigepealt üle võtta HAMESTA kahe võlausaldaja kinnispandiõigused, et kindlustada oma seisundit ostjana. Selleks sõlmis Jahnke mõlema võlausaldajaga kokkuleppe kinnispandiõiguse ülevõtmiseks 1,54 mln euro suuruse summa eest.

| (13) | Saksamaa kinnitusel ei toimunud HAMESTA varade enampakkumist. Jahnke pankrotimenetlus jätkub. HAMESTA varade avalik enampakkumine oli algselt ette nähtud 2002. aastaks ja peab nüüd toimuma 2003. aasta lõpus. Pankrotimenetlust Jahnke vastu ei lõpetata enne 2004. aasta keskpaika. |
| --- | --- |

(13)

Saksamaa kinnitusel ei toimunud HAMESTA varade enampakkumist. Jahnke pankrotimenetlus jätkub. HAMESTA varade avalik enampakkumine oli algselt ette nähtud 2002. aastaks ja peab nüüd toimuma 2003. aasta lõpus. Pankrotimenetlust Jahnke vastu ei lõpetata enne 2004. aasta keskpaika.

| (14) | Märtsis 2001. aastal oli ligikaudu 80 töötajaga Jahnke käive umbes 5 mln eurot (2000. aastal umbes 2 mln eurot) ja tegevuskasum ligikaudu 18 000 eurot (2000. aastal umbes 100 000 eurot). Jahnke Lenzeni käive 2001. aastal oli 3,3 mln eurot (2000. aastal umbes 4,4 mln eurot) ja tegevuskasum ligikaudu 21 000 eurot (2000. aastal umbes 71 000 eurot). Jahnke Lenzenil on umbes 40 töötajat. |
| --- | --- |

(14)

Märtsis 2001. aastal oli ligikaudu 80 töötajaga Jahnke käive umbes 5 mln eurot (2000. aastal umbes 2 mln eurot) ja tegevuskasum ligikaudu 18 000 eurot (2000. aastal umbes 100 000 eurot). Jahnke Lenzeni käive 2001. aastal oli 3,3 mln eurot (2000. aastal umbes 4,4 mln eurot) ja tegevuskasum ligikaudu 21 000 eurot (2000. aastal umbes 71 000 eurot). Jahnke Lenzenil on umbes 40 töötajat.

2.   Toetusabinõud

| (15) | Ümberstruktureerimiseks kalkuleeritud kulud ja rahalised vahendid on võrreldes komisjoni 1999. ja 2000. aastal algselt esitatud andmetega oluliselt muutunud. 4. septembri 2000. aasta kirjas toodi välja järgmine finantseerimisvajadus.









  Finantseerimisvajadus
  (eurot) | Rahaliste vahendite päritolu eurodes (ümardatud arvud) |
| --- | --- | --- |
| | Investori omavahendid | Sparkasse Halle | Sachsen-Anhalti liidumaa | Ühinemisega seotud eriülesannete föderaalasutus Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (“BvS”) |
| Ostuhind: kuni
  2,5 mln | | 20 % 2,5 miljonist
  500 000 | tagatis 80 %-le 2 mln suurusest laenust | |
| Varad/jooksevkonto:
  410 000 | Aktsiakapital:
  260 000 | | | 150 000 |
| Tellimuste finantseerimine ja käivituskulud:
  670 000 | | | Konsolideerumislaen
  260 000 | 410 000 |
| Kokku:
  3,58 mln | 260 000 | 500 000 | 2.26 mln | 560 000 |

(15)

Ümberstruktureerimiseks kalkuleeritud kulud ja rahalised vahendid on võrreldes komisjoni 1999. ja 2000. aastal algselt esitatud andmetega oluliselt muutunud. 4. septembri 2000. aasta kirjas toodi välja järgmine finantseerimisvajadus.

Finantseerimisvajadus

(eurot)

Rahaliste vahendite päritolu eurodes (ümardatud arvud)

Investori omavahendid

Sparkasse Halle

Sachsen-Anhalti liidumaa

Ühinemisega seotud eriülesannete föderaalasutus Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (“BvS”)

Ostuhind: kuni

2,5 mln

20 % 2,5 miljonist

500 000

tagatis 80 %-le 2 mln suurusest laenust

Varad/jooksevkonto:

410 000

Aktsiakapital:

260 000

150 000

Tellimuste finantseerimine ja käivituskulud:

670 000

Konsolideerumislaen

260 000

410 000

Kokku:

3,58 mln

260 000

500 000

2.26 mln

560 000

| (16) | Vara ostuhinna tasumiseks taheti kasutada 2,5 mln euro suurust pangalaenu, millest 80 % pidi katma Sachsen-Anhalti liidumaa tagatis. Ülejäänud 20 % pidi tagama kinnispandiõigus ja varad. |
| --- | --- |

(16)

Vara ostuhinna tasumiseks taheti kasutada 2,5 mln euro suurust pangalaenu, millest 80 % pidi katma Sachsen-Anhalti liidumaa tagatis. Ülejäänud 20 % pidi tagama kinnispandiõigus ja varad.

| (17) | Sachsen-Anhalti liidumaa tagatis tuli anda heakskiidetud tagatisskeemi (4) alusel. Tagatisskeemi ühe tingimusena peavad olema täidetud selliste ühenduse suuniste kriteeriumid, mis käsitlevad riigiabi andmist raskustes olevate ettevõtete päästmiseks ja ümberstruktureerimiseks (“Suunised”). (5) |
| --- | --- |

(17)

Sachsen-Anhalti liidumaa tagatis tuli anda heakskiidetud tagatisskeemi (4) alusel. Tagatisskeemi ühe tingimusena peavad olema täidetud selliste ühenduse suuniste kriteeriumid, mis käsitlevad riigiabi andmist raskustes olevate ettevõtete päästmiseks ja ümberstruktureerimiseks (“Suunised”). (5)

| (18) | Saksamaa kinnitusel ei antud ei pangalaenu varade ostmiseks ega ka tagatist. |
| --- | --- |

(18)

Saksamaa kinnitusel ei antud ei pangalaenu varade ostmiseks ega ka tagatist.

| (19) | Käivituskulude katmiseks vajas Jahnke 1,08 mln euro suurust käibekapitali, enamjaolt tellimuste finantseerimiseks ja jooksevkonto krediidiks. Investor eraldas selleks otstarbeks 260 000 eurot, ühinemisega seotud eriülesannete föderaalasutus Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (edaspidi “BvS”) andis kaks laenu kogusummas 560 000 eurot ja Sachsen-Anhalti liidumaa 260 000 euro suuruse laenu. (6) |
| --- | --- |

(19)

Käivituskulude katmiseks vajas Jahnke 1,08 mln euro suurust käibekapitali, enamjaolt tellimuste finantseerimiseks ja jooksevkonto krediidiks. Investor eraldas selleks otstarbeks 260 000 eurot, ühinemisega seotud eriülesannete föderaalasutus Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (edaspidi “BvS”) andis kaks laenu kogusummas 560 000 eurot ja Sachsen-Anhalti liidumaa 260 000 euro suuruse laenu. (6)

| (20) | Tingimusel, et komisjon kiidab selle heaks, muudetakse BvSi laenud abirahaks. |
| --- | --- |

(20)

Tingimusel, et komisjon kiidab selle heaks, muudetakse BvSi laenud abirahaks.

| (21) | Käibekapitali vajati hooldusabinõudeks, tasumata nõuete vahefinantseerimiseks ja tellimuste finantseerimiseks. Saksa ametiasutuste kinnitusel on teraskonstruktsioonide tootmises tavaline, et ligikaudu 10 % tellimuste väärtusest garanteerib alguses pank. Pärast tööde lõpetamist ja tarnimist on kliendil kahe kuni viie aasta jooksul õigus 5 %lisele garantiile. |
| --- | --- |

(21)

Käibekapitali vajati hooldusabinõudeks, tasumata nõuete vahefinantseerimiseks ja tellimuste finantseerimiseks. Saksa ametiasutuste kinnitusel on teraskonstruktsioonide tootmises tavaline, et ligikaudu 10 % tellimuste väärtusest garanteerib alguses pank. Pärast tööde lõpetamist ja tarnimist on kliendil kahe kuni viie aasta jooksul õigus 5 %lisele garantiile.

3.   Ümberstruktureerimisplaan

| (22) | Vastavalt Saksamaa selgitusele tugineb investori ümberstruktureerimisplaan põhiliselt tema oskusteabele, toimiva kontrolli sisseviimisele ja ettevõtte juhatuse töö tõhustamisele, haldustoimingute vähendamisele, töövaldkondade ümberstruktureerimisele ja Jahnke Lenzeni turustusvõrgustiku intensiivsemale ärakasutamisele. Ümberstruktureerimine pidi toimuma ajavahemikul 1. detsembrist 1999 kuni 30. novembrini 2002. |
| --- | --- |

(22)

Vastavalt Saksamaa selgitusele tugineb investori ümberstruktureerimisplaan põhiliselt tema oskusteabele, toimiva kontrolli sisseviimisele ja ettevõtte juhatuse töö tõhustamisele, haldustoimingute vähendamisele, töövaldkondade ümberstruktureerimisele ja Jahnke Lenzeni turustusvõrgustiku intensiivsemale ärakasutamisele. Ümberstruktureerimine pidi toimuma ajavahemikul 1. detsembrist 1999 kuni 30. novembrini 2002.

| (23) | Ümberstruktureerimisplaani kohaselt on käive/aastatulemus 2000. aastal umbes 8 mln/250 000 eurot, 2001. aastal 9 mln/600 000 eurot ja 2002. aastal 10 mln/600 000 eurot. 2000. aastal oli käive/aastatulemus 2 mln/100 000 eurot ja 2001. aastal 5 mln/15 000 eurot. |
| --- | --- |

(23)

Ümberstruktureerimisplaani kohaselt on käive/aastatulemus 2000. aastal umbes 8 mln/250 000 eurot, 2001. aastal 9 mln/600 000 eurot ja 2002. aastal 10 mln/600 000 eurot. 2000. aastal oli käive/aastatulemus 2 mln/100 000 eurot ja 2001. aastal 5 mln/15 000 eurot.

| (24) | Vastavalt Saksamaa andmetele koosnes ümberstruktureerimisplaan allpool kirjeldatud meetmetest. |
| --- | --- |

(24)

Vastavalt Saksamaa andmetele koosnes ümberstruktureerimisplaan allpool kirjeldatud meetmetest.

| (25) | Saksamaa kinnitusel oli ettevõtte ebapädev juhtimine üks põhjustest, mis HAMESTA lõpuks maksejõuetuseni viisid. HAMESTA-l oli liiga palju personali tootmis- ja haldusvaldkonnas ning selle tõttu muutusid kulud liiga kõrgeks ja ettevõtte juhtimine ebaefektiivseks. |
| --- | --- |

(25)

Saksamaa kinnitusel oli ettevõtte ebapädev juhtimine üks põhjustest, mis HAMESTA lõpuks maksejõuetuseni viisid. HAMESTA-l oli liiga palju personali tootmis- ja haldusvaldkonnas ning selle tõttu muutusid kulud liiga kõrgeks ja ettevõtte juhtimine ebaefektiivseks.

| (26) | Töötajate arvu vähendati 80 inimeseni, neist 45 jäid tootmisse. Ettevõtte juhtivat personali vähendati märgatavalt. Põhipersonalile lisanduvad kaks ettevõttevälist nõustajat, advokaat ja ettevõtlusnõustaja, kes võtavad üle mõned eelnevalt ettevõttesiseselt tehtud toimingutest. |
| --- | --- |

(26)

Töötajate arvu vähendati 80 inimeseni, neist 45 jäid tootmisse. Ettevõtte juhtivat personali vähendati märgatavalt. Põhipersonalile lisanduvad kaks ettevõttevälist nõustajat, advokaat ja ettevõtlusnõustaja, kes võtavad üle mõned eelnevalt ettevõttesiseselt tehtud toimingutest.

| (27) | Saksamaa arvates oli HAMESTA tellimusi täitnud väheprofessionaalselt. Lepingute täitmisel tehtud lisatööd jäeti vaatluse alt välja, seetõttu ei arvestatud neid juurde ka klientidele esitatud arvetele. See omakorda viis tellimuskulude vale arvestamiseni. |
| --- | --- |

(27)

Saksamaa arvates oli HAMESTA tellimusi täitnud väheprofessionaalselt. Lepingute täitmisel tehtud lisatööd jäeti vaatluse alt välja, seetõttu ei arvestatud neid juurde ka klientidele esitatud arvetele. See omakorda viis tellimuskulude vale arvestamiseni.

| (28) | Ümberstruktureerimise osana võeti detsembris 1999 kasutusele ettevõtte juhtimiskontseptsioon, mis sisaldas suuniseid ettevõtte eesmärkide sõnastamiseks, eesmärgipäraseks juhtimiseks ja eesmärkide täitmiseks ning mis baseerub majandusarvestuse ja majandustegevuse planeerimise kaasaegsel tarkvaral. Sel viisil on võimalik kõikide tellimuste kulude ajakohane arvestamine. |
| --- | --- |

(28)

Ümberstruktureerimise osana võeti detsembris 1999 kasutusele ettevõtte juhtimiskontseptsioon, mis sisaldas suuniseid ettevõtte eesmärkide sõnastamiseks, eesmärgipäraseks juhtimiseks ja eesmärkide täitmiseks ning mis baseerub majandusarvestuse ja majandustegevuse planeerimise kaasaegsel tarkvaral. Sel viisil on võimalik kõikide tellimuste kulude ajakohane arvestamine.

| (29) | Laomajandussüsteem pidi võimaldama laoseisu täpset arvestamist ja haldamist. Jäätmete ja lõikejääkide vältimiseks pidi Jahnke vajaliku terase hankima otse terasetehasest. Vastavalt kontseptsioonile tuli toormaterjal juba terasetehases iga tellimuse jaoks vajalikku mõõtu lõigata ja erarööbasteed kasutades otse Jahnkele tarnida. |
| --- | --- |

(29)

Laomajandussüsteem pidi võimaldama laoseisu täpset arvestamist ja haldamist. Jäätmete ja lõikejääkide vältimiseks pidi Jahnke vajaliku terase hankima otse terasetehasest. Vastavalt kontseptsioonile tuli toormaterjal juba terasetehases iga tellimuse jaoks vajalikku mõõtu lõigata ja erarööbasteed kasutades otse Jahnkele tarnida.

| (30) | Uutes kasumlikemates tegevusvaldkondades tegutsemine pidi suurendama püsiklientide hulka. Kui HAMESTA juhtkonna eesmärk oli võimalikult suure terasekoguse töötlemine lühikese ajaga, siis Jahnke eesmärk on kvaliteetsete komplekssete teraskonstruktsioonide valmistamine. |
| --- | --- |

(30)

Uutes kasumlikemates tegevusvaldkondades tegutsemine pidi suurendama püsiklientide hulka. Kui HAMESTA juhtkonna eesmärk oli võimalikult suure terasekoguse töötlemine lühikese ajaga, siis Jahnke eesmärk on kvaliteetsete komplekssete teraskonstruktsioonide valmistamine.

| (31) | Kui HAMESTA ei spetsialiseerunud ühelegi teraskonstruktsioonide tootmise valdkonnale, siis Jahnke Halle on välja töötanud mitmed kvaliteetsed tooted. Koostöös ühe arhitektiga on tegevjuhtkond välja töötanud laia valiku hallikonstruktsioone, mille puhul on teraskonstruktsioonidesse kaasatud klaas- ja puitelemendid. Selleks, et üks ettevõtja suudaks pakkuda võtmevalmis halle, asutati 1998. aastal koostöös Jahnke Lenzeniga Jahnke Bau GmbH, kes peab tegema selliseid töid nagu terashalli betoonvundamendi valmistamine. |
| --- | --- |

(31)

Kui HAMESTA ei spetsialiseerunud ühelegi teraskonstruktsioonide tootmise valdkonnale, siis Jahnke Halle on välja töötanud mitmed kvaliteetsed tooted. Koostöös ühe arhitektiga on tegevjuhtkond välja töötanud laia valiku hallikonstruktsioone, mille puhul on teraskonstruktsioonidesse kaasatud klaas- ja puitelemendid. Selleks, et üks ettevõtja suudaks pakkuda võtmevalmis halle, asutati 1998. aastal koostöös Jahnke Lenzeniga Jahnke Bau GmbH, kes peab tegema selliseid töid nagu terashalli betoonvundamendi valmistamine.

| (32) | Kavas oli Jahnke kaasamine Jahnke Lenzeni olemasolevasse turustussüsteemi ja süstemaatiline turundus. Saksamaa väitel on Jahnkel juba oma kindel püsiklientuur, kaasa arvatud nimekad ettevõtted, kes hindavad teda kui kvalifitseeritud ja usaldusväärset tarnijat ja on huvitatud ärisidemete edaspidisest arendamisest. |
| --- | --- |

(32)

Kavas oli Jahnke kaasamine Jahnke Lenzeni olemasolevasse turustussüsteemi ja süstemaatiline turundus. Saksamaa väitel on Jahnkel juba oma kindel püsiklientuur, kaasa arvatud nimekad ettevõtted, kes hindavad teda kui kvalifitseeritud ja usaldusväärset tarnijat ja on huvitatud ärisidemete edaspidisest arendamisest.

4.   Turuanalüüs

| (33) | Jahnke tegutseb teraskonstruktsioonide tööstuses (Nace-kood 128.1). |
| --- | --- |

(33)

Jahnke tegutseb teraskonstruktsioonide tööstuses (Nace-kood 128.1).

| (34) | Tähtsaimaks turuks on Saksamaa, kus Jahnke turuosa on umbes 0,3 %. Euroopa turust moodustab Jahnke turuosa vähem kui 0,01 %. Saksa ametiasutuste kinnitusel on Jahnkel Euroopa turule olnud senini ainult üks 154 000 euro suurune tarnetellimus. |
| --- | --- |

(34)

Tähtsaimaks turuks on Saksamaa, kus Jahnke turuosa on umbes 0,3 %. Euroopa turust moodustab Jahnke turuosa vähem kui 0,01 %. Saksa ametiasutuste kinnitusel on Jahnkel Euroopa turule olnud senini ainult üks 154 000 euro suurune tarnetellimus.

| (35) | Saksamaa andmetel ei ole üleliigset tootmisvõimsust ei Saksa turul (umbes 80 %tootmisvõimsustest kasutatakse Lääne-Saksamaal ja ligikaudu 90 % Ida-Saksamaal) ega ka ühenduse turul. |
| --- | --- |

(35)

Saksamaa andmetel ei ole üleliigset tootmisvõimsust ei Saksa turul (umbes 80 %tootmisvõimsustest kasutatakse Lääne-Saksamaal ja ligikaudu 90 % Ida-Saksamaal) ega ka ühenduse turul.

| (36) | Jahnke on kulude struktuuri parandamiseks 1990. aastast alates oma tootmisvõimsust pidevalt vähendanud ja mitmest tegevusalast loobunud. Peale selle on Jahnke vähendanud oma töötajate arvu alates 1991. aastast 650-lt 80-le. Abi eesmärk ei ole mitte abisaaja tootmisvõimsuse suurendamise võimaldamine, vaid eelkõige tema käivituskulude finantseerimine. |
| --- | --- |

(36)

Jahnke on kulude struktuuri parandamiseks 1990. aastast alates oma tootmisvõimsust pidevalt vähendanud ja mitmest tegevusalast loobunud. Peale selle on Jahnke vähendanud oma töötajate arvu alates 1991. aastast 650-lt 80-le. Abi eesmärk ei ole mitte abisaaja tootmisvõimsuse suurendamise võimaldamine, vaid eelkõige tema käivituskulude finantseerimine.

5.   Uurimismenetluse algatamine

| (37) | 28. veebruari 2001. aasta kirjas teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada menetlus vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 järgmiste selgitamata küsimuste tõttu:






  a) | kas Jahnke kui uuesti asutatud ettevõte on suuniste kohaselt abikõlblik ümberstruktureerimisabi saamiseks; |
| --- | --- | --- |

(37)

28. veebruari 2001. aasta kirjas teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada menetlus vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 järgmiste selgitamata küsimuste tõttu:

a)

kas Jahnke kui uuesti asutatud ettevõte on suuniste kohaselt abikõlblik ümberstruktureerimisabi saamiseks;

| b) | kas esitatud ümberstruktureerimisplaan vastab suunistes esitatud rentaabluskriteeriumidele; |
| --- | --- |

b)

kas esitatud ümberstruktureerimisplaan vastab suunistes esitatud rentaabluskriteeriumidele;

| c) | kas abi moonutab lubamatult konkurentsi ja |
| --- | --- |

c)

kas abi moonutab lubamatult konkurentsi ja

| d) | kas Sachsen-Anhalti liidumaa ettenähtud tagatis antakse vastavalt rakendatava abikava kriteeriumidele. Komisjon on tagatise seetõttu nimetanud sihtotstarbeliseks abiks. |
| --- | --- |

d)

kas Sachsen-Anhalti liidumaa ettenähtud tagatis antakse vastavalt rakendatava abikava kriteeriumidele. Komisjon on tagatise seetõttu nimetanud sihtotstarbeliseks abiks.

| (38) | Komisjon palus Saksa ametiasutusi esitada nõutavad andmed vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 lõikele 3, et oleks võimalik kontrollida, kas Sachsen-Anhalti liidumaa konsolideerumislaen on antud vastavalt rakendatava abikava kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(38)

Komisjon palus Saksa ametiasutusi esitada nõutavad andmed vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 lõikele 3, et oleks võimalik kontrollida, kas Sachsen-Anhalti liidumaa konsolideerumislaen on antud vastavalt rakendatava abikava kriteeriumidele.

III.   SAKSAMAA SEISUKOHT

| (39) | Oma vastuses uurimismenetluse algatamisele on Saksamaa arvamusel, et HAMESTA pankrotihalduri 30. novembri 1999. aasta kirja Jahnkele tuleb vaadelda kui ülevõtmislepingut. Seetõttu kohaldatakse Jahnke suhtes vastavalt suuniste joonealusele märkusele 10 erandit üldisest keelust, mille kohaselt ümberstruktureerimisabi ei tohi anda uuesti asutatud ettevõtetele. Saksa ametiasutused viitavad ka sellele, et Jahnke võttis juba 2000.–2002. aastal üle HAMESTA laovarud ja investeeris 237 000 eurot remonditöödesse. |
| --- | --- |

(39)

Oma vastuses uurimismenetluse algatamisele on Saksamaa arvamusel, et HAMESTA pankrotihalduri 30. novembri 1999. aasta kirja Jahnkele tuleb vaadelda kui ülevõtmislepingut. Seetõttu kohaldatakse Jahnke suhtes vastavalt suuniste joonealusele märkusele 10 erandit üldisest keelust, mille kohaselt ümberstruktureerimisabi ei tohi anda uuesti asutatud ettevõtetele. Saksa ametiasutused viitavad ka sellele, et Jahnke võttis juba 2000.–2002. aastal üle HAMESTA laovarud ja investeeris 237 000 eurot remonditöödesse.

| (40) | Saksamaa jääb kindlaks seisukohale, et ümberstruktureerimisplaan olevat olnud sobiv Jahnke pikaajalise rentaabluse taastamiseks ilma konkurentsi lubamatult moonutamata. |
| --- | --- |

(40)

Saksamaa jääb kindlaks seisukohale, et ümberstruktureerimisplaan olevat olnud sobiv Jahnke pikaajalise rentaabluse taastamiseks ilma konkurentsi lubamatult moonutamata.

| (41) | Saksa ametiasutused esitasid lisaandmeid selle abikava rakendamise kohta, mille alusel Sachsen-Anhalti liidumaa andis konsolideerumislaenu. Nende arvates olevat laen antud kõigi abikava tingimuste kohaselt. |
| --- | --- |

(41)

Saksa ametiasutused esitasid lisaandmeid selle abikava rakendamise kohta, mille alusel Sachsen-Anhalti liidumaa andis konsolideerumislaenu. Nende arvates olevat laen antud kõigi abikava tingimuste kohaselt.

| (42) | Saksamaa tuletas komisjonile meelde, et ümberstruktureerimisabi andmine uuesti asutatud ettevõtetele oli varem lubatud, ja toetub siinjuures komisjoni 2. augusti 2000. aasta otsusele abi andmise kohta Homatec Industrietechnik GmbH-le (“Homatec”) ja Ambau Stahl- und Anlagenbau GmbH-le (“Ambau”). (7) |
| --- | --- |

(42)

Saksamaa tuletas komisjonile meelde, et ümberstruktureerimisabi andmine uuesti asutatud ettevõtetele oli varem lubatud, ja toetub siinjuures komisjoni 2. augusti 2000. aasta otsusele abi andmise kohta Homatec Industrietechnik GmbH-le (“Homatec”) ja Ambau Stahl- und Anlagenbau GmbH-le (“Ambau”). (7)

| (43) | Jaanuaris ja juulis 2003. aastal teatas Saksamaa komisjonile, et Jahnke on taotlenud pankrotimenetlust, mis kestaks vähemalt kuni 2004. aasta keskpaigani. |
| --- | --- |

(43)

Jaanuaris ja juulis 2003. aastal teatas Saksamaa komisjonile, et Jahnke on taotlenud pankrotimenetlust, mis kestaks vähemalt kuni 2004. aasta keskpaigani.

IV.   ABI HINDAMINE

1.   Riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt

| (44) | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu, kui see kahjustab liikmesriikide vahelist kaubandust. Euroopa Ühenduste kohtu kohtupraktika kohaselt on täidetud kaubanduse kahjustamise kriteerium, kui soodustatud ettevõtte majandustegevus hõlmab liikmesriikide vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(44)

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu, kui see kahjustab liikmesriikide vahelist kaubandust. Euroopa Ühenduste kohtu kohtupraktika kohaselt on täidetud kaubanduse kahjustamise kriteerium, kui soodustatud ettevõtte majandustegevus hõlmab liikmesriikide vahelist kaubandust.

| (45) | Jahnke on BvSilt saanud kaks laenu kogusummas 560 000 eurot ja Sachsen-Anhalti liidumaalt 260 000 euro suuruse konsolideerumislaenu. Liidumaa oli valmis andma lisatagatise pangalaenu jaoks, mida taheti kasutada varade müügihinna tasumiseks. Nende abinõudega sai Jahnke eeliseid, mida võrreldavate majandusraskustega ettevõte finantsturul saanud ei oleks. |
| --- | --- |

(45)

Jahnke on BvSilt saanud kaks laenu kogusummas 560 000 eurot ja Sachsen-Anhalti liidumaalt 260 000 euro suuruse konsolideerumislaenu. Liidumaa oli valmis andma lisatagatise pangalaenu jaoks, mida taheti kasutada varade müügihinna tasumiseks. Nende abinõudega sai Jahnke eeliseid, mida võrreldavate majandusraskustega ettevõte finantsturul saanud ei oleks.

| (46) | Sachsen-Anhalti liidumaa on Saksamaa föderaalse struktuuri osa ning Saksamaa koosseisu kuuluvana on ka see avaliku võimu kandjaks. BvS on samuti avalik-õiguslik asutus, mis finantseerib oma tegevust riiklikest vahenditest. BvS tegutseb avalik-õigusliku asutusena, mis põhikirja kohaselt on kohustatud avalikes huvides erastama tema poolt hooldatavad ettevõtted riiklikele ametkondadele. Neil põhjustel tuleb BvSi võetud meetmeid pidada riiklikeks meetmeteks. |
| --- | --- |

(46)

Sachsen-Anhalti liidumaa on Saksamaa föderaalse struktuuri osa ning Saksamaa koosseisu kuuluvana on ka see avaliku võimu kandjaks. BvS on samuti avalik-õiguslik asutus, mis finantseerib oma tegevust riiklikest vahenditest. BvS tegutseb avalik-õigusliku asutusena, mis põhikirja kohaselt on kohustatud avalikes huvides erastama tema poolt hooldatavad ettevõtted riiklikele ametkondadele. Neil põhjustel tuleb BvSi võetud meetmeid pidada riiklikeks meetmeteks.

| (47) | Asjaomased meetmed mingi ettevõtte suhtes võetakse riiklikest vahenditest, vähendades seeläbi kulusid, mis ettevõttel tekiksid tavalisel juhul ümberstruktureerimisel. Soodustatud ettevõte Jahnke on tegev teraskonstruktsioonide tootmise alal ja valmistab tooteid, millega kaubeldakse liikmesmaade vahel. Kuna abi ähvardab moonutada konkurentsi, kuulub see EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(47)

Asjaomased meetmed mingi ettevõtte suhtes võetakse riiklikest vahenditest, vähendades seeläbi kulusid, mis ettevõttel tekiksid tavalisel juhul ümberstruktureerimisel. Soodustatud ettevõte Jahnke on tegev teraskonstruktsioonide tootmise alal ja valmistab tooteid, millega kaubeldakse liikmesmaade vahel. Kuna abi ähvardab moonutada konkurentsi, kuulub see EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 reguleerimisalasse.

| (48) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud keelu korral võib teha erandi nimetatud artikli lõiget 2 või 3 kohaldades. |
| --- | --- |

(48)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud keelu korral võib teha erandi nimetatud artikli lõiget 2 või 3 kohaldades.

| (49) | Saksamaa ei ole teatanud, et abi tuleks heaks kiita vastavalt ülalmainitud artikli lõikele 2. Nimetatud säte ei ole ilmselgelt rakendatav. |
| --- | --- |

(49)

Saksamaa ei ole teatanud, et abi tuleks heaks kiita vastavalt ülalmainitud artikli lõikele 2. Nimetatud säte ei ole ilmselgelt rakendatav.

| (50) | Kõne alla tuleb EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 kohaldamine, mille järgi komisjon võib riigiabi heaks kiita teatavate asjaolude korral. Antud juhul ei osundatud nimetatud artikli punktide b, d ja e erandsätetele ning neil ei ole ka tähtsust. Vastavalt punktile a võib komisjon lubada riigiabi, mida antakse majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Sachsen-Anhalti liidumaa kuulub niisuguste piirkondade hulka. Kõnealusel juhul on abi peaeesmärk siiski ühe teatud majandussektori arengu soodustamine, mitte regiooni majandusliku arengu edendamine. Seepärast tuleb asjaomase ettevõtte ümberstruktureerimiseks antud abi hinnata esitatud ümberstruktureerimisplaanile toetudes EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c, mitte punkti a järgi. |
| --- | --- |

(50)

Kõne alla tuleb EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 kohaldamine, mille järgi komisjon võib riigiabi heaks kiita teatavate asjaolude korral. Antud juhul ei osundatud nimetatud artikli punktide b, d ja e erandsätetele ning neil ei ole ka tähtsust. Vastavalt punktile a võib komisjon lubada riigiabi, mida antakse majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Sachsen-Anhalti liidumaa kuulub niisuguste piirkondade hulka. Kõnealusel juhul on abi peaeesmärk siiski ühe teatud majandussektori arengu soodustamine, mitte regiooni majandusliku arengu edendamine. Seepärast tuleb asjaomase ettevõtte ümberstruktureerimiseks antud abi hinnata esitatud ümberstruktureerimisplaanile toetudes EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c, mitte punkti a järgi.

| (51) | Ettevõtte Jahnke näol on tegemist VKE-ga vastavalt komisjoni 3. aprilli 1996. aasta soovitusele 96/280/EG, mis käsitleb väike- ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust. (8) |
| --- | --- |

(51)

Ettevõtte Jahnke näol on tegemist VKE-ga vastavalt komisjoni 3. aprilli 1996. aasta soovitusele 96/280/EG, mis käsitleb väike- ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust. (8)

2.   Abi andmine heakskiidetud abikava raames

| (52) | Oma otsuses uurimismenetluse algatamise kohta tegi komisjon kindlaks, et Sachsen-Anhalti liidumaa kavatses laenutagatist anda vastavalt Sachsen-Anhalti liidumaa tagatise andmise suunistele, (9) mis on komisjoni poolt heaks kiidetud numbri N 413/91 (edaspidi nimetatud “tagatiskorraldus”) all. 2 mln euroga pidi tagatama 80 % 2,5 mln euro suurusest laenust. |
| --- | --- |

(52)

Oma otsuses uurimismenetluse algatamise kohta tegi komisjon kindlaks, et Sachsen-Anhalti liidumaa kavatses laenutagatist anda vastavalt Sachsen-Anhalti liidumaa tagatise andmise suunistele, (9) mis on komisjoni poolt heaks kiidetud numbri N 413/91 (edaspidi nimetatud “tagatiskorraldus”) all. 2 mln euroga pidi tagatama 80 % 2,5 mln euro suurusest laenust.

| (53) | Järgnevalt andis Sachsen-Anhalti liidumaa konsolideerumislaenu 260 000 euro ulatuses. Saksamaa väitel kohaldati seejuures suuniseid konsolideerumislaenu andmise kohta keskmise suurusega ettevõtetele Sachsen-Anhalti liidumaal. Nimetatud suunised olid komisjoni poolt numbri N 452/97 all (edaspidi nimetatud “teine korraldus”) samuti heaks kiidetud. |
| --- | --- |

(53)

Järgnevalt andis Sachsen-Anhalti liidumaa konsolideerumislaenu 260 000 euro ulatuses. Saksamaa väitel kohaldati seejuures suuniseid konsolideerumislaenu andmise kohta keskmise suurusega ettevõtetele Sachsen-Anhalti liidumaal. Nimetatud suunised olid komisjoni poolt numbri N 452/97 all (edaspidi nimetatud “teine korraldus”) samuti heaks kiidetud.

| (54) | Mõlema korralduse puhul peavad abi saamiseks olema täidetud teatavad eeldused: ümberstruktureerimise korral peab abi piirnema ümberstruktureerimisplaanidega, mille elluviimisega on abisaaja pikaajaline rentaablus võimalik taastada; lisaks peab abi andmisega kaasnema abisaaja märkimisväärne omaosalussumma ning lõpuks peab abi endast kujutama abisaaja konkurentsivõime taastamiseks vajalikku minimaalmäära. Mõlemad korraldused keelavad investeeringutoetused uuesti asutatud ettevõtetele. |
| --- | --- |

(54)

Mõlema korralduse puhul peavad abi saamiseks olema täidetud teatavad eeldused: ümberstruktureerimise korral peab abi piirnema ümberstruktureerimisplaanidega, mille elluviimisega on abisaaja pikaajaline rentaablus võimalik taastada; lisaks peab abi andmisega kaasnema abisaaja märkimisväärne omaosalussumma ning lõpuks peab abi endast kujutama abisaaja konkurentsivõime taastamiseks vajalikku minimaalmäära. Mõlemad korraldused keelavad investeeringutoetused uuesti asutatud ettevõtetele.

| (55) | Komisjon oli Sachsen-Anhalti liidumaa konsolideerumislaenu kohta esitanud palve lisateabe andmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 lõikele 3, et selgitada välja, kas selle meetme korral on täidetud kõik teise korralduse tingimused. |
| --- | --- |

(55)

Komisjon oli Sachsen-Anhalti liidumaa konsolideerumislaenu kohta esitanud palve lisateabe andmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 lõikele 3, et selgitada välja, kas selle meetme korral on täidetud kõik teise korralduse tingimused.

| (56) | Ettenähtud tagatise kohta väljendas komisjon kahtlust, et kõik tagatiskorralduse tingimused (pikaajalise rentaabluse taastamine, abi mitteandmine uuesti asutatud ettevõtte esmainvesteeringuteks) on täidetud. Seetõttu klassifitseeris komisjon ettenähtud tagatise sihtotstarbeliseks abiks. |
| --- | --- |

(56)

Ettenähtud tagatise kohta väljendas komisjon kahtlust, et kõik tagatiskorralduse tingimused (pikaajalise rentaabluse taastamine, abi mitteandmine uuesti asutatud ettevõtte esmainvesteeringuteks) on täidetud. Seetõttu klassifitseeris komisjon ettenähtud tagatise sihtotstarbeliseks abiks.

| (57) | Oma vastuses komisjoni palvele lisateabe saamiseks ja otsusele algatada vormikohane uurimismenetlus oli Saksamaa seisukohal, et mõlemad meetmed võeti/võetakse kooskõlas vastava korralduse tingimustega. |
| --- | --- |

(57)

Oma vastuses komisjoni palvele lisateabe saamiseks ja otsusele algatada vormikohane uurimismenetlus oli Saksamaa seisukohal, et mõlemad meetmed võeti/võetakse kooskõlas vastava korralduse tingimustega.

| (58) | Silmas pidades lõike 3 põhjendusi, on komisjon seisukohal, et esitatud ümberstruktureerimisplaan ei vasta suuniste rentaabluskriteeriumile. Komisjoni arvamuse kohaselt ei tule ka Jahnke ümberstruktureerimisabi saamisel arvesse. Seega ei antud/anta Sachsen-Anhalti liidumaa laenu ja tagatist kooskõlas vastava korralduse kõigi tingimustega. |
| --- | --- |

(58)

Silmas pidades lõike 3 põhjendusi, on komisjon seisukohal, et esitatud ümberstruktureerimisplaan ei vasta suuniste rentaabluskriteeriumile. Komisjoni arvamuse kohaselt ei tule ka Jahnke ümberstruktureerimisabi saamisel arvesse. Seega ei antud/anta Sachsen-Anhalti liidumaa laenu ja tagatist kooskõlas vastava korralduse kõigi tingimustega.

| (59) | Kuna kumbki meetmetest ei täida kehtiva abikava tingimusi, tuleb need klassifitseerida sihtotstarbelise abina. |
| --- | --- |

(59)

Kuna kumbki meetmetest ei täida kehtiva abikava tingimusi, tuleb need klassifitseerida sihtotstarbelise abina.

| (60) | Selle otsusega hinnatava sihtotstarbelise abi kogusumma on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 mõttes seega 2,82 mln eurot. |
| --- | --- |

(60)

Selle otsusega hinnatava sihtotstarbelise abi kogusumma on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 mõttes seega 2,82 mln eurot.

3.   Ümberstruktureerimisabi Jahnkele

| (61) | Ühenduse suunistes raskustes ettevõtete päästmiseks ja ümberstruktureerimiseks antava riigiabi (10) kohta on komisjon esitanud üksikasjalikud kriteeriumid ümberstruktureerimisabi hindamiseks. |
| --- | --- |

(61)

Ühenduse suunistes raskustes ettevõtete päästmiseks ja ümberstruktureerimiseks antava riigiabi (10) kohta on komisjon esitanud üksikasjalikud kriteeriumid ümberstruktureerimisabi hindamiseks.

| (62) | Vastavalt suuniste punktile 3.2.2 ei tule uuesti asutatud ettevõte päästmis- või ümberstruktureerimisabi saamisel arvesse, isegi kui selle esialgne finantsseis peaks olema ebakindel. See on näiteks juhul, kui uus ettevõte tekib eelmise ettevõtte likvideerimise tulemusena või üksnes võtab üle eelmise ettevõtte varad. Kõnealuse reegli ainsaks erandiks on juhtumid, mida BvSi poolt käsitletakse tema erastamisülesannete raames või sarnased juhud uutes liidumaades, mille korral ettevõtted kuni 31. detsembrini 1999. aastal on tekkinud likvideerimisest või on üle võtnud varasid. |
| --- | --- |

(62)

Vastavalt suuniste punktile 3.2.2 ei tule uuesti asutatud ettevõte päästmis- või ümberstruktureerimisabi saamisel arvesse, isegi kui selle esialgne finantsseis peaks olema ebakindel. See on näiteks juhul, kui uus ettevõte tekib eelmise ettevõtte likvideerimise tulemusena või üksnes võtab üle eelmise ettevõtte varad. Kõnealuse reegli ainsaks erandiks on juhtumid, mida BvSi poolt käsitletakse tema erastamisülesannete raames või sarnased juhud uutes liidumaades, mille korral ettevõtted kuni 31. detsembrini 1999. aastal on tekkinud likvideerimisest või on üle võtnud varasid.

| (63) | Oma otsuses vormikohase uurimismenetluse algatamise kohta nentis komisjon, et novembris 1999. aastal registreeritud Jahnke oli uuesti asutatud ettevõte. Komisjon väljendas kahtlust, et Jahnke kuulub taasasutatud ettevõtetele ümberstruktureerimisabi andmise üldise keelu erandite hulka, sest HAMESTA varasid ei likvideeritud ja Jahnke ei võtnud neid ka tõelises mõttes üle, sest võlausaldajate üldkoosolek oli otsustanud varasid mitte Jahnke Hallele müüa, vaid panna need avalikule enampakkumisele. |
| --- | --- |

(63)

Oma otsuses vormikohase uurimismenetluse algatamise kohta nentis komisjon, et novembris 1999. aastal registreeritud Jahnke oli uuesti asutatud ettevõte. Komisjon väljendas kahtlust, et Jahnke kuulub taasasutatud ettevõtetele ümberstruktureerimisabi andmise üldise keelu erandite hulka, sest HAMESTA varasid ei likvideeritud ja Jahnke ei võtnud neid ka tõelises mõttes üle, sest võlausaldajate üldkoosolek oli otsustanud varasid mitte Jahnke Hallele müüa, vaid panna need avalikule enampakkumisele.

| (64) | Oma vastuses väidab Saksamaa, et pankrotihalduri 30. novembri 1999. aasta kirja Jahnkele tuleb käsitleda ülevõtmislepinguna. Nimetatud kirjas väitis pankrotihaldur, et Jahnke võiks varasid kasutada kuni nende erastamiseni. Järgnevalt viitasid Saksa ametkonnad sellele, et Jahnke juhib HAMESTA äritoiminguid alates detsembrist 1999. aastal ja et nii Jahnke kui ka tema ettevõte Jahnke Lenzen olevat sellega seoses enda kanda võtnud kohustusi. |
| --- | --- |

(64)

Oma vastuses väidab Saksamaa, et pankrotihalduri 30. novembri 1999. aasta kirja Jahnkele tuleb käsitleda ülevõtmislepinguna. Nimetatud kirjas väitis pankrotihaldur, et Jahnke võiks varasid kasutada kuni nende erastamiseni. Järgnevalt viitasid Saksa ametkonnad sellele, et Jahnke juhib HAMESTA äritoiminguid alates detsembrist 1999. aastal ja et nii Jahnke kui ka tema ettevõte Jahnke Lenzen olevat sellega seoses enda kanda võtnud kohustusi.

| (65) | Lisaks väidab Saksamaa, et komisjon on juba mitmel juhul võimaldanud abi uuesti asutatud ettevõtetele. Siinkohal toetub Saksamaa iseäranis Homateci ja Ambau juhtumitele. |
| --- | --- |

(65)

Lisaks väidab Saksamaa, et komisjon on juba mitmel juhul võimaldanud abi uuesti asutatud ettevõtetele. Siinkohal toetub Saksamaa iseäranis Homateci ja Ambau juhtumitele.

| (66) | Saksa ametiasutuste kinnitusel võttis Jahnke HAMESTA varad üle järgnevalt. |
| --- | --- |

(66)

Saksa ametiasutuste kinnitusel võttis Jahnke HAMESTA varad üle järgnevalt.

| (67) | 30. novembril 1999. aastal teatas pankrotihaldur hr Jahnkele, et ta kavatsevat vara Jahnkele müüa niipea, kui saab selleks nõusoleku võlausaldajate üldkoosolekult. Vahepealsel perioodil võivat Jahnke teise rentnikuga kokkuleppel kasutada vara pärast 1. jaanuari 2000. aastal makstava hinna eest, milleks on ligikaudu 13 000 eurot. |
| --- | --- |

(67)

30. novembril 1999. aastal teatas pankrotihaldur hr Jahnkele, et ta kavatsevat vara Jahnkele müüa niipea, kui saab selleks nõusoleku võlausaldajate üldkoosolekult. Vahepealsel perioodil võivat Jahnke teise rentnikuga kokkuleppel kasutada vara pärast 1. jaanuari 2000. aastal makstava hinna eest, milleks on ligikaudu 13 000 eurot.

| (68) | Veebruaris 2000. aastal koostati müügilepingu kavand. Seejärel ilmnes siiski, et HAMESTA võlausaldajate üldkoosolek ei olnud selle müügilepinguga nõus, vaid eelistas vara müüa avalikul enampakkumisel. Pärast seda allkirjastati mais 2000. aastal uus tähtajatu rendikokkulepe. |
| --- | --- |

(68)

Veebruaris 2000. aastal koostati müügilepingu kavand. Seejärel ilmnes siiski, et HAMESTA võlausaldajate üldkoosolek ei olnud selle müügilepinguga nõus, vaid eelistas vara müüa avalikul enampakkumisel. Pärast seda allkirjastati mais 2000. aastal uus tähtajatu rendikokkulepe.

| (69) | Saksamaa nägi enampakkumise tähtaja ette esmalt 2002. aastaks ja seejärel 2003. aastaks. Kindlustamaks, et Jahnke saaks kavandatud enampakkumisel vara endale, pidi ta esmalt omandama HAMESTA võlausaldajate kinnispandiõigused ja seejärel vara. |
| --- | --- |

(69)

Saksamaa nägi enampakkumise tähtaja ette esmalt 2002. aastaks ja seejärel 2003. aastaks. Kindlustamaks, et Jahnke saaks kavandatud enampakkumisel vara endale, pidi ta esmalt omandama HAMESTA võlausaldajate kinnispandiõigused ja seejärel vara.

| (70) | Järgnevalt võttis Jahnke üle HAMESTA laovarud ostuhinnaga 76 694 eurot ja investeeris 2000. aastast kuni 2002. aastani varasse ligikaudu 237 000 eurot remonditöödeks. |
| --- | --- |

(70)

Järgnevalt võttis Jahnke üle HAMESTA laovarud ostuhinnaga 76 694 eurot ja investeeris 2000. aastast kuni 2002. aastani varasse ligikaudu 237 000 eurot remonditöödeks.

| (71) | HAMESTA pankrotihaldur teatas Jahnkele 30. novembri 1999. aasta kirjaga oma kavatsusest müüa talle HAMESTA vara 2,5 mln euro eest kohe, kui ta saab selleks võlausaldajate üldkoosoleku nõusoleku. Vara oli tol ajal hiljemalt kuni 31. märtsini 2000. aastal kellelegi teisele välja renditud. Peale selle pakkus pankrotihaldur Jahnkele, et see võiks rentnikuga kokkuleppele jõudes kasutada vara pärast 1. jaanuari 2000. aastal makstava 13 000 euro suuruse summa eest. |
| --- | --- |

(71)

HAMESTA pankrotihaldur teatas Jahnkele 30. novembri 1999. aasta kirjaga oma kavatsusest müüa talle HAMESTA vara 2,5 mln euro eest kohe, kui ta saab selleks võlausaldajate üldkoosoleku nõusoleku. Vara oli tol ajal hiljemalt kuni 31. märtsini 2000. aastal kellelegi teisele välja renditud. Peale selle pakkus pankrotihaldur Jahnkele, et see võiks rentnikuga kokkuleppele jõudes kasutada vara pärast 1. jaanuari 2000. aastal makstava 13 000 euro suuruse summa eest.

| (72) | Pankrotihalduri ja Jahnke vahel veebruaris 2000. aastal sõlmitud müügileping ei jõustunud mitte kunagi, sest HAMESTA võlausaldajate üldkoosolek eelistas vara müüa avalikul enampakkumisel. |
| --- | --- |

(72)

Pankrotihalduri ja Jahnke vahel veebruaris 2000. aastal sõlmitud müügileping ei jõustunud mitte kunagi, sest HAMESTA võlausaldajate üldkoosolek eelistas vara müüa avalikul enampakkumisel.

| (73) | Mais 2000. aastal sõlmiti pankrotihalduri ja Jahnke vahel uus rendikokkulepe, mida sai üles ütelda kuue kuu jooksul alates aasta lõpust. Kokkulepe lõpeks HAMESTA pankrotihalduse lõpuga. |
| --- | --- |

(73)

Mais 2000. aastal sõlmiti pankrotihalduri ja Jahnke vahel uus rendikokkulepe, mida sai üles ütelda kuue kuu jooksul alates aasta lõpust. Kokkulepe lõpeks HAMESTA pankrotihalduse lõpuga.

| (74) | Komisjon on seisukohal, et 30. novembri 1999. aasta kirjast ei tulene üheselt, et pankrotihaldur määras kindlaks vara lõpliku ülevõtmise Jahnke poolt. Ta pakkus üksnes Jahnkele, et see võiks kokkuleppel rentnikuga vara määramata aja jooksul kasutada. Jahnke võiks vara kasutada niikaua, kuni pankrotihaldur lõpetab kokkuleppe seadusliku tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon on seisukohal, et 30. novembri 1999. aasta kirjast ei tulene üheselt, et pankrotihaldur määras kindlaks vara lõpliku ülevõtmise Jahnke poolt. Ta pakkus üksnes Jahnkele, et see võiks kokkuleppel rentnikuga vara määramata aja jooksul kasutada. Jahnke võiks vara kasutada niikaua, kuni pankrotihaldur lõpetab kokkuleppe seadusliku tähtaja jooksul.

| (75) | Ilmselt ei saanud pankrotihaldur novembris 1999. aastal vara ülevõtmise pikaajalist kindlaksmääramist kokku leppida, sest tal polnud selleks võlausaldajate üldkoosoleku nõusolekut. Veebruaris 2000. aastal sai selgeks, et võlausaldajate üldkoosolek ei kiitnud heaks vara otsest müüki Jahnkele, vaid eelistas avalikku enampakkumist. |
| --- | --- |

(75)

Ilmselt ei saanud pankrotihaldur novembris 1999. aastal vara ülevõtmise pikaajalist kindlaksmääramist kokku leppida, sest tal polnud selleks võlausaldajate üldkoosoleku nõusolekut. Veebruaris 2000. aastal sai selgeks, et võlausaldajate üldkoosolek ei kiitnud heaks vara otsest müüki Jahnkele, vaid eelistas avalikku enampakkumist.

| (76) | HAMESTA vara planeeritud enampakkumine ei ole senini aset leidnud. Saksa ametkondade kinnitusel tuleb enampakkumise läbiviimiseks vara väärtus uuesti kindlaks määrata. Enampakkumise toimumisajaks on nüüd ette nähtud 2003. aasta lõpp. Seetõttu ei saa komisjon lähtuda sellest, et Jahnkel on võimalus vara ostmiseks või selle kestvaks kasutamiseks. |
| --- | --- |

(76)

HAMESTA vara planeeritud enampakkumine ei ole senini aset leidnud. Saksa ametkondade kinnitusel tuleb enampakkumise läbiviimiseks vara väärtus uuesti kindlaks määrata. Enampakkumise toimumisajaks on nüüd ette nähtud 2003. aasta lõpp. Seetõttu ei saa komisjon lähtuda sellest, et Jahnkel on võimalus vara ostmiseks või selle kestvaks kasutamiseks.

| (77) | Käesolev juhtum erineb Homateci ja Ambau juhtumitest, mis mõlemad kuulusid raskustes ettevõtete päästmise ja ümberstruktureerimise riigiabi hindamise 1994. aasta suuniste (11) alla. Erakorraliste asjaolude tõttu uutes liidumaades lubas komisjon vastavalt 1994. aasta suunistele ümberstruktureerimisabi “tasakaalustavate lahenduste” (12) vormis ka uuesti asutatud ettevõtetele. Et Homateci ja Ambau näol oli tegemist tasakaalustavate lahendustega, mille korral olid täidetud kõik 1994. aasta suuniste kriteeriumid, siis võis komisjon tookord ümberstruktureerimisabi mõlema ettevõtte jaoks heaks kiita. |
| --- | --- |

(77)

Käesolev juhtum erineb Homateci ja Ambau juhtumitest, mis mõlemad kuulusid raskustes ettevõtete päästmise ja ümberstruktureerimise riigiabi hindamise 1994. aasta suuniste (11) alla. Erakorraliste asjaolude tõttu uutes liidumaades lubas komisjon vastavalt 1994. aasta suunistele ümberstruktureerimisabi “tasakaalustavate lahenduste” (12) vormis ka uuesti asutatud ettevõtetele. Et Homateci ja Ambau näol oli tegemist tasakaalustavate lahendustega, mille korral olid täidetud kõik 1994. aasta suuniste kriteeriumid, siis võis komisjon tookord ümberstruktureerimisabi mõlema ettevõtte jaoks heaks kiita.

| (78) | Käesolev juhtum puudutab siiski 1999. aasta suuniste rakendamist, mille puhul tasakaalustavate lahenduste kontseptsiooni piirati juhtudega, mida käsitleti enne 31. detsembrit 1999. aastal. Peale selle viitab käesolev juhtum objektiivsetele erinevustele, sest Jahnke ei võtnud HAMESTA äri üle mitte pikaajaliselt, vaid üksnes vastavalt pankrotihalduri pakkumisele kasutada vara ainult kuni pankrotimenetluse lõpuni. Selle poolest erineb käesolev juhtum mõlemast eespool nimetatud juhtumist. Kuna käesolevat juhtumit tuleb hinnata uute rangemate suuniste alusel, peab komisjon rakendama teisi kriteeriume kui Homateci või Ambau korral. |
| --- | --- |

(78)

Käesolev juhtum puudutab siiski 1999. aasta suuniste rakendamist, mille puhul tasakaalustavate lahenduste kontseptsiooni piirati juhtudega, mida käsitleti enne 31. detsembrit 1999. aastal. Peale selle viitab käesolev juhtum objektiivsetele erinevustele, sest Jahnke ei võtnud HAMESTA äri üle mitte pikaajaliselt, vaid üksnes vastavalt pankrotihalduri pakkumisele kasutada vara ainult kuni pankrotimenetluse lõpuni. Selle poolest erineb käesolev juhtum mõlemast eespool nimetatud juhtumist. Kuna käesolevat juhtumit tuleb hinnata uute rangemate suuniste alusel, peab komisjon rakendama teisi kriteeriume kui Homateci või Ambau korral.

| (79) | Juba selgitatud põhjustel ei saa komisjon lähtuda sellest, et Jahnke täidab eeldusi, mis vabastaksid ta uuesti asutatud ettevõttele ümberstruktureerimisabi andmise üldise keelu alt. |
| --- | --- |

(79)

Juba selgitatud põhjustel ei saa komisjon lähtuda sellest, et Jahnke täidab eeldusi, mis vabastaksid ta uuesti asutatud ettevõttele ümberstruktureerimisabi andmise üldise keelu alt.

| (80) | Komisjon usub, et need ümberstruktureerimisabi keelu alased kaalutlused põhjendavad läbivaatuse tulemust, mille kohaselt abi ei vastanud vajalikele eeldustele EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaldamiseks. Et selgitada välja, kas meetmed täidavad heakskiidetud abikava teisi kriteeriume, uuris komisjon suuniste ülejäänud rakendatavaid kriteeriume. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon usub, et need ümberstruktureerimisabi keelu alased kaalutlused põhjendavad läbivaatuse tulemust, mille kohaselt abi ei vastanud vajalikele eeldustele EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaldamiseks. Et selgitada välja, kas meetmed täidavad heakskiidetud abikava teisi kriteeriume, uuris komisjon suuniste ülejäänud rakendatavaid kriteeriume.

| (81) | Vastavalt suunistele peab ümberstruktureerimisplaani elluviimine tagama ettevõtte pikaajalise rentaabluse taastamise ja tootmisvõime kohaste tähtaegade jooksul, mis tuginevad realistlikele oletustele tulevaste ettevõtlustingimuste kohta. Rentaabluskriteeriumi täitmiseks peab ümberstruktureerimisplaan olema sobiv ettevõtte niisugusesse seisundisse viimiseks, et see tuleks toime kõikide kuludega, kaasa arvatud amortisatsioon ja intressikoormus, ning saavutaks kapitali miinimumtulu, nii et pärast ümberstruktureerimist ei oleks enam vaja lisatoetusi ja ettevõte oleks võimeline turukonkurentsiga omal jõul toime tulema. |
| --- | --- |

(81)

Vastavalt suunistele peab ümberstruktureerimisplaani elluviimine tagama ettevõtte pikaajalise rentaabluse taastamise ja tootmisvõime kohaste tähtaegade jooksul, mis tuginevad realistlikele oletustele tulevaste ettevõtlustingimuste kohta. Rentaabluskriteeriumi täitmiseks peab ümberstruktureerimisplaan olema sobiv ettevõtte niisugusesse seisundisse viimiseks, et see tuleks toime kõikide kuludega, kaasa arvatud amortisatsioon ja intressikoormus, ning saavutaks kapitali miinimumtulu, nii et pärast ümberstruktureerimist ei oleks enam vaja lisatoetusi ja ettevõte oleks võimeline turukonkurentsiga omal jõul toime tulema.

| (82) | Oma otsuses vormikohase uurimismenetluse algatamiseks tõi komisjon välja, et ümberstruktureerimisplaani peamiseks koostisosaks on koostöö Jahnke Lenzeniga. Selle kohta märkis komisjon, et ta ei saa heaks kiita ühtki ümberstruktureerimisplaani, kui abisaaja ei ole igal juhul võimeline ümberstruktureerimist iseseisvalt läbi viima. Peale selle avaldas komisjon kahtlust, kas investoril on olemas vara omandamiseks vajalikud finantsvahendid. Pidades silmas asjaolu, et ümberstruktureerimise ajavahemik lõpeks novembris 2002. aastal, avalik enampakkumine toimuks aga alles 2002. aasta märtsi ja septembri vahel, kahtles komisjon selles, et ümberstruktureerimisplaaniga suudetakse suunistele vastavalt taastada Jahnke pikaajaline rentaablus. |
| --- | --- |

(82)

Oma otsuses vormikohase uurimismenetluse algatamiseks tõi komisjon välja, et ümberstruktureerimisplaani peamiseks koostisosaks on koostöö Jahnke Lenzeniga. Selle kohta märkis komisjon, et ta ei saa heaks kiita ühtki ümberstruktureerimisplaani, kui abisaaja ei ole igal juhul võimeline ümberstruktureerimist iseseisvalt läbi viima. Peale selle avaldas komisjon kahtlust, kas investoril on olemas vara omandamiseks vajalikud finantsvahendid. Pidades silmas asjaolu, et ümberstruktureerimise ajavahemik lõpeks novembris 2002. aastal, avalik enampakkumine toimuks aga alles 2002. aasta märtsi ja septembri vahel, kahtles komisjon selles, et ümberstruktureerimisplaaniga suudetakse suunistele vastavalt taastada Jahnke pikaajaline rentaablus.

| (83) | Olemasolevast teabest selgub, et Jahnkel ei olnud seni võimalik HAMESTA vara lõplikult omandada ning juba see iseenesest kinnitab, et ettevõte ei ole elujõuline. Alljärgnevatel põhjustel näib vaevalt võimalikuna, et Jahnke suudab vara lähemas tulevikus osta:






  a) | 2,5 mln euro suurust pangalaenu, mis on vajalik vara müügihinna tasumiseks, ei võimaldatud; |
| --- | --- | --- |

(83)

Olemasolevast teabest selgub, et Jahnkel ei olnud seni võimalik HAMESTA vara lõplikult omandada ning juba see iseenesest kinnitab, et ettevõte ei ole elujõuline. Alljärgnevatel põhjustel näib vaevalt võimalikuna, et Jahnke suudab vara lähemas tulevikus osta:

a)

2,5 mln euro suurust pangalaenu, mis on vajalik vara müügihinna tasumiseks, ei võimaldatud;

| b) | investoril on ainult piiratud rahalised vahendid ja |
| --- | --- |

b)

investoril on ainult piiratud rahalised vahendid ja

| c) | Jahnke teatas 2002. aastal pankrotist. |
| --- | --- |

c)

Jahnke teatas 2002. aastal pankrotist.

| (84) | Ümberstruktureerimiskontseptsiooni nõrkus seisneb asjaolus, et selle elluviimise eeldus, st vara ülevõtmine, ei olnud mitte ühekski ajahetkeks rahaliselt tagatud. Menetluse algatamise otsuse järel esitatud teave ei võimalda teha järeldust, et mingil ajahetkel oli olemas finantseeriva panga siduv kohustus. Samuti ei tulene kirjeldustest, et investor võiks puuduvaid rahalisi vahendeid finantseerida oma isiklikest ressurssidest, mida oli juba kasutatud käivitusabinõude finantseerimiseks, või hoopis ettevõtte planeeritud ülejääkidest, kuna viimastest ei oleks samuti piisanud. |
| --- | --- |

(84)

Ümberstruktureerimiskontseptsiooni nõrkus seisneb asjaolus, et selle elluviimise eeldus, st vara ülevõtmine, ei olnud mitte ühekski ajahetkeks rahaliselt tagatud. Menetluse algatamise otsuse järel esitatud teave ei võimalda teha järeldust, et mingil ajahetkel oli olemas finantseeriva panga siduv kohustus. Samuti ei tulene kirjeldustest, et investor võiks puuduvaid rahalisi vahendeid finantseerida oma isiklikest ressurssidest, mida oli juba kasutatud käivitusabinõude finantseerimiseks, või hoopis ettevõtte planeeritud ülejääkidest, kuna viimastest ei oleks samuti piisanud.

| (85) | Edasi tuleb märkida, et komisjoni kahtlus leiab kinnitust, sest Jahnke tegelikud tulemused jäid oodatust halvemaks. Sel ajal kui ümberstruktureerimisplaani puhul lähtuti aastatulemusest 250 000 eurot 2000. aastal ja 600 000 eurot 2001. aastal, oli tegelikuks tulemuseks 2000. aastal 100 000 eurot ja 2001. aastal 15 000 eurot. |
| --- | --- |

(85)

Edasi tuleb märkida, et komisjoni kahtlus leiab kinnitust, sest Jahnke tegelikud tulemused jäid oodatust halvemaks. Sel ajal kui ümberstruktureerimisplaani puhul lähtuti aastatulemusest 250 000 eurot 2000. aastal ja 600 000 eurot 2001. aastal, oli tegelikuks tulemuseks 2000. aastal 100 000 eurot ja 2001. aastal 15 000 eurot.

| (86) | Komisjon ei saa lähtuda sellest, et ümberstruktureerimisplaani aluseks on realistlikud oletused ja et Jahnke suudab pikaajalise rentaabluse kohaste tähtaegade jooksul taastada. |
| --- | --- |

(86)

Komisjon ei saa lähtuda sellest, et ümberstruktureerimisplaani aluseks on realistlikud oletused ja et Jahnke suudab pikaajalise rentaabluse kohaste tähtaegade jooksul taastada.

| (87) | Ümberstruktureerimisplaan peab ette nägema meetmed selleks, et tasakaalustada võimalikke kahjulikke mõjusid konkurentidele, kuna vastasel korral toimiks antud abi ühiste huvide vastu ega tuleks arvesse erandina vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c. |
| --- | --- |

(87)

Ümberstruktureerimisplaan peab ette nägema meetmed selleks, et tasakaalustada võimalikke kahjulikke mõjusid konkurentidele, kuna vastasel korral toimiks antud abi ühiste huvide vastu ega tuleks arvesse erandina vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c.

| (88) | Nimetatud asjaolu eeldab seda, et ümberstruktureerimisplaaniga antakse tuntav panus, mis on saadud abi suurusega kohases vahekorras, ühenduse relevantsele turule vastava majandusharu ümberstruktureerimiseks tootmisvõimsuse lõpliku vähendamise või seiskamise teel, juhul kui asjaomane ettevõte on tegev ühenduse turul, kus olukord pakkumise ja nõudmise vahel ilmutab objektiivse hinnangu põhjal struktuurseid tootmisvõimsuse ülejääke. Kui struktuurne liigvõimsus puudub, ei nõua komisjon tavajuhul abile vastutasuna tootmisvõimsuse vähendamist. |
| --- | --- |

(88)

Nimetatud asjaolu eeldab seda, et ümberstruktureerimisplaaniga antakse tuntav panus, mis on saadud abi suurusega kohases vahekorras, ühenduse relevantsele turule vastava majandusharu ümberstruktureerimiseks tootmisvõimsuse lõpliku vähendamise või seiskamise teel, juhul kui asjaomane ettevõte on tegev ühenduse turul, kus olukord pakkumise ja nõudmise vahel ilmutab objektiivse hinnangu põhjal struktuurseid tootmisvõimsuse ülejääke. Kui struktuurne liigvõimsus puudub, ei nõua komisjon tavajuhul abile vastutasuna tootmisvõimsuse vähendamist.

| (89) | Saksamaa on komisjonile esitanud üksikasjalikud andmed teraskonstruktsioonide turu olukorra kohta ning sellega tõendanud, et Saksa turul, kus Jahnke Halle on peamiselt tegev ja kus tema turuosa on väiksem kui 1 %, ei ole struktuurset liigvõimsust, nagu ka Euroopa turul, kus Jahnke turuosa on alla 0,001 %. |
| --- | --- |

(89)

Saksamaa on komisjonile esitanud üksikasjalikud andmed teraskonstruktsioonide turu olukorra kohta ning sellega tõendanud, et Saksa turul, kus Jahnke Halle on peamiselt tegev ja kus tema turuosa on väiksem kui 1 %, ei ole struktuurset liigvõimsust, nagu ka Euroopa turul, kus Jahnke turuosa on alla 0,001 %.

| (90) | Kuna Jahnke puhul on tegemist keskmise suurusega ettevõttega ja ümberstruktureerimisplaanis ei ole ette nähtud tootmisvõimsuse suurendamist, peab komisjon suuniste vastavat kriteeriumi täidetuks. |
| --- | --- |

(90)

Kuna Jahnke puhul on tegemist keskmise suurusega ettevõttega ja ümberstruktureerimisplaanis ei ole ette nähtud tootmisvõimsuse suurendamist, peab komisjon suuniste vastavat kriteeriumi täidetuks.

| (91) | Toetuse summa ja intensiivsus peab olema piiratud miinimummääraga ümberstruktureerimise võimaldamiseks ning komisjoni seisukohast tulenevalt seisma sobivas vahekorras oodatavate tuludega. Seepärast peab investor olulise summa ümberstruktureerimiskuludest katma omavahenditega. |
| --- | --- |

(91)

Toetuse summa ja intensiivsus peab olema piiratud miinimummääraga ümberstruktureerimise võimaldamiseks ning komisjoni seisukohast tulenevalt seisma sobivas vahekorras oodatavate tuludega. Seepärast peab investor olulise summa ümberstruktureerimiskuludest katma omavahenditega.

| (92) | Vastavalt Saksamaa poolt esitatud andmetele moodustab investori ettenähtud omavahendite summa ligikaudu 21 % kogukuludest. Kuna Jahnke korral on tegemist keskmise suurusega ettevõttega, võib komisjon lähtuda vähem rangest abi hindamisest. Seetõttu on komisjon arvamusel, et investori omavahendite summa on sobiv. |
| --- | --- |

(92)

Vastavalt Saksamaa poolt esitatud andmetele moodustab investori ettenähtud omavahendite summa ligikaudu 21 % kogukuludest. Kuna Jahnke korral on tegemist keskmise suurusega ettevõttega, võib komisjon lähtuda vähem rangest abi hindamisest. Seetõttu on komisjon arvamusel, et investori omavahendite summa on sobiv.

V.   JÄRELDUS

| (93) | Eeltoodut silmas pidades märgib komisjon, et kuigi tema kahtlused konkurentsi vastuvõetamatu moonutamise ja abi kohasuse suhtes on kõrvaldatud, pole täidetud ei ettevõtte abikõlblikkuse eeldus ega ümberstruktureerimise juhiste rentaabluskriteerium. Sellest lähtuvalt tuleb abi käsitleda ühisturuga kokkusobimatuna. |
| --- | --- |

(93)

Eeltoodut silmas pidades märgib komisjon, et kuigi tema kahtlused konkurentsi vastuvõetamatu moonutamise ja abi kohasuse suhtes on kõrvaldatud, pole täidetud ei ettevõtte abikõlblikkuse eeldus ega ümberstruktureerimise juhiste rentaabluskriteerium. Sellest lähtuvalt tuleb abi käsitleda ühisturuga kokkusobimatuna.

| (94) | Komisjon leiab, et Saksamaa Liitvabariik on EÜ asutamislepingu artikli 88 lõiget 3 rikkudes andnud ebaseaduslikult abi ligikaudu 820 000 euro ulatuses. |
| --- | --- |

(94)

Komisjon leiab, et Saksamaa Liitvabariik on EÜ asutamislepingu artikli 88 lõiget 3 rikkudes andnud ebaseaduslikult abi ligikaudu 820 000 euro ulatuses.

| (95) | Ebaseaduslikult antud abi, mis koosneb kahest BvSi laenust kogusummas 560 000 eurot ja Sachsen-Anhalti liidumaa 260 000 euro suurusest laenust, tuleb abisaajalt tagasi nõuda, kui seda juba ei ole tagasi makstud, |
| --- | --- |

(95)

Ebaseaduslikult antud abi, mis koosneb kahest BvSi laenust kogusummas 560 000 eurot ja Sachsen-Anhalti liidumaa 260 000 euro suurusest laenust, tuleb abisaajalt tagasi nõuda, kui seda juba ei ole tagasi makstud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Saksamaa abi Jahnke Stahlbau GmbH-le, mis anti kahe BvSi laenuna kogusummas 560 000 eurot ja Sachsen-Anhalti liidumaa laenuna summas 260 000 eurot, on ühisturuga kokkusobimatu.

Artikkel 2

Saksamaa toetus Jahnke Stahlbau GmbH-le Sachsen-Anhalti liidumaa tagatisena summas 2 000 000 eurot on ühisturuga kokkusobimatu.

Artikkel 3

1.   Saksamaa võtab kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt tagasi nõuda artiklis 1 nimetatud abi, mida võimaldati ebaseaduslikult.

2.   Abi nõutakse tagasi viivitamatult ja riiklikes õigusaktides kehtestatud korra kohaselt, tingimusel et see võimaldab otsuse otsekohe ja tõhusalt täide viia. Tagasinõutav abi hõlmab intresse alates kuupäevast, mil abisaaja sai abi oma käsutusse, kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni. Intress arvutatakse viitmäära alusel, mida kasutati piirkondliku abi toetusekvivalendi arvutamisel.

Artikkel 4

Saksamaa teatab komisjonile kahe kuu jooksul pärast selle otsuse teatavakstegemist meetmetest, mida otsuse täitmiseks on rakendatud.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 1. oktoober 2003

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mario MONTI

---

(1)  EÜT C 160, 2.6.2001, lk 2.

1

(2)  Vt joonealust märkust 1.

2

(3)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

3

(4)  Sachsen-Anhalti liidumaa tagatise andmise suunised, 4.4.2000 selgitused (Bürgschaftsrichtlinie des Landes Sachsen-Anhalt, RdErl, 4.4.2000), N 413/91; E 5/94; E 8/01.

4

(5)  EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2.

5

(6)  Rakendades komisjoni numbri 452/97 all heakskiidetud abikava Sachsen-Anhalti liidumaal väikestele ja keskmistele ettevõtetele antava konsolideerumislaenu tagamise kohta (Richtlinie über die Gewährung von Konsolidierungsdarlehen an mittelständische Unternehmen im Land Sachsen-Anhalt).

6

Richtlinie über die Gewährung von Konsolidierungsdarlehen an mittelständische Unternehmen im Land Sachsen-Anhalt

(7)  Homatec: 12.7.2002 otsus (EÜT C 310, 13.12.2002, lk 22); Ambau: komisjoni otsus 2003/261/EÜ (ELT L 103, 24.4.2003, lk 51).

7

(8)  EÜT L 107, 30.4.1996, lk 4. Vt ka lisa, artikkel 11, lõiked 1 ja 6.

8

(9)  Kohandatud rahandusministeeriumi 4.4.2000 ja 3.3.2001 selgitustega.

9

(10)  EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2. Nimetatud suunised on kohaldatavad, sest osa abist anti pärast nende avaldamist (vt suuniste punkti 101).

10

(11)  EÜT C 386, 23.12.1994, lk 12.

11

(12)  Uued ettevõtted, mis on tekkinud pankrotimenetlusest ja võtavad üle pankrotti läinud eelkäija majandustegevuse.

12

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/81 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/81

---

KOMISJONI OTSUS,

1. detsember 2004,

riigiabi kohta, mida Prantsusmaa kavatseb anda ettevõttele Bull

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 4514 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/941/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles palunud huvitatud isikutel esitada nimetatud artiklite kohaselt (1) oma märkused ja võttes arvesse neid märkusi,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 13. novembril 2002. aastal lõpetas komisjon oma otsusega 2003/599/EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse Prantsusmaa poolt ettevõttele Bull eraldatava 450 miljoni euro suuruse rahalise ettemaksu kohta. Abi kiideti heaks tingimusel, et see makstakse tagasi hiljemalt 17. juuniks 2003. (2) Kuna Prantsusmaa ei järginud nimetatud otsust, (3) pöördus komisjon 26. novembril 2003 Euroopa Kohtu poole. 2003. aasta lõpul ja 2004. aasta alguses toimusid mitmed koosolekud, mille käigus Prantsusmaa ametiasutused ja ettevõte Bull selgitasid Bulli ümberstruktureerimiskava sisu, eeskätt selle kolmandat, rekapitaliseerimise etappi. Prantsusmaa teatas käesoleva otsuse aluseks olevast abiprojektist 20. veebruari 2004. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(1)

13. novembril 2002. aastal lõpetas komisjon oma otsusega 2003/599/EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse Prantsusmaa poolt ettevõttele Bull eraldatava 450 miljoni euro suuruse rahalise ettemaksu kohta. Abi kiideti heaks tingimusel, et see makstakse tagasi hiljemalt 17. juuniks 2003. (2) Kuna Prantsusmaa ei järginud nimetatud otsust, (3) pöördus komisjon 26. novembril 2003 Euroopa Kohtu poole. 2003. aasta lõpul ja 2004. aasta alguses toimusid mitmed koosolekud, mille käigus Prantsusmaa ametiasutused ja ettevõte Bull selgitasid Bulli ümberstruktureerimiskava sisu, eeskätt selle kolmandat, rekapitaliseerimise etappi. Prantsusmaa teatas käesoleva otsuse aluseks olevast abiprojektist 20. veebruari 2004. aasta kirjas.

| (2) | 16. märtsi 2004. aasta kirjas teavitas komisjon Prantsusmaad oma otsusest alustada selle abi suhtes asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlust. |
| --- | --- |

(2)

16. märtsi 2004. aasta kirjas teavitas komisjon Prantsusmaad oma otsusest alustada selle abi suhtes asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlust.

| (3) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (4) Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuse abi kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (4) Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuse abi kohta oma märkused.

| (4) | Komisjonile esitasid oma märkused ettevõtte Bull töövõtjate esindajad. Nimetatud esindajate delegatsiooni ja komisjoni vaheline kohtumine toimus 8. juunil 2004, selle kokkusaamise käigus esitasid esindajad komisjonile lisateavet. Komisjon edastas nimetatud teabe Prantsusmaale kommenteerimiseks ning esitas samas asjaolude kohta mitmeid küsimusi. Prantsusmaa edastas oma kommentaarid ja vastused komisjonile 28. mai 2004. aasta ja 29. juuli 2004. aasta kirjades. 10. septembril 2004 toimus koosolek, millel osalesid komisjoni, Prantsusmaa ja ettevõtte Bull esindajad. |
| --- | --- |

(4)

Komisjonile esitasid oma märkused ettevõtte Bull töövõtjate esindajad. Nimetatud esindajate delegatsiooni ja komisjoni vaheline kohtumine toimus 8. juunil 2004, selle kokkusaamise käigus esitasid esindajad komisjonile lisateavet. Komisjon edastas nimetatud teabe Prantsusmaale kommenteerimiseks ning esitas samas asjaolude kohta mitmeid küsimusi. Prantsusmaa edastas oma kommentaarid ja vastused komisjonile 28. mai 2004. aasta ja 29. juuli 2004. aasta kirjades. 10. septembril 2004 toimus koosolek, millel osalesid komisjoni, Prantsusmaa ja ettevõtte Bull esindajad.

II.   KIRJELDUS

1.   Abisaaja

| (5) | Ettevõtte Bull näol on tegemist rahvusvahelise infotehnoloogiakontserniga, mis asub Euroopas ja tegutseb enam kui 100 riigis. (5) Kontsern Bull tegutseb peamiselt kahes valdkonnas:






  — | suure võimsusega professionaalsed serverid: ettevõte Bull valmistab ja pakub suure võimsusega professionaalseks kasutuseks mõeldud servereid ning serveritega otseselt seotud teenuseid. Ettevõtte Bull turuosa ühenduses ulatub 30. aprilli 2004 seisuga (edaspidi “ühendus 15”) ligikaudu 3 %ni (keskmise ja suure võimsusega serverite osas ligikaudu 5 %ni). Ettevõtte peamisteks konkurentideks sel alal on IBM (turuosaga 34,3 %), Hewlett Packard (HP) koos 2001. aastal ostetud ettevõttega Compaq (29,4 %), Sun (12,6 %) ja Fujitsu/Siemens (8,9 %), |
| --- | --- | --- |

(5)

Ettevõtte Bull näol on tegemist rahvusvahelise infotehnoloogiakontserniga, mis asub Euroopas ja tegutseb enam kui 100 riigis. (5) Kontsern Bull tegutseb peamiselt kahes valdkonnas:

—

suure võimsusega professionaalsed serverid: ettevõte Bull valmistab ja pakub suure võimsusega professionaalseks kasutuseks mõeldud servereid ning serveritega otseselt seotud teenuseid. Ettevõtte Bull turuosa ühenduses ulatub 30. aprilli 2004 seisuga (edaspidi “ühendus 15”) ligikaudu 3 %ni (keskmise ja suure võimsusega serverite osas ligikaudu 5 %ni). Ettevõtte peamisteks konkurentideks sel alal on IBM (turuosaga 34,3 %), Hewlett Packard (HP) koos 2001. aastal ostetud ettevõttega Compaq (29,4 %), Sun (12,6 %) ja Fujitsu/Siemens (8,9 %),

| — | infotehnoloogiaalased spetsiaalsed teenused: Bull tegeleb eri rakenduste arendamise ja juurutamisega, töötab välja tarkvarasüsteeme jne. Pärast oma filiaali Integris müümist ettevõttele Steria on ettevõtte Bull sellesuunaline tegevus suunatud peamiselt Prantsusmaa ja Itaalia turule. Selles valdkonnas on ettevõtte Bull peamisteks konkurentideks IBM ja HP. Ettevõtte Bull turuosa ühenduse 15 raames jääb alla 1 %. |
| --- | --- |

—

infotehnoloogiaalased spetsiaalsed teenused: Bull tegeleb eri rakenduste arendamise ja juurutamisega, töötab välja tarkvarasüsteeme jne. Pärast oma filiaali Integris müümist ettevõttele Steria on ettevõtte Bull sellesuunaline tegevus suunatud peamiselt Prantsusmaa ja Itaalia turule. Selles valdkonnas on ettevõtte Bull peamisteks konkurentideks IBM ja HP. Ettevõtte Bull turuosa ühenduse 15 raames jääb alla 1 %.

| (6) | Ettevõtte Bull käive 2003. aastal oli 1 265 miljonit eurot, mis jagunes järgmiselt: tooted 46 %, lepinguline hooldus 27 % ja teenused 27 %. |
| --- | --- |

(6)

Ettevõtte Bull käive 2003. aastal oli 1 265 miljonit eurot, mis jagunes järgmiselt: tooted 46 %, lepinguline hooldus 27 % ja teenused 27 %.

| (7) | Ettevõte Bull on Prantsuse õiguse alusel tegutsev aktsiaselts. Pärast 2004. aasta juulis toimunud rekapitaliseerimist ja pärast endistele võlakirjaomanikele uute aktsiate omandamist võimaldavate aktsiate märkimiskviitungite pakkumist on ettevõtte aktsionärideks France Télécom ja NEC, mõlemad 10,1 %ga, Axa Private Equity ja Artemis 8,6 %ga, ettevõtte Bull juhtkond 5,1 %ga, Motorola 3,0 %ga ja Debeka 2,9 %ga. Prantsuse riigi osalus on vaid 2,9 % ning ülejäänud 57,3 % omanikeks on väikeaktsionärid. |
| --- | --- |

(7)

Ettevõte Bull on Prantsuse õiguse alusel tegutsev aktsiaselts. Pärast 2004. aasta juulis toimunud rekapitaliseerimist ja pärast endistele võlakirjaomanikele uute aktsiate omandamist võimaldavate aktsiate märkimiskviitungite pakkumist on ettevõtte aktsionärideks France Télécom ja NEC, mõlemad 10,1 %ga, Axa Private Equity ja Artemis 8,6 %ga, ettevõtte Bull juhtkond 5,1 %ga, Motorola 3,0 %ga ja Debeka 2,9 %ga. Prantsuse riigi osalus on vaid 2,9 % ning ülejäänud 57,3 % omanikeks on väikeaktsionärid.

| (8) | Alates 1994. aastast rakendas Bull 1990. aastate alguses tekkinud probleemide lahendamiseks meetmeid, mida nähti ette eelmise ümberstruktureerimiskavaga, mis hõlmas Prantsusmaa kohustusi ja mille komisjon võttis teadmiseks oma 12. oktoobri 1994 otsusega 94/1073/EÜ (Prantsusmaa poolt ettevõttele Bull teatamata kapitalisuurendamise teel antava riigiabi kohta). (6) Sealjuures loobuti tütarettevõttest Zenith Data Systems ja suleti haru OSS (open systems and software). Lisaks privatiseeris Prantsusmaa ettevõtte Bull, avades selle kapitali. Alates 1999. aastast oli ettevõte Bull taas sunnitud loovutama oma aktivaid ja koondama personali. 2000. aastal loovutati strateegilise tsentraliseerimise kava kohaselt mittestrateegilisteks hinnatud aktivad, sellega kaasnes ka kulude piiramine. 2001. aasta lõpul oli Bulli personal kogu Euroopa ulatuses kahanenud ligikaudu 9 500 töötajani, 1999. aastal oli vastav arv olnud 11 500. |
| --- | --- |

(8)

Alates 1994. aastast rakendas Bull 1990. aastate alguses tekkinud probleemide lahendamiseks meetmeid, mida nähti ette eelmise ümberstruktureerimiskavaga, mis hõlmas Prantsusmaa kohustusi ja mille komisjon võttis teadmiseks oma 12. oktoobri 1994 otsusega 94/1073/EÜ (Prantsusmaa poolt ettevõttele Bull teatamata kapitalisuurendamise teel antava riigiabi kohta). (6) Sealjuures loobuti tütarettevõttest Zenith Data Systems ja suleti haru OSS (open systems and software). Lisaks privatiseeris Prantsusmaa ettevõtte Bull, avades selle kapitali. Alates 1999. aastast oli ettevõte Bull taas sunnitud loovutama oma aktivaid ja koondama personali. 2000. aastal loovutati strateegilise tsentraliseerimise kava kohaselt mittestrateegilisteks hinnatud aktivad, sellega kaasnes ka kulude piiramine. 2001. aasta lõpul oli Bulli personal kogu Euroopa ulatuses kahanenud ligikaudu 9 500 töötajani, 1999. aastal oli vastav arv olnud 11 500.

2.   Ettevõtte Bull raskused enne käesoleva otsuse aluseks olevat ümberstruktureerimiskava

| (9) | Lõikes 8 esitatud meetmete võtmisele vaatamata kukkus kava 2001. aastal läbi. Ühelt poolt ei võimaldanud tehnoloogiavaldkonna börsikriis ettevõttel Bull müüa edasi kolmandatele isikutele oma sügavas kahjumis olevat filiaali Integris. Teiselt poolt mõjus kriis Interneti-sektoris väga raskelt Internetiga seotud tehnoloogiate arengule. Telekommunikatsioonituru kokkuvarisemine ja Interneti-buumi lõppemine, ettevõtete kasumi järsk vähenemine ja rahvusvaheliste suhete pingestumine tõid kaasa nõudluse languse. Ettevõtete kulutused arvutitele langesid 2002. aastal järsult (keskmise ja suure võimsusega serverite osas oli vähenemine 25 %). Teenuste turul toimus võrreldes eelneva kasvuga drastiline tagasiminek, mille põhjuseks oli 2000. aasta probleem ja euro kasutuselevõtt. Majandusliku olukorra halvenemine seoses 2001. aasta 11. septembri sündmustega raskendas ettevõtte Bull olukorda veelgi. |
| --- | --- |

(9)

Lõikes 8 esitatud meetmete võtmisele vaatamata kukkus kava 2001. aastal läbi. Ühelt poolt ei võimaldanud tehnoloogiavaldkonna börsikriis ettevõttel Bull müüa edasi kolmandatele isikutele oma sügavas kahjumis olevat filiaali Integris. Teiselt poolt mõjus kriis Interneti-sektoris väga raskelt Internetiga seotud tehnoloogiate arengule. Telekommunikatsioonituru kokkuvarisemine ja Interneti-buumi lõppemine, ettevõtete kasumi järsk vähenemine ja rahvusvaheliste suhete pingestumine tõid kaasa nõudluse languse. Ettevõtete kulutused arvutitele langesid 2002. aastal järsult (keskmise ja suure võimsusega serverite osas oli vähenemine 25 %). Teenuste turul toimus võrreldes eelneva kasvuga drastiline tagasiminek, mille põhjuseks oli 2000. aasta probleem ja euro kasutuselevõtt. Majandusliku olukorra halvenemine seoses 2001. aasta 11. septembri sündmustega raskendas ettevõtte Bull olukorda veelgi.

| (10) | Ettevõte Bull oli mitmeid aastaid olulisel määral investeerinud Interneti-tehnoloogiatesse, keskendades oma kommertspakkumise “e-teenustele” ja “võrguinfrastruktuuridele”. Interneti-sektori kriis näitas, et Bull oli selles plaanis teinud ebaõige tehnoloogilise valiku ning keskendunud turgudele, kus ta ei saavutanud edu. Lisaks ilmnes ettevõtte puhul märkimisväärne sidususe puudumine ühelt poolt ettevõtte turunduslike ambitsioonide ja pakutavate toodete vahel ning teiselt poolt tehnoloogiaarenduse investeeringute ning kaubanduslike ja halduskulutuste vahel. |
| --- | --- |

(10)

Ettevõte Bull oli mitmeid aastaid olulisel määral investeerinud Interneti-tehnoloogiatesse, keskendades oma kommertspakkumise “e-teenustele” ja “võrguinfrastruktuuridele”. Interneti-sektori kriis näitas, et Bull oli selles plaanis teinud ebaõige tehnoloogilise valiku ning keskendunud turgudele, kus ta ei saavutanud edu. Lisaks ilmnes ettevõtte puhul märkimisväärne sidususe puudumine ühelt poolt ettevõtte turunduslike ambitsioonide ja pakutavate toodete vahel ning teiselt poolt tehnoloogiaarenduse investeeringute ning kaubanduslike ja halduskulutuste vahel.

| (11) | Ettevõte sai väga suurte lisakulutustega seotud rahalise tagasilöögi seoses oma Ameerika Ühendriikides tegutsevate töövõtjate pensionisüsteemiga. Ameerika Ühendriikides kehtivate eeskirjade kohaselt hõlmab konsolideeritud eelarve aktivapool väljamakstavaid pensione ning see väljendub pensionifondi aktiva ülejäägis (hetke turuväärtuses) võrreldes tulevaste makstavate pensionidega seotud vastava võlaga. 2002. aastal otsustas Bull anda kõik oma pensionide maksmise kohustused üle kindlustusseltsidele. Et samal ajal leidis aset ka börsilangus, tekkis selle otsuse tõttu 2002–2003 aasta jooksul rahaline kahju 87 miljoni euro ulatuses. |
| --- | --- |

(11)

Ettevõte sai väga suurte lisakulutustega seotud rahalise tagasilöögi seoses oma Ameerika Ühendriikides tegutsevate töövõtjate pensionisüsteemiga. Ameerika Ühendriikides kehtivate eeskirjade kohaselt hõlmab konsolideeritud eelarve aktivapool väljamakstavaid pensione ning see väljendub pensionifondi aktiva ülejäägis (hetke turuväärtuses) võrreldes tulevaste makstavate pensionidega seotud vastava võlaga. 2002. aastal otsustas Bull anda kõik oma pensionide maksmise kohustused üle kindlustusseltsidele. Et samal ajal leidis aset ka börsilangus, tekkis selle otsuse tõttu 2002–2003 aasta jooksul rahaline kahju 87 miljoni euro ulatuses.

| (12) | Kindlustunde puudumine ettevõtte finantsseisukorra osas tõi kaasa klientide teatava kõhkluse suurte projektide elluviimisel, sest kliendid ei olnud enam kindlad, et ettevõte suudab võetud kohustusi järgnevate aastate jooksul täita. Varustajad seadsid rangemaid maksetingimusi, samal ajal ei andnud pangad ettevõttele Bull tagatisi. |
| --- | --- |

(12)

Kindlustunde puudumine ettevõtte finantsseisukorra osas tõi kaasa klientide teatava kõhkluse suurte projektide elluviimisel, sest kliendid ei olnud enam kindlad, et ettevõte suudab võetud kohustusi järgnevate aastate jooksul täita. Varustajad seadsid rangemaid maksetingimusi, samal ajal ei andnud pangad ettevõttele Bull tagatisi.

3.   Ümberstruktureerimiskava

| (13) | 2. detsembril 2001 nimetati ametisse ettevõtte Bull uus president. Tema esitatud ümberstruktureerimiskava, mille haldusnõukogu kiitis heaks 2002. aasta märtsis, hõlmab üldkulude ja töötajate arvu otsustavat vähendamist ning keskendumist ettevõtte tugevatele külgedele tööstuslike aktivate märkimisväärses ulatuses loovutamise teel. Arengustrateegia tugineb kolmel põhiteljel:






  — | väärtustada ettevõtete suure võimsusega serveriparki, tagades klientide rakendatud lahenduste püsivuse ja pakkudes neile konkurentsivõimelisi tehnoloogilisi arendusvõimalusi, |
| --- | --- | --- |

(13)

2. detsembril 2001 nimetati ametisse ettevõtte Bull uus president. Tema esitatud ümberstruktureerimiskava, mille haldusnõukogu kiitis heaks 2002. aasta märtsis, hõlmab üldkulude ja töötajate arvu otsustavat vähendamist ning keskendumist ettevõtte tugevatele külgedele tööstuslike aktivate märkimisväärses ulatuses loovutamise teel. Arengustrateegia tugineb kolmel põhiteljel:

—

väärtustada ettevõtete suure võimsusega serveriparki, tagades klientide rakendatud lahenduste püsivuse ja pakkudes neile konkurentsivõimelisi tehnoloogilisi arendusvõimalusi,

| — | saavutada sihtturgudel liidripositsioon Inteli 64bitisel arhitektuuril põhinevate lahenduste ja avatud lähtekoodiga tarkvara osas, |
| --- | --- |

—

saavutada sihtturgudel liidripositsioon Inteli 64bitisel arhitektuuril põhinevate lahenduste ja avatud lähtekoodiga tarkvara osas,

| — | jätkata teenuste väljaarendamist ettevõttele Bull eriomastes valdkondades, eeskätt terviklahenduste osas (riistvara + vahetarkvara + rakendused) prioriteetsetes valdkondades, näiteks avalikus sektoris (maksu- ja tolliamet, sotsiaaltalitus, e-valitsus), riigikaitses ja julgeolekus ning telekommunikatsiooniettevõtetes. (7) |
| --- | --- |

—

jätkata teenuste väljaarendamist ettevõttele Bull eriomastes valdkondades, eeskätt terviklahenduste osas (riistvara + vahetarkvara + rakendused) prioriteetsetes valdkondades, näiteks avalikus sektoris (maksu- ja tolliamet, sotsiaaltalitus, e-valitsus), riigikaitses ja julgeolekus ning telekommunikatsiooniettevõtetes. (7)

| (14) | Peamised rahanduslikud meetmed on järgmised:






  — | 204 miljoni euro suuruse võla vähendamine konventeeritavate obligatsioonide omanike ees 90 % ulatuses, millega kaasneb pakkumine väärtpaberite konverteerimiseks aktsiateks või uute aktsiate märkimist võimaldavateks aktsiate märkimiskviitungiteks. See väljendub nende obligatsioonide tähtaja edasilükkumises, iga-aastase väljamakse vähenemises ja tagasiostupreemia kaotamises. Obligatsioonide vahetamisel pakutavaks tingimuseks on üldjuhul 20 uut aktsiat ühe obligatsiooni eest või lisaks 16 aktsiat ja võimalus märkida 16 uut aktsiat, mille realiseerimistähtaeg on 15. detsember 2004. Enamik konverteeritavate obligatsioonide omanikest valis lisapakkumise ning eeldades, et uute aktsiate märkimise võimalust kasutatakse aktiivselt, toovad konventeeritavate obigatsioonide omanikud seega sisse 17,2 miljonit eurot, |
| --- | --- | --- |

(14)

Peamised rahanduslikud meetmed on järgmised:

—

204 miljoni euro suuruse võla vähendamine konventeeritavate obligatsioonide omanike ees 90 % ulatuses, millega kaasneb pakkumine väärtpaberite konverteerimiseks aktsiateks või uute aktsiate märkimist võimaldavateks aktsiate märkimiskviitungiteks. See väljendub nende obligatsioonide tähtaja edasilükkumises, iga-aastase väljamakse vähenemises ja tagasiostupreemia kaotamises. Obligatsioonide vahetamisel pakutavaks tingimuseks on üldjuhul 20 uut aktsiat ühe obligatsiooni eest või lisaks 16 aktsiat ja võimalus märkida 16 uut aktsiat, mille realiseerimistähtaeg on 15. detsember 2004. Enamik konverteeritavate obligatsioonide omanikest valis lisapakkumise ning eeldades, et uute aktsiate märkimise võimalust kasutatakse aktiivselt, toovad konventeeritavate obigatsioonide omanikud seega sisse 17,2 miljonit eurot,

| — | turukapitali suurendamine, mille on taganud 33 miljoni euro tasemel järgmised investorid: NEC ja France Télécom (ettevõtte Bull kauaaegsed aktsionärid), kumbki 7,5 miljoni euro ulatuses, Debeka (Saksa kindlustuskompanii, ettevõtte Bull kauaaegne klient) 3 miljoni euro ulatuses, investeerimisfondid Axa Private Equity ja Artemis vastavalt 7 miljoni euro ja 2 miljoni euro ulatuses ning 350 ettevõtte Bull juhtkonna liiget kokku 6 miljoni euro ulatuses. Avaliku sektori osalus ulatus tegelikkuses 13,8 miljoni euroni. Seega hõlmas investorite panus ligikaudu 90 % tagatud summadest. Kapitali suurendamise üldine ulatus oli 44,2 miljonit eurot, |
| --- | --- |

—

turukapitali suurendamine, mille on taganud 33 miljoni euro tasemel järgmised investorid: NEC ja France Télécom (ettevõtte Bull kauaaegsed aktsionärid), kumbki 7,5 miljoni euro ulatuses, Debeka (Saksa kindlustuskompanii, ettevõtte Bull kauaaegne klient) 3 miljoni euro ulatuses, investeerimisfondid Axa Private Equity ja Artemis vastavalt 7 miljoni euro ja 2 miljoni euro ulatuses ning 350 ettevõtte Bull juhtkonna liiget kokku 6 miljoni euro ulatuses. Avaliku sektori osalus ulatus tegelikkuses 13,8 miljoni euroni. Seega hõlmas investorite panus ligikaudu 90 % tagatud summadest. Kapitali suurendamise üldine ulatus oli 44,2 miljonit eurot,

| — | punktis 4 kirjeldatud abi, mis seisneb 517 miljoni euro suuruses summas ning millega kaasneb nõue tagasimaksmiseks ettevõtte heale järjele jõudmisel. |
| --- | --- |

—

punktis 4 kirjeldatud abi, mis seisneb 517 miljoni euro suuruses summas ning millega kaasneb nõue tagasimaksmiseks ettevõtte heale järjele jõudmisel.

| (15) | Pärast nimetatud meetmete rakendamist peaks ettevõttegrupi Bull omakapital ulatuma 59,2 miljoni euroni. Kavaga seotud finantsnäitajad on esitatud tabelis 1.
  Tabel









  (miljonites EUR) |
| --- | --- |
| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| Käive | [...] (8) | [...]* | [...]* | [...]* |
| EBIT (9) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Puhastulu | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(15)

Pärast nimetatud meetmete rakendamist peaks ettevõttegrupi Bull omakapital ulatuma 59,2 miljoni euroni. Kavaga seotud finantsnäitajad on esitatud tabelis 1.

Tabel

(miljonites EUR)

2004

2005

2006

2007

Käive

[...] (8)

[...]*

[...]*

[...]*

EBIT (9)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Puhastulu

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

4.   Abi kirjeldus

| (16) | Teatatud abi kujutab endast Prantsuse riigi tasutavat 517 miljoni euro suurust rahasummat, mis makstakse välja kõige varem 31. detsembril 2004. See summa vastab otsusega 2003/599/EÜ lubatud päästmisabile ning hõlmab seejuures ka pärast 2001. aasta detsembris ja 2002. aasta juunis tehtud väljamakseid kogunenud intresse. Uut abisummat ei maksta reaalselt välja enne, kui ettevõte Bull on kõnealuse päästmisabi tagasi maksnud. Väljamakstava abi on riik seostanud ettevõtte kohustusega tagasimaksmiseks, kui ettevõte jõuab taas heale järjele. See tagasimakse on struktureeritud ettevõtte Bull maksetena riigile 23,5 % ulatuses oma tulust koos maksudega konsolideeritud alusel kaheksa aasta jooksul alates 31. detsembril 2005 lõppevast majandusaastast. |
| --- | --- |

(16)

Teatatud abi kujutab endast Prantsuse riigi tasutavat 517 miljoni euro suurust rahasummat, mis makstakse välja kõige varem 31. detsembril 2004. See summa vastab otsusega 2003/599/EÜ lubatud päästmisabile ning hõlmab seejuures ka pärast 2001. aasta detsembris ja 2002. aasta juunis tehtud väljamakseid kogunenud intresse. Uut abisummat ei maksta reaalselt välja enne, kui ettevõte Bull on kõnealuse päästmisabi tagasi maksnud. Väljamakstava abi on riik seostanud ettevõtte kohustusega tagasimaksmiseks, kui ettevõte jõuab taas heale järjele. See tagasimakse on struktureeritud ettevõtte Bull maksetena riigile 23,5 % ulatuses oma tulust koos maksudega konsolideeritud alusel kaheksa aasta jooksul alates 31. detsembril 2005 lõppevast majandusaastast.

| (17) | Prantsuse ametiasutuste väidete kohaselt hõlmab selle klausliga seotud hetkeväärtus ligikaudu 50–60 miljonit eurot. Seega on abi maksimaalseks ulatuseks 467 miljonit eurot, mis moodustab ligikaudu 90 % võlanõudest. Sel viisil püüavad Prantsusmaa ametiasutused tagada sama olukorda kui konverteeritavate obligatsioonide omanike puhul, kes samuti loobuvad oma võlanõudest ligikaudu 90 % ulatuses. |
| --- | --- |

(17)

Prantsuse ametiasutuste väidete kohaselt hõlmab selle klausliga seotud hetkeväärtus ligikaudu 50–60 miljonit eurot. Seega on abi maksimaalseks ulatuseks 467 miljonit eurot, mis moodustab ligikaudu 90 % võlanõudest. Sel viisil püüavad Prantsusmaa ametiasutused tagada sama olukorda kui konverteeritavate obligatsioonide omanike puhul, kes samuti loobuvad oma võlanõudest ligikaudu 90 % ulatuses.

III.   ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 88 LÕIKES 2 SÄTESTATUD MENETLUSE ALUSTAMISE PÕHJENDUS

| (18) | Asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse alustamise otsus hõlmab abimeetmele antavat esialgset hinnangut, mis tuleneb ühenduse suunistest raskustes olevate ettevõtete päästmiseks ja ümberstruktureerimiseks antava riigiabi kohta (10) (edaspidi “suunised”). Nimetatud otsuses avaldas komisjon kahtlust, kas antud kava võimaldab ettevõtte elujõulisust taastada. Viimased rahanduslikud näitajad annavad alust uskuda elujõulisuse taastamist juhul, kui eelarve tasakaalustatakse, kuid komisjoni hinnangul on üks aasta liialt lühike aeg, et tõestada elujõulisuse taastamist. Kõnealuste turgude kohta esitatud prognoosid ei olnud eriti üksikasjalikud ega tasakaalustatud ning tundus, et teatavad turud jäid eriti lühiajalises perspektiivis ikkagi raskesse seisu. Laiemas plaanis ei võimaldanud Prantsusmaa ametiasutuste edastatud teave hinnata, kas ettevõte Bull on võimeline ära kasutama turgude võimalikku ühendamist, kuivõrd ettevõttegrupi alles jääv tööstuslik tegevus tugineb suures osas selliste süsteemide tootmisele, mille osas konkurents on tihe. Lisaks sellele ei hõlmanud rekapitaliseerimiskava varasemate osapoolte, France Télécomi ja NECi kõrval ühtegi uut osapoolt. |
| --- | --- |

(18)

Asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse alustamise otsus hõlmab abimeetmele antavat esialgset hinnangut, mis tuleneb ühenduse suunistest raskustes olevate ettevõtete päästmiseks ja ümberstruktureerimiseks antava riigiabi kohta (10) (edaspidi “suunised”). Nimetatud otsuses avaldas komisjon kahtlust, kas antud kava võimaldab ettevõtte elujõulisust taastada. Viimased rahanduslikud näitajad annavad alust uskuda elujõulisuse taastamist juhul, kui eelarve tasakaalustatakse, kuid komisjoni hinnangul on üks aasta liialt lühike aeg, et tõestada elujõulisuse taastamist. Kõnealuste turgude kohta esitatud prognoosid ei olnud eriti üksikasjalikud ega tasakaalustatud ning tundus, et teatavad turud jäid eriti lühiajalises perspektiivis ikkagi raskesse seisu. Laiemas plaanis ei võimaldanud Prantsusmaa ametiasutuste edastatud teave hinnata, kas ettevõte Bull on võimeline ära kasutama turgude võimalikku ühendamist, kuivõrd ettevõttegrupi alles jääv tööstuslik tegevus tugineb suures osas selliste süsteemide tootmisele, mille osas konkurents on tihe. Lisaks sellele ei hõlmanud rekapitaliseerimiskava varasemate osapoolte, France Télécomi ja NECi kõrval ühtegi uut osapoolt.

| (19) | Arvesse võttes abi suurt mahtu, kartis komisjon samuti, et abi võib kaasa tuua konkurentsi moonutamist, et abi ei ole piiratud minimaalse vajaliku summaga ning et selle andmisega kaasnevad ettevõttele liigsed rahalised vahendid, mida ettevõte võib kasutada agressiivseks tegevuseks, mis toob kaasa turusuhete moonutusi ja mis ei ole seotud ümberstruktureerimisprotsessiga. Nii näiteks ei olnud selge, kui suur on pärast abi andmist ettevõtte maksevõime ja likviidsuse määr ning kuidas need parameetrid suhestuvad ettevõtte konkurentide omadega asjaomastel turgudel. |
| --- | --- |

(19)

Arvesse võttes abi suurt mahtu, kartis komisjon samuti, et abi võib kaasa tuua konkurentsi moonutamist, et abi ei ole piiratud minimaalse vajaliku summaga ning et selle andmisega kaasnevad ettevõttele liigsed rahalised vahendid, mida ettevõte võib kasutada agressiivseks tegevuseks, mis toob kaasa turusuhete moonutusi ja mis ei ole seotud ümberstruktureerimisprotsessiga. Nii näiteks ei olnud selge, kui suur on pärast abi andmist ettevõtte maksevõime ja likviidsuse määr ning kuidas need parameetrid suhestuvad ettevõtte konkurentide omadega asjaomastel turgudel.

IV.   KOLMANDATE OSAPOOLTE MÄRKUSED JA PRANTSUSMAA KOMMENTAARID

| (20) | Prantsusmaa edastas kõnealuste turgude uusimad suundumused, täpsustused peamiste konkurentide kohta nii rahanduslike näitajate kujul kui ka viimaste kuude lõikes, tuues välja eeskätt rekapitaliseerimise edukuse. |
| --- | --- |

(20)

Prantsusmaa edastas kõnealuste turgude uusimad suundumused, täpsustused peamiste konkurentide kohta nii rahanduslike näitajate kujul kui ka viimaste kuude lõikes, tuues välja eeskätt rekapitaliseerimise edukuse.

| (21) | Prantsusmaa rõhutas, et antava abiga kaasnevad ka teatavate aktsionäride ja eraõiguslike võlausaldajate olulised rahalised kohustused. Konkurentsi seisukohalt tundub ettevõtte Bull jaluleaitamine pigem Euroopa turul konkurentsi soodustavana kui seda häirivana. Ettevõtte Bull turuosa ei võimalda seda vaadelda kui “hinnaliidrit”, pigem on tegemist “kõrvalseisjaga”, kes on vajalik konkurentsi elavdamiseks. Ettevõtte Bull strateegia, mis on suunatud Itaniumile ja avatud lähtekoodiga tarkvarale, tugevdab seda rolli tulevikus veelgi. |
| --- | --- |

(21)

Prantsusmaa rõhutas, et antava abiga kaasnevad ka teatavate aktsionäride ja eraõiguslike võlausaldajate olulised rahalised kohustused. Konkurentsi seisukohalt tundub ettevõtte Bull jaluleaitamine pigem Euroopa turul konkurentsi soodustavana kui seda häirivana. Ettevõtte Bull turuosa ei võimalda seda vaadelda kui “hinnaliidrit”, pigem on tegemist “kõrvalseisjaga”, kes on vajalik konkurentsi elavdamiseks. Ettevõtte Bull strateegia, mis on suunatud Itaniumile ja avatud lähtekoodiga tarkvarale, tugevdab seda rolli tulevikus veelgi.

| (22) | Prantsusmaa märgib, et ettevõtte majandustulemuste paranemine leidis kinnitust kogu 2003. aasta kestel halveneva konjunktuuri tingimustes. 2004. aasta kohta koostatavad prognoosid, mis on endiselt seotud keerulise majanduskeskkonnaga, annavad alust eeldada 2003. aastaga võrreldavaid majandustulemusi: 2004. aasta esimese poolaasta EBIT moodustas 17 miljonit eurot ja puhastulu 2 miljonit eurot. Sellest nähtub, et ettevõttel on õnnestunud märkimisväärselt langetada oma kasumi nullpunkti. Sellistel tingimustel kaasneb 2005. aastal eeldatava turgude taashõivamise tulemusena saavutatava diskonteeritud käibe suurenemise, ettevõtte uute pakkumiste väljatöötamise ja rahandusliku seisundi tervenemisega automaatselt ka kasumlikkuse täiendav kasv. Ettevõtte äriplaan ajavahemikuks 2004–2007 tõestab samuti, et ettevõtte elujõulisus on püsivalt taastatud. |
| --- | --- |

(22)

Prantsusmaa märgib, et ettevõtte majandustulemuste paranemine leidis kinnitust kogu 2003. aasta kestel halveneva konjunktuuri tingimustes. 2004. aasta kohta koostatavad prognoosid, mis on endiselt seotud keerulise majanduskeskkonnaga, annavad alust eeldada 2003. aastaga võrreldavaid majandustulemusi: 2004. aasta esimese poolaasta EBIT moodustas 17 miljonit eurot ja puhastulu 2 miljonit eurot. Sellest nähtub, et ettevõttel on õnnestunud märkimisväärselt langetada oma kasumi nullpunkti. Sellistel tingimustel kaasneb 2005. aastal eeldatava turgude taashõivamise tulemusena saavutatava diskonteeritud käibe suurenemise, ettevõtte uute pakkumiste väljatöötamise ja rahandusliku seisundi tervenemisega automaatselt ka kasumlikkuse täiendav kasv. Ettevõtte äriplaan ajavahemikuks 2004–2007 tõestab samuti, et ettevõtte elujõulisus on püsivalt taastatud.

| (23) | Võttes oma arendustegevuse aluseks Inteli 64bitisel arhitektuuril põhinevad serverid, on Bull lähtunud tehnoloogilistest valikutest, mis vastavad klientide vajadustele lähiaastatel. Lisaks avab sellise tehnoloogia kasutamine Bulli serveritel ka uusi arengusuundi, eeskätt teaduslike arvutuste valdkonnas. |
| --- | --- |

(23)

Võttes oma arendustegevuse aluseks Inteli 64bitisel arhitektuuril põhinevad serverid, on Bull lähtunud tehnoloogilistest valikutest, mis vastavad klientide vajadustele lähiaastatel. Lisaks avab sellise tehnoloogia kasutamine Bulli serveritel ka uusi arengusuundi, eeskätt teaduslike arvutuste valdkonnas.

| (24) | Teenuste osas hõlmab Bulli strateegia korraga kolme eraldi pädevusala ja kolme prioriteetset sektorit. Pädevusalad on järgmised: 1) avatud infrastruktuuride integratsioon ja väljaarendamine, 2) infosüsteemide turvamine ja 3) hajutatud süsteemide info genereerimine. Prioriteetseteks sektoriteks, millega on seotud Bulli kõige kindlamad kliendid, on haldussüsteemid, telekommunikatsiooniettevõtjad ja avalikud teenused (“utilities”). |
| --- | --- |

(24)

Teenuste osas hõlmab Bulli strateegia korraga kolme eraldi pädevusala ja kolme prioriteetset sektorit. Pädevusalad on järgmised: 1) avatud infrastruktuuride integratsioon ja väljaarendamine, 2) infosüsteemide turvamine ja 3) hajutatud süsteemide info genereerimine. Prioriteetseteks sektoriteks, millega on seotud Bulli kõige kindlamad kliendid, on haldussüsteemid, telekommunikatsiooniettevõtjad ja avalikud teenused (“utilities”).

| (25) | Need pädevusalad ja valitud sektorid on heas kooskõlas ekspertide prognoosidel põhinevate turgude üldiste suundumustega: infrastruktuuridega seotud kulutuste optimeerimine ja vähendamine (mis toob kaasa vajaduse avatud infrastruktuuride väljatöötamise järele), linnastumine ja infosüsteemide konsolideerumine (Bulli spetsialiseerumisvaldkond), süsteemihaldus ja turvamine (valdkonnad, milles Bull osaleb mitmeti – nii andmete krüpteerimise, tarkvara koostamise kui ka integreerimise alal). Bull on end väga kiiresti sisse seadnud teatavatel uutel turgudel – mobiilplatvormid, elektrooniline haldus, elektroonilise isikutunnistuse ja elektroonilise allkirja üleüldine levik. |
| --- | --- |

(25)

Need pädevusalad ja valitud sektorid on heas kooskõlas ekspertide prognoosidel põhinevate turgude üldiste suundumustega: infrastruktuuridega seotud kulutuste optimeerimine ja vähendamine (mis toob kaasa vajaduse avatud infrastruktuuride väljatöötamise järele), linnastumine ja infosüsteemide konsolideerumine (Bulli spetsialiseerumisvaldkond), süsteemihaldus ja turvamine (valdkonnad, milles Bull osaleb mitmeti – nii andmete krüpteerimise, tarkvara koostamise kui ka integreerimise alal). Bull on end väga kiiresti sisse seadnud teatavatel uutel turgudel – mobiilplatvormid, elektrooniline haldus, elektroonilise isikutunnistuse ja elektroonilise allkirja üleüldine levik.

| (26) | Kuivõrd Bulli osakaal on äärmiselt ebaoluline ning asjaomaste turgude kontsentratsiooni tase on väga kõrge, ei too Bullile antav abi kaasa konkurentsi moonutamist. Teatavate spetsiifiliste turgude osas on Bulli pakutav ainukeseks tõsiselt õetavaks alternatiiviks IBMile. Lisaks sellele muudab Bulli avatud lähtekoodiga tarkvarale suunatud strateegia konkurentsi lähiaastate serveriturul dünaamilisemaks. |
| --- | --- |

(26)

Kuivõrd Bulli osakaal on äärmiselt ebaoluline ning asjaomaste turgude kontsentratsiooni tase on väga kõrge, ei too Bullile antav abi kaasa konkurentsi moonutamist. Teatavate spetsiifiliste turgude osas on Bulli pakutav ainukeseks tõsiselt õetavaks alternatiiviks IBMile. Lisaks sellele muudab Bulli avatud lähtekoodiga tarkvarale suunatud strateegia konkurentsi lähiaastate serveriturul dünaamilisemaks.

| (27) | Abi on piiratud minimaalse vajaliku ulatusega. Ettevõtte elujõulisuse taastamine toimub nimelt omakapitali taastamise teel, mille põhiosadeks on antav abi ja võlakoorma likvideerimine. Eri investorid ei nõustuks investeerima, kui osa ettevõtte elujõulisuse taastamiseks vajalikust rahastamisest oleks tagatud laenude abil. |
| --- | --- |

(27)

Abi on piiratud minimaalse vajaliku ulatusega. Ettevõtte elujõulisuse taastamine toimub nimelt omakapitali taastamise teel, mille põhiosadeks on antav abi ja võlakoorma likvideerimine. Eri investorid ei nõustuks investeerima, kui osa ettevõtte elujõulisuse taastamiseks vajalikust rahastamisest oleks tagatud laenude abil.

| (28) | Pärast abi andmist ei peaks ettevõttel tekkima ülemääraseid rahalisi vahendeid. Abi võimaldab taastada ettevõtte omakapitali sobilikul tasemel, mis ei ole kaugeltki mitte ülemäärane, sest seda kinnitab võlgade ja omavahendite suhe ning lühiajaliste võlgade ja käibevahendite suhe võrrelduna peamiste konkurentide samade suhtarvudega. |
| --- | --- |

(28)

Pärast abi andmist ei peaks ettevõttel tekkima ülemääraseid rahalisi vahendeid. Abi võimaldab taastada ettevõtte omakapitali sobilikul tasemel, mis ei ole kaugeltki mitte ülemäärane, sest seda kinnitab võlgade ja omavahendite suhe ning lühiajaliste võlgade ja käibevahendite suhe võrrelduna peamiste konkurentide samade suhtarvudega.

| (29) | Erasektori osaluse kohta ümberstruktureerimiskava elluviimises tuleb nimetada kolme asjaolu: ettevõtte enda tehtud pingutused ajavahemikul 2002–2003, kapitali suurendamine ja konverteeritavate obligatsioonide omanike panus. |
| --- | --- |

(29)

Erasektori osaluse kohta ümberstruktureerimiskava elluviimises tuleb nimetada kolme asjaolu: ettevõtte enda tehtud pingutused ajavahemikul 2002–2003, kapitali suurendamine ja konverteeritavate obligatsioonide omanike panus.

| (30) | Prantsusmaa meenutab, et ettevõttele Bull päästmisabi andmist lubava otsuse 2003/599/EÜ põhjendustes 60 ja 70 on komisjon sõnaselgelt näidanud, et Prantsusmaa ei või anda abi ettevõtte Bull ümberstruktureerimiseks enne 31. detsembrit 2004. |
| --- | --- |

(30)

Prantsusmaa meenutab, et ettevõttele Bull päästmisabi andmist lubava otsuse 2003/599/EÜ põhjendustes 60 ja 70 on komisjon sõnaselgelt näidanud, et Prantsusmaa ei või anda abi ettevõtte Bull ümberstruktureerimiseks enne 31. detsembrit 2004.

| (31) | Ettevõtte Bull töövõtjate esindajad toetavad ümberstruktureerimiskava ning rõhutavad abi vajalikkust ettevõtte jaluleaitamiseks ja olemasolevate töökohtade säilitamiseks. Nad nõustuvad Prantsusmaa ametiasutuste esitatud väidetega ning nende edastatud lisateave ja materjalid sisaldavad andmeid eeskätt ettevõtte elujõulisuse ja konkurentsivõime kohta. Nende väited edastati Prantsusmaa ametiasutustele, kes väljendasid nende seisukohtadega nõusolekut. |
| --- | --- |

(31)

Ettevõtte Bull töövõtjate esindajad toetavad ümberstruktureerimiskava ning rõhutavad abi vajalikkust ettevõtte jaluleaitamiseks ja olemasolevate töökohtade säilitamiseks. Nad nõustuvad Prantsusmaa ametiasutuste esitatud väidetega ning nende edastatud lisateave ja materjalid sisaldavad andmeid eeskätt ettevõtte elujõulisuse ja konkurentsivõime kohta. Nende väited edastati Prantsusmaa ametiasutustele, kes väljendasid nende seisukohtadega nõusolekut.

V.   HINNANG ABIMEETMETELE

1.   Abi olemasolu

| (32) | Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on “igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(32)

Asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on “igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

| (33) | Prantsusmaa poolt teatatud meetme näol on tegemist abiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Et abi eraldajaks on riik, toimub abi rahastamine riigi vahenditest ning abi saajaks on konkreetne ettevõte, Bull. Abi ei saa käsitleda erainvestori tavalise käitumisena turumajanduse tingimustes. Sealjuures ei saa väita, et riik sekkub samadel alustel ja samadel tingimustel kui konverteeritavate obligatsioonide omanikud, sest Prantsusmaa võlanõue on seotud riigi antud päästmisabiga, mille tagasimaksmise tähtaeg on möödunud ja sellest võlanõudest loobumist või tagasimakstava abiga sama suure uue abi andmist ei saa käsitleda investori tavalise käitumisena ning seda ei saa pidada seega erainvestori normaalseks toimimiseks. Lisaks erineb teatatud abimeede oma vormi ja tingimuste poolest aktsionäride ja konverteeritavate obligatsioonide omanike finantsmeetmetest. On kindel, et teatatud meetme rakendamisega ei kaasne teiste aktsionäride samalaadseid finantskohustusi. Abi kahjustab liikmesriikide vahelist kaubavahetust ja kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, sest Bulli näol on tegemist rahvusvahelise ettevõttega ning selle tooted on rahvusvahelise kaubavahetuse objektiks. Lisaks on Bullil konkurente ühisturul, näiteks IBM, Fujitsu/Siemens, Sun ja HP. Prantsusmaa ametiasutused ei vaidlusta seda hinnangut. |
| --- | --- |

(33)

Prantsusmaa poolt teatatud meetme näol on tegemist abiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Et abi eraldajaks on riik, toimub abi rahastamine riigi vahenditest ning abi saajaks on konkreetne ettevõte, Bull. Abi ei saa käsitleda erainvestori tavalise käitumisena turumajanduse tingimustes. Sealjuures ei saa väita, et riik sekkub samadel alustel ja samadel tingimustel kui konverteeritavate obligatsioonide omanikud, sest Prantsusmaa võlanõue on seotud riigi antud päästmisabiga, mille tagasimaksmise tähtaeg on möödunud ja sellest võlanõudest loobumist või tagasimakstava abiga sama suure uue abi andmist ei saa käsitleda investori tavalise käitumisena ning seda ei saa pidada seega erainvestori normaalseks toimimiseks. Lisaks erineb teatatud abimeede oma vormi ja tingimuste poolest aktsionäride ja konverteeritavate obligatsioonide omanike finantsmeetmetest. On kindel, et teatatud meetme rakendamisega ei kaasne teiste aktsionäride samalaadseid finantskohustusi. Abi kahjustab liikmesriikide vahelist kaubavahetust ja kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, sest Bulli näol on tegemist rahvusvahelise ettevõttega ning selle tooted on rahvusvahelise kaubavahetuse objektiks. Lisaks on Bullil konkurente ühisturul, näiteks IBM, Fujitsu/Siemens, Sun ja HP. Prantsusmaa ametiasutused ei vaidlusta seda hinnangut.

2.   Abi kokkusobivus

| (34) | Teatatud meedet tuleb hinnata kui sihtotstarbelist riigiabi. Asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud erandid nimetatud artikli lõikes 1 sätestatud üldisest kokkusobimatusest. |
| --- | --- |

(34)

Teatatud meedet tuleb hinnata kui sihtotstarbelist riigiabi. Asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud erandid nimetatud artikli lõikes 1 sätestatud üldisest kokkusobimatusest.

| (35) | Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatakse, et ühisturuga kokkusobivaks võib pidada riigiabi teatud majandustegevuse arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Sellest lähtuvalt võttis komisjon vastu erisuunised raskustes olevate ettevõtete päästmiseks ja ümberstruktureerimiseks antava riigiabi hindamiseks. (11) Võttes arvesse ettevõtte Bull omavahendite kohta käivaid arvandmeid, on selge, et ettevõte on raskustes nimetatud suuniste punkti 5a tähenduses ning et kogu ettevõttegrupp on raskustes nimetatud suuniste punktide 4 kuni 8 tähenduses. (12) Pärast küsimuse läbivaatamist leidis komisjon, et mitte ükski muu ühenduse raamdokument ega muu säte ei võimalda antud juhul kuulutada abi ühisturuga kokkusobivaks. Prantsusmaa ei ole seejuures viidanud ühelegi teisele asutamislepingust tulenevale erandile ning on kõnealuse abi kokkusobivuse kaitsmisel tuginenud üksnes suunistele. Seetõttu andis komisjon abile hinnangu lähtuvalt nimetatud suunistest. |
| --- | --- |

(35)

Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatakse, et ühisturuga kokkusobivaks võib pidada riigiabi teatud majandustegevuse arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Sellest lähtuvalt võttis komisjon vastu erisuunised raskustes olevate ettevõtete päästmiseks ja ümberstruktureerimiseks antava riigiabi hindamiseks. (11) Võttes arvesse ettevõtte Bull omavahendite kohta käivaid arvandmeid, on selge, et ettevõte on raskustes nimetatud suuniste punkti 5a tähenduses ning et kogu ettevõttegrupp on raskustes nimetatud suuniste punktide 4 kuni 8 tähenduses. (12) Pärast küsimuse läbivaatamist leidis komisjon, et mitte ükski muu ühenduse raamdokument ega muu säte ei võimalda antud juhul kuulutada abi ühisturuga kokkusobivaks. Prantsusmaa ei ole seejuures viidanud ühelegi teisele asutamislepingust tulenevale erandile ning on kõnealuse abi kokkusobivuse kaitsmisel tuginenud üksnes suunistele. Seetõttu andis komisjon abile hinnangu lähtuvalt nimetatud suunistest.

| (36) | Suunistes sätestatakse ümberkorraldusabi lubamiseks neli kumulatiivset tingimust: plaan, mis tagab elujõulisuse pikaajaliselt, konkurentsimoonutuste ärahoidmine, abi piirdumine minimaalse määraga ja ümberkorralduskava täielik rakendamine. Lisaks rakendatakse “ühekordse abi” põhimõtet ja Deggendorfi (13) kohtupraktikast tulenevat põhimõtet. |
| --- | --- |

(36)

Suunistes sätestatakse ümberkorraldusabi lubamiseks neli kumulatiivset tingimust: plaan, mis tagab elujõulisuse pikaajaliselt, konkurentsimoonutuste ärahoidmine, abi piirdumine minimaalse määraga ja ümberkorralduskava täielik rakendamine. Lisaks rakendatakse “ühekordse abi” põhimõtet ja Deggendorfi (13) kohtupraktikast tulenevat põhimõtet.

| (37) | Suuniste kohaselt on abi andmise tingimuseks ümberstruktureerimiskava elluviimine, kusjuures igal üksikul juhul kinnitab selle kava komisjon. Ümberstruktureerimiskava peab ellu viima lühima võimaliku aja jooksul ja see peab võimaldama mõistliku aja jooksul taastada ettevõtte pikaajalise elujõulisuse ning selle aluseks peavad olema tulevaste toimimistingimuste realistlikud prognoosid. Ümberstruktureerimiseks mõeldud abi peab seega põhinema realistlikul ümberstruktureerimiskaval, millega liikmesriik võtab endale kohustusi. |
| --- | --- |

(37)

Suuniste kohaselt on abi andmise tingimuseks ümberstruktureerimiskava elluviimine, kusjuures igal üksikul juhul kinnitab selle kava komisjon. Ümberstruktureerimiskava peab ellu viima lühima võimaliku aja jooksul ja see peab võimaldama mõistliku aja jooksul taastada ettevõtte pikaajalise elujõulisuse ning selle aluseks peavad olema tulevaste toimimistingimuste realistlikud prognoosid. Ümberstruktureerimiseks mõeldud abi peab seega põhinema realistlikul ümberstruktureerimiskaval, millega liikmesriik võtab endale kohustusi.

| (38) | Kõnealune abi on seotud 2002. aasta märtsi ümberstruktureerimiskavaga ning selles sisalduvate finantsmeetmetega, mida abist teatamisel täpsustati. Kava hõlmab ajavahemikku kuni 2007. aasta lõpuni, selle ajavahemiku lõpuks peab ettevõtte finantsseisund olema taastatud ja uus struktuur välja arendatud. Enamik meetmetest on juba rakendatud ning rekapitaliseerimine on juba läbi viidud. Seejuures on ajavahemikku kuni 2007. aasta lõpuni võimalik pidada mõistlikuks ja vajalikuks ajavahemikuks ettevõtte pakkumise ümberstruktureerimiseks ning ettevõtte tegevuse kohandamiseks asjaomaste turgude arenguga. |
| --- | --- |

(38)

Kõnealune abi on seotud 2002. aasta märtsi ümberstruktureerimiskavaga ning selles sisalduvate finantsmeetmetega, mida abist teatamisel täpsustati. Kava hõlmab ajavahemikku kuni 2007. aasta lõpuni, selle ajavahemiku lõpuks peab ettevõtte finantsseisund olema taastatud ja uus struktuur välja arendatud. Enamik meetmetest on juba rakendatud ning rekapitaliseerimine on juba läbi viidud. Seejuures on ajavahemikku kuni 2007. aasta lõpuni võimalik pidada mõistlikuks ja vajalikuks ajavahemikuks ettevõtte pakkumise ümberstruktureerimiseks ning ettevõtte tegevuse kohandamiseks asjaomaste turgude arenguga.

| (39) | Kava tundub põhinevat ettevõtte tulevaste tegutsemistingimuste osas realistlikel prognoosidel. Kava lähtub turgude aeglasest taashõivamisest ega tundu olevat liialdatult optimistlik. Kava hõlmab kolme stsenaariumi, millest kõige soodsam on tegelikele tulemustele kõige lähedasem. Kavas rõhutatakse vajadust taastada sidusus ettevõtte strateegia, tugevate külgede, klientide vajaduste ja tehnoloogia arengu vahel. Kavas võetakse arvesse tehnoloogilisi ja kaubanduslikke määramatuselemente ning see tundub Prantsusmaa ametiasutuste edastatud lisateabe valguses piisavalt üksikasjalikuna. |
| --- | --- |

(39)

Kava tundub põhinevat ettevõtte tulevaste tegutsemistingimuste osas realistlikel prognoosidel. Kava lähtub turgude aeglasest taashõivamisest ega tundu olevat liialdatult optimistlik. Kava hõlmab kolme stsenaariumi, millest kõige soodsam on tegelikele tulemustele kõige lähedasem. Kavas rõhutatakse vajadust taastada sidusus ettevõtte strateegia, tugevate külgede, klientide vajaduste ja tehnoloogia arengu vahel. Kavas võetakse arvesse tehnoloogilisi ja kaubanduslikke määramatuselemente ning see tundub Prantsusmaa ametiasutuste edastatud lisateabe valguses piisavalt üksikasjalikuna.

| (40) | Ettevõtte elujõulisuse parandamine tuleneb eeskätt seesmistest meetmetest, sealjuures peamiselt investeerimisalase kõrvaltegevuse loovutamisest, pakkumise ümberstruktureerimisest ja üldkulude vähendamisest. |
| --- | --- |

(40)

Ettevõtte elujõulisuse parandamine tuleneb eeskätt seesmistest meetmetest, sealjuures peamiselt investeerimisalase kõrvaltegevuse loovutamisest, pakkumise ümberstruktureerimisest ja üldkulude vähendamisest.

| (41) | Ettevõtte raskused on põhjustatud eeskätt valedest tehnoloogilistest valikutest ning keskendumisest turgudele, kus Bull ei olnud edukas. Nendest tegevusaladest on loobutud, sealhulgas on loobutud ka teenindusvõrgust mitmetes Euroopa riikides. Mitmed spetsiifilised kahjumiallikad, näiteks pensionisüsteemiga seotud kahjum, ei ole korduva iseloomuga. Enamik tippjuhtidest on välja vahetatud. Bull keskendub oma tugevatele külgedele. |
| --- | --- |

(41)

Ettevõtte raskused on põhjustatud eeskätt valedest tehnoloogilistest valikutest ning keskendumisest turgudele, kus Bull ei olnud edukas. Nendest tegevusaladest on loobutud, sealhulgas on loobutud ka teenindusvõrgust mitmetes Euroopa riikides. Mitmed spetsiifilised kahjumiallikad, näiteks pensionisüsteemiga seotud kahjum, ei ole korduva iseloomuga. Enamik tippjuhtidest on välja vahetatud. Bull keskendub oma tugevatele külgedele.

| (42) | Ajavahemikul 2000. kuni 2002. aastani moodustas kogukasum ettevõtte käibest 21–25 %. Samas ületas uurimis- ja arenduskulude, kaubanduskulude ja halduskulude summa kogukasumit ligikaudu 100 miljonit eurot igal aastal. Ümberstruktureerimiskavas nähakse ette selle lahknevuse vähendamine: uuringu- ja arenduskulud vähenevad 2000. aasta 160 miljonilt eurolt aastateks 2006–2007 kavandatud [...]* miljoni euroni. Kaubandus- ja halduskulud vähenevad 2000. aasta 706 miljonilt eurolt 2006.–2007. aastaks kavandatud [...]* miljoni euroni. Kavandamisel on võetud arvesse võimalikest kohtuotsustest tulenevaid tulusid. Selle rea maht suureneb ja ulatub 2007. aastal [...] %* käibest. Nende prognooside alusel ulatub ettevõtte tulevane EBIT koos kohtuotsustest tulenevate tuludega [...] %ni*. 2003. aasta ja 2004. aasta esimese poolaasta tulemused kinnitavad neid prognoose. Seda arvesse võttes leiab komisjon, et ümberstruktureerimiskava võimaldab saavutada rahuldavat tegevuse tulemust. |
| --- | --- |

(42)

Ajavahemikul 2000. kuni 2002. aastani moodustas kogukasum ettevõtte käibest 21–25 %. Samas ületas uurimis- ja arenduskulude, kaubanduskulude ja halduskulude summa kogukasumit ligikaudu 100 miljonit eurot igal aastal. Ümberstruktureerimiskavas nähakse ette selle lahknevuse vähendamine: uuringu- ja arenduskulud vähenevad 2000. aasta 160 miljonilt eurolt aastateks 2006–2007 kavandatud [...]* miljoni euroni. Kaubandus- ja halduskulud vähenevad 2000. aasta 706 miljonilt eurolt 2006.–2007. aastaks kavandatud [...]* miljoni euroni. Kavandamisel on võetud arvesse võimalikest kohtuotsustest tulenevaid tulusid. Selle rea maht suureneb ja ulatub 2007. aastal [...] %* käibest. Nende prognooside alusel ulatub ettevõtte tulevane EBIT koos kohtuotsustest tulenevate tuludega [...] %ni*. 2003. aasta ja 2004. aasta esimese poolaasta tulemused kinnitavad neid prognoose. Seda arvesse võttes leiab komisjon, et ümberstruktureerimiskava võimaldab saavutada rahuldavat tegevuse tulemust.

| (43) | Prognooside kohaselt taastub nõudlus aeglasemalt kui eelmisel kümnendil; see on tingitud mitme teguri koosmõjust: sidetariifide alanemine, suure läbilaskevõimega võrkude levik, kaugtoimingute levik avalikus sektoris, Interneti-põhiste jagatud rakenduste võimsuse kasv, mobiilsuse suurenemine, turvanõuetega seotud piirangute varasemast suurem arvessevõtt ning varasemate analoogseadmete üldine asendumine digitaaltehnoloogiaga. IDC (International Data Corporation) viimaste prognooside kohaselt peaks serverituru maht Euroopas ajavahemikul 2003.–2007. aastani kasvama 44 % võrra ning keskmise ja suure võimsusega serverite turg 39 % võrra. Bulli ühe tegevusvaldkonna, 64bitilistel Inteli komponentidel põhinevate serverite turu osakaal peaks märkimisväärselt suurenema. 2007. aastaks jõuab turu maht hinnanguliselt 2,4 miljardi USA dollarini, mis moodustab 16 % serveriturust (2003. aastal oli see alla 1 %). |
| --- | --- |

(43)

Prognooside kohaselt taastub nõudlus aeglasemalt kui eelmisel kümnendil; see on tingitud mitme teguri koosmõjust: sidetariifide alanemine, suure läbilaskevõimega võrkude levik, kaugtoimingute levik avalikus sektoris, Interneti-põhiste jagatud rakenduste võimsuse kasv, mobiilsuse suurenemine, turvanõuetega seotud piirangute varasemast suurem arvessevõtt ning varasemate analoogseadmete üldine asendumine digitaaltehnoloogiaga. IDC (International Data Corporation) viimaste prognooside kohaselt peaks serverituru maht Euroopas ajavahemikul 2003.–2007. aastani kasvama 44 % võrra ning keskmise ja suure võimsusega serverite turg 39 % võrra. Bulli ühe tegevusvaldkonna, 64bitilistel Inteli komponentidel põhinevate serverite turu osakaal peaks märkimisväärselt suurenema. 2007. aastaks jõuab turu maht hinnanguliselt 2,4 miljardi USA dollarini, mis moodustab 16 % serveriturust (2003. aastal oli see alla 1 %).

| (44) | 2002. aasta detsembris tehtud uuringu alusel prognoosib IDC, et praegusest kuni 2006. aastani kasvavad Lääne-Euroopas ettevõtete tehtavad kulutused teenustele ligikaudu 30 % ja kulutused serveritele ligi 20 %. Gartneri viimaste prognooside (2003. aasta november) kohaselt kasvavad Lääne-Euroopas teenustele tehtavad kulutused 2004. aastal 3 %, kusjuures ajavahemiku 2002–2007 keskmiseks kasvutasemeks jääb 6,2 %. Serverite osas on kasv diferentseeritud ja sõltub kasutatavast tehnoloogiast, Intel Itaniumi detailide osas, mis on Bulli uute serveripakkumiste aluseks ja mida hakati kasutama 2003. aastal, peaks käive 2008. aastaks ulatuma 8 miljardi euroni. Teenuste turg on äärmiselt killustatud, väga tiheda konkurentsiga ning pidevalt ümberstruktureeruv, pikaajalises plaanis on teenuste turu mahu kasv kiirem kui toodete turu oma. Kokkuvõttes võib öelda, et asjaomasel turul valitsevad tingimused ei ole sellised, mis seaksid ettevõtte elujõulisuse taastamise kahtluse alla, ning võimaldavad ümberstruktureerimiskava kohaselt suurendada kogumüügis teenuste osa ja brutokasumit. |
| --- | --- |

(44)

2002. aasta detsembris tehtud uuringu alusel prognoosib IDC, et praegusest kuni 2006. aastani kasvavad Lääne-Euroopas ettevõtete tehtavad kulutused teenustele ligikaudu 30 % ja kulutused serveritele ligi 20 %. Gartneri viimaste prognooside (2003. aasta november) kohaselt kasvavad Lääne-Euroopas teenustele tehtavad kulutused 2004. aastal 3 %, kusjuures ajavahemiku 2002–2007 keskmiseks kasvutasemeks jääb 6,2 %. Serverite osas on kasv diferentseeritud ja sõltub kasutatavast tehnoloogiast, Intel Itaniumi detailide osas, mis on Bulli uute serveripakkumiste aluseks ja mida hakati kasutama 2003. aastal, peaks käive 2008. aastaks ulatuma 8 miljardi euroni. Teenuste turg on äärmiselt killustatud, väga tiheda konkurentsiga ning pidevalt ümberstruktureeruv, pikaajalises plaanis on teenuste turu mahu kasv kiirem kui toodete turu oma. Kokkuvõttes võib öelda, et asjaomasel turul valitsevad tingimused ei ole sellised, mis seaksid ettevõtte elujõulisuse taastamise kahtluse alla, ning võimaldavad ümberstruktureerimiskava kohaselt suurendada kogumüügis teenuste osa ja brutokasumit.

| (45) | Mitmed teised uuringud kinnitavad kasvuprognoose Bulli hõivatavates turuniššides ning valitud tehnoloogilistes lahendustes peituvaid võimalusi. (14) |
| --- | --- |

(45)

Mitmed teised uuringud kinnitavad kasvuprognoose Bulli hõivatavates turuniššides ning valitud tehnoloogilistes lahendustes peituvaid võimalusi. (14)

| (46) | Praeguste klientide suured GCOS serverid on oluliseks tellimuste allikaks. Samas jõuab GCOS serverite väljavahetamine aastaks [...]* põhiosas lõpule ning Bull peab suutma konkurentidega võistelda ning oma isegi tagasihoidlikke ambitsioone ellu viima juba uutes tingimustes. Seetõttu on komisjon toonud välja põhjendustes 47 kuni 54 esitatud seisukohad. |
| --- | --- |

(46)

Praeguste klientide suured GCOS serverid on oluliseks tellimuste allikaks. Samas jõuab GCOS serverite väljavahetamine aastaks [...]* põhiosas lõpule ning Bull peab suutma konkurentidega võistelda ning oma isegi tagasihoidlikke ambitsioone ellu viima juba uutes tingimustes. Seetõttu on komisjon toonud välja põhjendustes 47 kuni 54 esitatud seisukohad.

| (47) | Panustades 64bitise Inteli arhitektuuriga lahendustele, avatud lähtekoodiga tarkvarale ja püüdes kasu lõigata detailide standardiseerimisest (“commoditisation”), on Bull ilmselt teinud õige tehnoloogilise valiku, mis vastab turgude arengule ja tema klientide vajadustele. Turgude areng toob kaasa konkurentsi tihenemise serveri- ja teenuseturgudel, kuid tänu oma suurusele on Bull võimeline investeerima arvestatavaid summasid TAsse ning tegema laiemaid ja sidusamaid pakkumisvalikuid kui uued ja kitsamalt spetsialiseeritud ettevõtted. Samas võimaldab ettevõtte Bull suurus võita poolehoidjaid ka selliste klientide seas, kelle jaoks serveripakkuja valik on strateegilise tähtsusega. Suurettevõtted, näiteks IBM, HP ja Dell, on pigem spetsialiseeritud suurearvulisele seeriatoodangule, mille rakendusala on laiem ja mille tarbijatel ei ole vajadust “isikupärastatud” toodete järele. |
| --- | --- |

(47)

Panustades 64bitise Inteli arhitektuuriga lahendustele, avatud lähtekoodiga tarkvarale ja püüdes kasu lõigata detailide standardiseerimisest (“commoditisation”), on Bull ilmselt teinud õige tehnoloogilise valiku, mis vastab turgude arengule ja tema klientide vajadustele. Turgude areng toob kaasa konkurentsi tihenemise serveri- ja teenuseturgudel, kuid tänu oma suurusele on Bull võimeline investeerima arvestatavaid summasid TAsse ning tegema laiemaid ja sidusamaid pakkumisvalikuid kui uued ja kitsamalt spetsialiseeritud ettevõtted. Samas võimaldab ettevõtte Bull suurus võita poolehoidjaid ka selliste klientide seas, kelle jaoks serveripakkuja valik on strateegilise tähtsusega. Suurettevõtted, näiteks IBM, HP ja Dell, on pigem spetsialiseeritud suurearvulisele seeriatoodangule, mille rakendusala on laiem ja mille tarbijatel ei ole vajadust “isikupärastatud” toodete järele.

| (48) | Kavas on esitatud sihtsektorid, mis on vaadeldavad kindlamate klientidena: avalik sektor, riigikaitse ja julgeolek ning telekommunikatsiooniettevõtjad. Bullil ei ole ambitsioone, mis ulatuks kaugemale “nišiettevõtte” omadest. |
| --- | --- |

(48)

Kavas on esitatud sihtsektorid, mis on vaadeldavad kindlamate klientidena: avalik sektor, riigikaitse ja julgeolek ning telekommunikatsiooniettevõtjad. Bullil ei ole ambitsioone, mis ulatuks kaugemale “nišiettevõtte” omadest.

| (49) | Sõltumatud eksperdid (15) andsid positiivse hinnangu uute, GCOS servereid väljavahetavate NovaScale serverite turule jõudmisele. Bull on seoses sellega teinud märkimisväärses ulatuses olulisi müügitehinguid, see tootesari eristub konkureerivatest toodetest hinna, töökindluse, kasutamislihtsuse ja mõõtmete kohandatavuse poolest. |
| --- | --- |

(49)

Sõltumatud eksperdid (15) andsid positiivse hinnangu uute, GCOS servereid väljavahetavate NovaScale serverite turule jõudmisele. Bull on seoses sellega teinud märkimisväärses ulatuses olulisi müügitehinguid, see tootesari eristub konkureerivatest toodetest hinna, töökindluse, kasutamislihtsuse ja mõõtmete kohandatavuse poolest.

| (50) | Bulli ümberstruktureerimine võimaldab ettevõttel taastada sidususe oma oskusteabe, oma pakkumise, ettevõtte struktuuri ja lühiajaliste eesmärkide vahel. Ettevõtte probleemide üheks oluliseks põhjuseks oli just nimelt sellise sidususe puudumine. 2002. aastal toimunud töötajaskonna noorenemine ja laialdane valik strateegilisi koostööpartnereid peaks kindlustama tehnoloogilised trumbid ka tulevikus. |
| --- | --- |

(50)

Bulli ümberstruktureerimine võimaldab ettevõttel taastada sidususe oma oskusteabe, oma pakkumise, ettevõtte struktuuri ja lühiajaliste eesmärkide vahel. Ettevõtte probleemide üheks oluliseks põhjuseks oli just nimelt sellise sidususe puudumine. 2002. aastal toimunud töötajaskonna noorenemine ja laialdane valik strateegilisi koostööpartnereid peaks kindlustama tehnoloogilised trumbid ka tulevikus.

| (51) | Inteli protsessoril, sealjuures eeskätt 64bitisel protsessoril põhinevate uute serveriseeriate osakaal on väga suur: aastaks 2007 peaks käive ulatuma [...] %ni* kogumüügist, brutokasum peaks olema [...] %*. Et tegemist ei ole enam tehnoloogia “omanikuga”, on tõenäoline, et kasum ei ulatu endiste CGOS serveritega seotud kasumitasanditeni. 64bitised serverid võimaldavad üles ehitada keerulisemaid ja suuremaid süsteeme kui “tavalised” 32bitilised, on aga seejuures viimastest kallimad. Bull üritab võita oma klientide usaldust oma 64bitiste serverite tehnilise kvaliteediga ning lisab oma toodetele tunnustatud kvaliteediga eriteenused. Ettevõte arendab oma meeskonna ja klientide vahelist koostööd. Komisjon leiab, et selline strateegia on kooskõlas Bulli keskendumisega teatavatele sektoritele. |
| --- | --- |

(51)

Inteli protsessoril, sealjuures eeskätt 64bitisel protsessoril põhinevate uute serveriseeriate osakaal on väga suur: aastaks 2007 peaks käive ulatuma [...] %ni* kogumüügist, brutokasum peaks olema [...] %*. Et tegemist ei ole enam tehnoloogia “omanikuga”, on tõenäoline, et kasum ei ulatu endiste CGOS serveritega seotud kasumitasanditeni. 64bitised serverid võimaldavad üles ehitada keerulisemaid ja suuremaid süsteeme kui “tavalised” 32bitilised, on aga seejuures viimastest kallimad. Bull üritab võita oma klientide usaldust oma 64bitiste serverite tehnilise kvaliteediga ning lisab oma toodetele tunnustatud kvaliteediga eriteenused. Ettevõte arendab oma meeskonna ja klientide vahelist koostööd. Komisjon leiab, et selline strateegia on kooskõlas Bulli keskendumisega teatavatele sektoritele.

| (52) | Teenuste segmendi osas tuleks nimetada mõningaid järeldusi juba mainitud Forresteri aruandest. (16) Avatud lähtekoodiga tarkvaraga seotud teenuste osas võib tunnistada, et Bulli tegevuse tase on kõrgem kui teistel üldsuunitlusega ettevõtetel, näiteks IBMil. Keskmiste ja suurte üldsuunitlusega ettevõtete seas on Bull ainuke, kelle teenustel on täielik tehnoloogiline kate. Aruandes tuuakse välja veel vaid üks väike avatud lähtekoodiga lahendustega tegelev ettevõte, kellel on samalaadne kate. |
| --- | --- |

(52)

Teenuste segmendi osas tuleks nimetada mõningaid järeldusi juba mainitud Forresteri aruandest. (16) Avatud lähtekoodiga tarkvaraga seotud teenuste osas võib tunnistada, et Bulli tegevuse tase on kõrgem kui teistel üldsuunitlusega ettevõtetel, näiteks IBMil. Keskmiste ja suurte üldsuunitlusega ettevõtete seas on Bull ainuke, kelle teenustel on täielik tehnoloogiline kate. Aruandes tuuakse välja veel vaid üks väike avatud lähtekoodiga lahendustega tegelev ettevõte, kellel on samalaadne kate.

| (53) | Rekapitaliseerimisprojekt ei hõlma ühtegi uut tööstuspartnerit lisaks varasematele osalistele, kelleks on France Télécom ja NEC. Samas toetab kindlustusselts Debeka osalemine strateegiat, mis näeb ette keskendumist piiratud arvule sektoritele. Lisaks on Bullil mitmeid partnerettevõtteid ning ettevõte osaleb mitmetes olulistes tulevikku suunatud tehnoloogiaarendusprojektides. Lõpuks võib näitena mainida esimest lõpptootja lepingut Kraftway, Venemaa juhtiva Intelil põhinevate serverite tootjaga. Veel võib nimetada lepingut, mis käsitleb serverite levitamist Hiinas. |
| --- | --- |

(53)

Rekapitaliseerimisprojekt ei hõlma ühtegi uut tööstuspartnerit lisaks varasematele osalistele, kelleks on France Télécom ja NEC. Samas toetab kindlustusselts Debeka osalemine strateegiat, mis näeb ette keskendumist piiratud arvule sektoritele. Lisaks on Bullil mitmeid partnerettevõtteid ning ettevõte osaleb mitmetes olulistes tulevikku suunatud tehnoloogiaarendusprojektides. Lõpuks võib näitena mainida esimest lõpptootja lepingut Kraftway, Venemaa juhtiva Intelil põhinevate serverite tootjaga. Veel võib nimetada lepingut, mis käsitleb serverite levitamist Hiinas.

| (54) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et ümberstruktureerimiskava võimaldab Bullil end rahuldavalt jalule seada. Unustamata asjaomaste turgude tehnoloogilisi ja äririske, leiab komisjon, et elujõulisuse taastamine on piisavalt tagatud. |
| --- | --- |

(54)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et ümberstruktureerimiskava võimaldab Bullil end rahuldavalt jalule seada. Unustamata asjaomaste turgude tehnoloogilisi ja äririske, leiab komisjon, et elujõulisuse taastamine on piisavalt tagatud.

| (55) | Ümberstruktureerimiseks antav abi peab komisjoni loa saamiseks vastama veel ühele tingimusele, mille kohaselt tuleb meetmeid võtta selliselt, et võimaluse piires välditakse abi võimalikke negatiivseid mõjusid konkurentidele. |
| --- | --- |

(55)

Ümberstruktureerimiseks antav abi peab komisjoni loa saamiseks vastama veel ühele tingimusele, mille kohaselt tuleb meetmeid võtta selliselt, et võimaluse piires välditakse abi võimalikke negatiivseid mõjusid konkurentidele.

| (56) | Prantsusmaa on märkinud, et Bulli turuosa teenuste ja serverite valdkonnas on väga väike. Serverite osas tuleb kõnealust geograafilist turgu vaadelda maailma või vähemalt Euroopa ulatuses. 2002. aastal oli Bulli turuosa kogu “ühenduse 15” serverituru ulatuses ligikaudu 3 %. Keskmise ja suure võimsusega serverite turul oli Bulli turuosa ligikaudu 5 %, jäädes kaugele maha peamiste konkurentide IBMi (40 %), HP–Compaqi (24 %), Suni (17 %) ja Fujitsu (9 %) turuosast. Vaid suure võimsusega serverite osas oli Bulli turuosa suurem. Bull soovib olla Euroopa liidriks Inteli 64bitisel arhitektuuril põhinevate lahenduste ja avatud lähtekoodiga tarkvara osas sihtturgudel. Inteli 64bitisel arhitektuuril põhinevate serverite turu mahuks 2007. aastal on hinnanguliselt 2,4 miljardit USA dollarit, mis moodustab 16 % serverituru mahust (2003. aastal 1 %). |
| --- | --- |

(56)

Prantsusmaa on märkinud, et Bulli turuosa teenuste ja serverite valdkonnas on väga väike. Serverite osas tuleb kõnealust geograafilist turgu vaadelda maailma või vähemalt Euroopa ulatuses. 2002. aastal oli Bulli turuosa kogu “ühenduse 15” serverituru ulatuses ligikaudu 3 %. Keskmise ja suure võimsusega serverite turul oli Bulli turuosa ligikaudu 5 %, jäädes kaugele maha peamiste konkurentide IBMi (40 %), HP–Compaqi (24 %), Suni (17 %) ja Fujitsu (9 %) turuosast. Vaid suure võimsusega serverite osas oli Bulli turuosa suurem. Bull soovib olla Euroopa liidriks Inteli 64bitisel arhitektuuril põhinevate lahenduste ja avatud lähtekoodiga tarkvara osas sihtturgudel. Inteli 64bitisel arhitektuuril põhinevate serverite turu mahuks 2007. aastal on hinnanguliselt 2,4 miljardit USA dollarit, mis moodustab 16 % serverituru mahust (2003. aastal 1 %).

| (57) | Teenuste valdkonnas on teatavaid eripärasid, mille tõttu asjaomast geograafilist turgu tuleks vaadelda Euroopa turuna, kuigi ka piirkondlikke ja riiklikke turge ei saa jätta arvestamata. “Ühenduse 15” turgudel hõlmas Bull 2002. aastal turuosa, mille suurus oli ligikaudu 0,4 %, alates 2002. aastast on Bull veelgi enam keskendunud infrastruktuuriteenuste osutamisele ja teistele spetsialiseeritud tegevusaladele, mis on toonud kaasa käibe olulise vähenemise teenuste valdkonnas. Gartneri Instituudi avaldatud, 2003. aasta septembris läbi viidud uurimuse põhjal ei ole Bull ülemaailmsel informaatikateenuste turul esimese kümne konkureeriva ettevõtte hulgas ning on 2002. aasta seisuga Euroopa turul alles kahekümne teisel kohal. Seda turgu iseloomustab samas väga tihe konkurents, mis võimaldas komisjonil näiteks lubada mitmete Bulli konkurentide ühinemist (HP – Compaq, (17) Cap Gemini – Transiciel, (18) ATOS Origin – SEMA (19) ning leida, et nimetatud ühinemised ei kahjusta konkurentsitingimusi informaatikateenuste turul. |
| --- | --- |

(57)

Teenuste valdkonnas on teatavaid eripärasid, mille tõttu asjaomast geograafilist turgu tuleks vaadelda Euroopa turuna, kuigi ka piirkondlikke ja riiklikke turge ei saa jätta arvestamata. “Ühenduse 15” turgudel hõlmas Bull 2002. aastal turuosa, mille suurus oli ligikaudu 0,4 %, alates 2002. aastast on Bull veelgi enam keskendunud infrastruktuuriteenuste osutamisele ja teistele spetsialiseeritud tegevusaladele, mis on toonud kaasa käibe olulise vähenemise teenuste valdkonnas. Gartneri Instituudi avaldatud, 2003. aasta septembris läbi viidud uurimuse põhjal ei ole Bull ülemaailmsel informaatikateenuste turul esimese kümne konkureeriva ettevõtte hulgas ning on 2002. aasta seisuga Euroopa turul alles kahekümne teisel kohal. Seda turgu iseloomustab samas väga tihe konkurents, mis võimaldas komisjonil näiteks lubada mitmete Bulli konkurentide ühinemist (HP – Compaq, (17) Cap Gemini – Transiciel, (18) ATOS Origin – SEMA (19) ning leida, et nimetatud ühinemised ei kahjusta konkurentsitingimusi informaatikateenuste turul.

| (58) | Seejuures on ettevõte suuremal määral esindatud teatavates geograafilistes piirkondades, eeskätt Prantsusmaal. Kuid konkurents jääb tihedaks ka nendes geograafilistes piirkondades. |
| --- | --- |

(58)

Seejuures on ettevõte suuremal määral esindatud teatavates geograafilistes piirkondades, eeskätt Prantsusmaal. Kuid konkurents jääb tihedaks ka nendes geograafilistes piirkondades.

| (59) | Euroopa serverituru teatavate segmentide osas on Bulli jaluleaitamine pigem turukonkurentsi dünaamikat suurendavaks asjaoluks, eeskätt nende segmentide puhul, kus IBMi ülemvõim on eriti ilmne. Nii on näiteks suure andmesideintensiivsusega süsteemide puhul Bulli pakkumine IBMile ainukeseks alternatiiviks nende klientide puhul, kelle jaoks üleminek Suni, HP või Winteli lahendustele on keeruline (pangad, kindlustusseltsid, ühiskondlikud asutused, haldusasutused jne). [...]* näitab, et sellised kliendid soovivad säilitada Bulli pakkumist elujõulisena. Samas on tegemist väga spetsiifiliste turuniššidega ja Bulli jaluleaitamine ei mõjuta oluliselt kõrgtehnoloogiliste serverite segmenti tervikuna. |
| --- | --- |

(59)

Euroopa serverituru teatavate segmentide osas on Bulli jaluleaitamine pigem turukonkurentsi dünaamikat suurendavaks asjaoluks, eeskätt nende segmentide puhul, kus IBMi ülemvõim on eriti ilmne. Nii on näiteks suure andmesideintensiivsusega süsteemide puhul Bulli pakkumine IBMile ainukeseks alternatiiviks nende klientide puhul, kelle jaoks üleminek Suni, HP või Winteli lahendustele on keeruline (pangad, kindlustusseltsid, ühiskondlikud asutused, haldusasutused jne). [...]* näitab, et sellised kliendid soovivad säilitada Bulli pakkumist elujõulisena. Samas on tegemist väga spetsiifiliste turuniššidega ja Bulli jaluleaitamine ei mõjuta oluliselt kõrgtehnoloogiliste serverite segmenti tervikuna.

| (60) | Komisjon võtab samuti arvesse, et Bulli strateegia on suunatud avatud lähtekoodiga tarkvarale. Sealjuures on enamik ettevõtte konkurente samal ajal ka partneriteks mitmetes arendusprojektides. Ükski konkurentidest ei ole pärast menetluse alustamist maininud konkurentsi kahjustamist. |
| --- | --- |

(60)

Komisjon võtab samuti arvesse, et Bulli strateegia on suunatud avatud lähtekoodiga tarkvarale. Sealjuures on enamik ettevõtte konkurente samal ajal ka partneriteks mitmetes arendusprojektides. Ükski konkurentidest ei ole pärast menetluse alustamist maininud konkurentsi kahjustamist.

| (61) | Ühtegi välist kasvutegurit ei ole ette nähtud, välja arvatud oskusteabe omandamine, mis on antud sektoris tavaline. Bull leiab, et mis tahes oluline ost läheks vastuollu ümberstruktureerimiskava strateegiaga ning tekitaks integreerumisprobleeme. |
| --- | --- |

(61)

Ühtegi välist kasvutegurit ei ole ette nähtud, välja arvatud oskusteabe omandamine, mis on antud sektoris tavaline. Bull leiab, et mis tahes oluline ost läheks vastuollu ümberstruktureerimiskava strateegiaga ning tekitaks integreerumisprobleeme.

| (62) | Bull on loovutanud olulise osa oma aktivatest. Toodete segmendis on Bull loovutanud valdkonnad, mis on seotud pangaautomaatide, makseterminalide ja kiipkaartidega, samuti märkimisväärse osa vahetarkvara valdkonnast. Teenuste turul on Bull oma filiaali Integris müümisega ettevõttele Steria loovutanud suurema osa väljaspool Prantsusmaad ja Itaaliat paiknevast kaubandusvõrgust. Ümberstruktureerimiskava kohaselt nähakse ette keskendumist teatavatele põhitegevusaladele. Sellega piiratakse veelgi abi mõju liikmesriikide vahelisele konkurentsile. Selles osas on oluline, et ümberstruktureerimiskavas ette nähtud strateegiast peetaks reaalselt kinni. |
| --- | --- |

(62)

Bull on loovutanud olulise osa oma aktivatest. Toodete segmendis on Bull loovutanud valdkonnad, mis on seotud pangaautomaatide, makseterminalide ja kiipkaartidega, samuti märkimisväärse osa vahetarkvara valdkonnast. Teenuste turul on Bull oma filiaali Integris müümisega ettevõttele Steria loovutanud suurema osa väljaspool Prantsusmaad ja Itaaliat paiknevast kaubandusvõrgust. Ümberstruktureerimiskava kohaselt nähakse ette keskendumist teatavatele põhitegevusaladele. Sellega piiratakse veelgi abi mõju liikmesriikide vahelisele konkurentsile. Selles osas on oluline, et ümberstruktureerimiskavas ette nähtud strateegiast peetaks reaalselt kinni.

| (63) | Ülalnimetatut silmas pidades leiab komisjon, et konkurentsi kahjustamist on välditud. Bulli positsioon asjaomastel turgudel, millele lisandub ümberstruktureerimiskavast kinnipidamine ja turgudele keskendumine, välistavad vajaduse täiendavate vastumeetmete järele. |
| --- | --- |

(63)

Ülalnimetatut silmas pidades leiab komisjon, et konkurentsi kahjustamist on välditud. Bulli positsioon asjaomastel turgudel, millele lisandub ümberstruktureerimiskavast kinnipidamine ja turgudele keskendumine, välistavad vajaduse täiendavate vastumeetmete järele.

| (64) | Selleks, et abi oleks võimalik lubada, peab olema täidetud ka kolmas tingimus, mille kohaselt peab abi suurus ja ulatus olema rangelt piiratud minimaalse vajaliku määraga, mis võimaldab ettevõtte ümberstruktureerimist ettevõtte, selle aktsionäride või ettevõttegrupi, millesse ettevõte kuulub, rahalisi võimalusi arvestades. Abi saajad peavad omavahenditega olulisel määral ümberstruktureerimiskavas osalema. Igal juhul tuleb komisjonile tõestada, et abi kasutatakse üksnes ettevõtte elujõulisuse taastamiseks ning et see ei võimalda abi saajal suurendada oma toodangumahtu ümberstruktureerimiskava elluviimise ajajärgul. |
| --- | --- |

(64)

Selleks, et abi oleks võimalik lubada, peab olema täidetud ka kolmas tingimus, mille kohaselt peab abi suurus ja ulatus olema rangelt piiratud minimaalse vajaliku määraga, mis võimaldab ettevõtte ümberstruktureerimist ettevõtte, selle aktsionäride või ettevõttegrupi, millesse ettevõte kuulub, rahalisi võimalusi arvestades. Abi saajad peavad omavahenditega olulisel määral ümberstruktureerimiskavas osalema. Igal juhul tuleb komisjonile tõestada, et abi kasutatakse üksnes ettevõtte elujõulisuse taastamiseks ning et see ei võimalda abi saajal suurendada oma toodangumahtu ümberstruktureerimiskava elluviimise ajajärgul.

| (65) | Abi saaja enda ja tema aktsionäride osalus on märkimisväärne. Alates 31. detsembrist 2001 on Bull paigutanud ümberstruktureerimisse ligikaudu 160 miljonit eurot, mis pärineb kõrvalteenustega seotud aktivate loovutamisest 2002. aastal ja 2003. aasta esimesel poolaastal. Lisaks on ettevõte reserveerinud ümberstruktureerimistoiminguteks 94 miljonit eurot, mis pärineb kuni 31. detsembrini 2001 ettevõtte käsutada olevatest finantsallikatest. (20) Olemasolevad ja uued aktsionärid on toetanud rekapitaliseerimist 44,2 miljoni euro ulatuses, tegemist on märkimisväärse panusega. Seda hinnangut ei mõjuta asjaolu, et investeeringud pärinevad osaliselt ettevõtetelt, kes on Bulli partnerid (France Télécom, NEC), Bulli kliendid (Debeka) või ettevõtte juhtkonna liikmed. Komisjon võib samuti võtta arvesse lisakapitali, mis tuleneb uute aktsiate märkimist võimaldavate võlakirjade realiseerimisest, see kapital ulatub 17 miljoni euroni, ehkki endiste konverteeritavate obligatsioonide omanikud ei olnud kohustatud valima nimetatud võimalust. |
| --- | --- |

(65)

Abi saaja enda ja tema aktsionäride osalus on märkimisväärne. Alates 31. detsembrist 2001 on Bull paigutanud ümberstruktureerimisse ligikaudu 160 miljonit eurot, mis pärineb kõrvalteenustega seotud aktivate loovutamisest 2002. aastal ja 2003. aasta esimesel poolaastal. Lisaks on ettevõte reserveerinud ümberstruktureerimistoiminguteks 94 miljonit eurot, mis pärineb kuni 31. detsembrini 2001 ettevõtte käsutada olevatest finantsallikatest. (20) Olemasolevad ja uued aktsionärid on toetanud rekapitaliseerimist 44,2 miljoni euro ulatuses, tegemist on märkimisväärse panusega. Seda hinnangut ei mõjuta asjaolu, et investeeringud pärinevad osaliselt ettevõtetelt, kes on Bulli partnerid (France Télécom, NEC), Bulli kliendid (Debeka) või ettevõtte juhtkonna liikmed. Komisjon võib samuti võtta arvesse lisakapitali, mis tuleneb uute aktsiate märkimist võimaldavate võlakirjade realiseerimisest, see kapital ulatub 17 miljoni euroni, ehkki endiste konverteeritavate obligatsioonide omanikud ei olnud kohustatud valima nimetatud võimalust.

| (66) | Ettevõtte maksujõulisuse ja likviidsuse tase pärast abi andmist on võrreldav peamiste konkurentidega, kui abi vaadelda võlana. Rahanduslik normaliseerumine võimaldab eeskätt saada pankade tagatisi jooksvate toimingute jaoks. Kava kohaselt nähakse ette, et Bulli lühiajaline väline finantseerimine jätkub ning põhineb võlakohustuste muutmisel väärtpaberiteks [...]* kuni [...]* miljoni euro ulatuses. Võttes arvesse turgudega seotud riske ja asjaolu, et Bulli näol on tegemist “nišiettevõttega”, tundub vähetõenäoline, et rahandusasutused oleksid valmis avama uusi krediidiliine agressiivsete toimingute jaoks, mis ei ole seotud ümberstruktureerimisprotsessiga. |
| --- | --- |

(66)

Ettevõtte maksujõulisuse ja likviidsuse tase pärast abi andmist on võrreldav peamiste konkurentidega, kui abi vaadelda võlana. Rahanduslik normaliseerumine võimaldab eeskätt saada pankade tagatisi jooksvate toimingute jaoks. Kava kohaselt nähakse ette, et Bulli lühiajaline väline finantseerimine jätkub ning põhineb võlakohustuste muutmisel väärtpaberiteks [...]* kuni [...]* miljoni euro ulatuses. Võttes arvesse turgudega seotud riske ja asjaolu, et Bulli näol on tegemist “nišiettevõttega”, tundub vähetõenäoline, et rahandusasutused oleksid valmis avama uusi krediidiliine agressiivsete toimingute jaoks, mis ei ole seotud ümberstruktureerimisprotsessiga.

| (67) | Prantsuse ametiasutused leiavad, et kui abi oleks väiksem, ei nõustuks ülejäänud partnerid investeerima ning konverteeritavate obligatsioonide omanikud ei võtaks vastu neile tehtavat pakkumist vahetada oma võlakohustused uuteks väärtpaberiteks. Seoses ühe Ameerika investeerimisfondi pakutud peamise alternatiivse võimalusega, mis ei leidnud toetust, on Prantsusmaa ametiasutused piisavalt selgitanud, et sellega kaasneva abi suurus ei oleks väiksem. Nimetatud fond nägi ette suuremat kapitalisüsti kui investorite grupi poolt pakutav 33 miljonit eurot, kuid konverteeritavate obligatsioonide omanike antav tagatis 11 miljoni euro ulatuses katab selle vahe. |
| --- | --- |

(67)

Prantsuse ametiasutused leiavad, et kui abi oleks väiksem, ei nõustuks ülejäänud partnerid investeerima ning konverteeritavate obligatsioonide omanikud ei võtaks vastu neile tehtavat pakkumist vahetada oma võlakohustused uuteks väärtpaberiteks. Seoses ühe Ameerika investeerimisfondi pakutud peamise alternatiivse võimalusega, mis ei leidnud toetust, on Prantsusmaa ametiasutused piisavalt selgitanud, et sellega kaasneva abi suurus ei oleks väiksem. Nimetatud fond nägi ette suuremat kapitalisüsti kui investorite grupi poolt pakutav 33 miljonit eurot, kuid konverteeritavate obligatsioonide omanike antav tagatis 11 miljoni euro ulatuses katab selle vahe.

| (68) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et abi ei too ettevõttele kaasa liigseid rahalisi vahendeid, mida ettevõte võib kasutada agressiivseks tegevuseks, mis toob kaasa turusuhete moonutusi ega ole seotud ümberstruktureerimisprotsessiga. |
| --- | --- |

(68)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et abi ei too ettevõttele kaasa liigseid rahalisi vahendeid, mida ettevõte võib kasutada agressiivseks tegevuseks, mis toob kaasa turusuhete moonutusi ega ole seotud ümberstruktureerimisprotsessiga.

| (69) | Et vältida mis tahes liigset abi, täpsustatakse suuniste punktis 48, et ümberstruktureerimisabi võib anda vaid ühe korra. Kui ettevõttele on minevikus juba antud ümberstruktureerimisabi ja kui ümberstruktureerimisperiood on lõppenud vähem kui kümne aasta eest, ei luba komisjon üldjuhul anda uut ümberstruktureerimisabi, välja arvatud erakorralistel asjaoludel, mis on ettenägematud ja milles ei saa süüdistada ettevõtet. Antud juhul makstakse teatatud abi välja kõige varem 2004. aasta 31. detsembril. 1993. ja 1994. aastal andis Prantsusmaa ettevõttele Bull ümberstruktureerimisabi, komisjon kinnitas nimetatud abi 1994. aasta lõpul. Kõnealune ümberstruktureerimisperiood ulatub aga kuni 1995. aasta lõpuni. Seega on otsus 2003/599/EÜ, millega komisjon kinnitas päästmisabi andmise (21) ja mille põhjenduses 60 viidatakse 31. detsembrile 2004 kui kuupäevale, millest alates on võimalik anda uut ümberstruktureerimisabi, selles osas ebatäpne. Antud juhul ei ole veel möödunud kümneaastane ajavahemik. |
| --- | --- |

(69)

Et vältida mis tahes liigset abi, täpsustatakse suuniste punktis 48, et ümberstruktureerimisabi võib anda vaid ühe korra. Kui ettevõttele on minevikus juba antud ümberstruktureerimisabi ja kui ümberstruktureerimisperiood on lõppenud vähem kui kümne aasta eest, ei luba komisjon üldjuhul anda uut ümberstruktureerimisabi, välja arvatud erakorralistel asjaoludel, mis on ettenägematud ja milles ei saa süüdistada ettevõtet. Antud juhul makstakse teatatud abi välja kõige varem 2004. aasta 31. detsembril. 1993. ja 1994. aastal andis Prantsusmaa ettevõttele Bull ümberstruktureerimisabi, komisjon kinnitas nimetatud abi 1994. aasta lõpul. Kõnealune ümberstruktureerimisperiood ulatub aga kuni 1995. aasta lõpuni. Seega on otsus 2003/599/EÜ, millega komisjon kinnitas päästmisabi andmise (21) ja mille põhjenduses 60 viidatakse 31. detsembrile 2004 kui kuupäevale, millest alates on võimalik anda uut ümberstruktureerimisabi, selles osas ebatäpne. Antud juhul ei ole veel möödunud kümneaastane ajavahemik.

| (70) | Samas ei saa ühekordse abi põhimõtet rakendada absoluutsetel alustel. Euroopa Kohtu otsuse kohaselt, (22) mis tehti küll ESTÜ kohta, kuid mis kehtib samaväärsena ka EÜ puhul, antakse abi kohta kehtivate sätetega komisjonile pädevus, mis võimaldab tal toimida ettenägematus olukorras, võttes arvesse turutingimuste arenevat iseloomu. Sellistes tingimustes piiraks ühekordse abi põhimõtte valimatu rakendamine liigselt seda abikategooriat, mida võiks pidada vajalikuks abiks, ega võimaldaks komisjonil vaadelda igal juhul eraldi, kas mingi konkreetne ümberstruktureerimise abiprojekt on vajalik asutamislepingu eesmärkide saavutamiseks. Samuti ei saa komisjon hilisema abi samale abisaajale andmise keelamisel tugineda põhimõtteliselt üksnes varasemale otsusele. (23) |
| --- | --- |

(70)

Samas ei saa ühekordse abi põhimõtet rakendada absoluutsetel alustel. Euroopa Kohtu otsuse kohaselt, (22) mis tehti küll ESTÜ kohta, kuid mis kehtib samaväärsena ka EÜ puhul, antakse abi kohta kehtivate sätetega komisjonile pädevus, mis võimaldab tal toimida ettenägematus olukorras, võttes arvesse turutingimuste arenevat iseloomu. Sellistes tingimustes piiraks ühekordse abi põhimõtte valimatu rakendamine liigselt seda abikategooriat, mida võiks pidada vajalikuks abiks, ega võimaldaks komisjonil vaadelda igal juhul eraldi, kas mingi konkreetne ümberstruktureerimise abiprojekt on vajalik asutamislepingu eesmärkide saavutamiseks. Samuti ei saa komisjon hilisema abi samale abisaajale andmise keelamisel tugineda põhimõtteliselt üksnes varasemale otsusele. (23)

| (71) | Selles osas täpsustavad suunised võimalust mitte arvestada ühekordse abi põhimõtet erandlikes, ettenägematutes ja mitte ettevõtte süüks pandavates tingimustes. Siinjuures tuleks märkida, et kuigi info- ja sidetehnoloogiasektori kriis 2001. aastal ei olnud erakorraline ega ettenägematu, oli selle ulatus, eeskätt Interneti- ja telekommunikatsioonisegmendis siiski erakordne, ettenägematu ja ettevõttele Bull mitte süüks pandav. Teiseks asjaoluks, mida antud juhul tuleb arvesse võtta, on tehnoloogia ülikiire areng antud sektoris. |
| --- | --- |

(71)

Selles osas täpsustavad suunised võimalust mitte arvestada ühekordse abi põhimõtet erandlikes, ettenägematutes ja mitte ettevõtte süüks pandavates tingimustes. Siinjuures tuleks märkida, et kuigi info- ja sidetehnoloogiasektori kriis 2001. aastal ei olnud erakorraline ega ettenägematu, oli selle ulatus, eeskätt Interneti- ja telekommunikatsioonisegmendis siiski erakordne, ettenägematu ja ettevõttele Bull mitte süüks pandav. Teiseks asjaoluks, mida antud juhul tuleb arvesse võtta, on tehnoloogia ülikiire areng antud sektoris.

| (72) | Lisaks tuleb rõhutada, et ettevõte Bull ja Prantsusmaa järgisid täpselt varasemat sõltumatu eksperdi poolt välja töötatud ja komisjoni poolt heaks kiidetud ümberstruktureerimiskava, mis hõlmas erastamist, partnerlussuhteid NECi ja France Télécomiga ning mitmete aktivate loovutamist, kusjuures nimetatud kava elluviimine ei võimaldanud ära hoida praegusi raskusi. Omaaegsed raskused olid väga suures osas seotud harukontorite ja filiaalidega, mis ümberstruktureerimiskava elluviimise käigus loovutati, näiteks Zenith Data Systems mikroarvutite sektoris ja OSS haru. Toimus ettevõtte Bull esimene ümberstruktureerimine, mille käigus ettevõte püüdis kohaneda oma keskkonnaga. Seda olulist muudatust kajastas ka ettevõtte töötajate arvu vähenemine: töötajate arv oli 1990. aastal 44 500, 1995. aastal 24 000 ja 1999. aastal 11 500. Ettevõtte praegused raskused, mida kirjeldatakse põhjendustes 9 kuni 12, on olemuselt erinevad nendest, mis viisid ümberstruktureerimiseni aastatel 1993–1995. |
| --- | --- |

(72)

Lisaks tuleb rõhutada, et ettevõte Bull ja Prantsusmaa järgisid täpselt varasemat sõltumatu eksperdi poolt välja töötatud ja komisjoni poolt heaks kiidetud ümberstruktureerimiskava, mis hõlmas erastamist, partnerlussuhteid NECi ja France Télécomiga ning mitmete aktivate loovutamist, kusjuures nimetatud kava elluviimine ei võimaldanud ära hoida praegusi raskusi. Omaaegsed raskused olid väga suures osas seotud harukontorite ja filiaalidega, mis ümberstruktureerimiskava elluviimise käigus loovutati, näiteks Zenith Data Systems mikroarvutite sektoris ja OSS haru. Toimus ettevõtte Bull esimene ümberstruktureerimine, mille käigus ettevõte püüdis kohaneda oma keskkonnaga. Seda olulist muudatust kajastas ka ettevõtte töötajate arvu vähenemine: töötajate arv oli 1990. aastal 44 500, 1995. aastal 24 000 ja 1999. aastal 11 500. Ettevõtte praegused raskused, mida kirjeldatakse põhjendustes 9 kuni 12, on olemuselt erinevad nendest, mis viisid ümberstruktureerimiseni aastatel 1993–1995.

| (73) | Eelnevast tuleneb, et antud juhul järgitakse üldist lähenemisviisi, mille tõttu rakendatakse ühekordse abi põhimõtet, see tähendab, et välditakse liigse abi andmist. Riik ei ole ettevõtet Bull kunstlikult elus hoidnud, kuigi ettevõtte raskused kordusid – abi, mida antakse käesoleva otsuse alusel, on suunatud olemuslikult uute raskuste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(73)

Eelnevast tuleneb, et antud juhul järgitakse üldist lähenemisviisi, mille tõttu rakendatakse ühekordse abi põhimõtet, see tähendab, et välditakse liigse abi andmist. Riik ei ole ettevõtet Bull kunstlikult elus hoidnud, kuigi ettevõtte raskused kordusid – abi, mida antakse käesoleva otsuse alusel, on suunatud olemuslikult uute raskuste kõrvaldamiseks.

| (74) | Eelnevale lisaks tuleb märkida, et kümneaastane tähtaeg on peaaegu möödunud. |
| --- | --- |

(74)

Eelnevale lisaks tuleb märkida, et kümneaastane tähtaeg on peaaegu möödunud.

| (75) | Kokkuvõtteks leiab komisjon antud küsimuses, et ühekordse abi kriteerium ei ole vastuolus teatatud abi lubamisega. |
| --- | --- |

(75)

Kokkuvõtteks leiab komisjon antud küsimuses, et ühekordse abi kriteerium ei ole vastuolus teatatud abi lubamisega.

| (76) | Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt seoses Deggendorfi kohtuasjaga (24) peab komisjon abi kokkusobivuse hindamisel võtma arvesse kõiki olulisi aspekte, eeskätt antud abi ja teiste, tagastamisele mittekuuluvate abisummade võimalikku kumulatiivset mõju. Antud juhul on Bullile välja makstud päästmisabi, mille lubamise eelduseks oli selle tagasimaksmine ettevõtte Bull poolt hiljemalt 17. juuniks 2003. Prantsusmaa ametiasutuste kinnituste kohaselt ei maksta teatatud abi välja enne, kui päästmisabi on tagasi makstud. Sellisel juhul on Deggendorfi põhimõttest kinni peetud, kuid komisjon peab siiski veenduma, et need asjaolud vastavad tegelikkusele. |
| --- | --- |

(76)

Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt seoses Deggendorfi kohtuasjaga (24) peab komisjon abi kokkusobivuse hindamisel võtma arvesse kõiki olulisi aspekte, eeskätt antud abi ja teiste, tagastamisele mittekuuluvate abisummade võimalikku kumulatiivset mõju. Antud juhul on Bullile välja makstud päästmisabi, mille lubamise eelduseks oli selle tagasimaksmine ettevõtte Bull poolt hiljemalt 17. juuniks 2003. Prantsusmaa ametiasutuste kinnituste kohaselt ei maksta teatatud abi välja enne, kui päästmisabi on tagasi makstud. Sellisel juhul on Deggendorfi põhimõttest kinni peetud, kuid komisjon peab siiski veenduma, et need asjaolud vastavad tegelikkusele.

| (77) | Suuniste punkti 43 kohaselt tuleb komisjonile teatatud täpsustatud ja täiendatud ümberstruktureerimiskavast täiel määral kinni pidada. |
| --- | --- |

(77)

Suuniste punkti 43 kohaselt tuleb komisjonile teatatud täpsustatud ja täiendatud ümberstruktureerimiskavast täiel määral kinni pidada.

| (78) | Suuniste punktide 45 ja 46 kohaselt esitatakse komisjonile iga-aastased aruanded. |
| --- | --- |

(78)

Suuniste punktide 45 ja 46 kohaselt esitatakse komisjonile iga-aastased aruanded.

VI.   KOKKUVÕTE

| (79) | Komisjon leiab, et Prantsusmaa teatatud abi, mida antakse ettevõttele Bull ümberstruktureerimiseks, on ühisturuga kokkusobiv eeldusel, et Prantsusmaa täidab kõiki võetud kohustusi ja et kõik esitatud tingimused on täidetud, |
| --- | --- |

(79)

Komisjon leiab, et Prantsusmaa teatatud abi, mida antakse ettevõttele Bull ümberstruktureerimiseks, on ühisturuga kokkusobiv eeldusel, et Prantsusmaa täidab kõiki võetud kohustusi ja et kõik esitatud tingimused on täidetud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Prantsusmaa kavatseb anda ettevõttele Bull ning mis seisneb 517 miljoni euro suuruses toetuses ja millele on lisatud tagastamisnõue ettevõtte heale järjele jõudmisel, on kokkusobiv ühisturuga, kui on täidetud artiklis 2 esitatud tingimused.

Artikkel 2

1.   Ettevõtte Bull ümberstruktureerimiskava, mille Prantsusmaa on komisjonile esitanud, on täiel määral ellu viidud.

2.   Artiklis 1 viidatud abi ei maksta välja enne otsusega 2003/599/EÜ heaks kiidetud päästmisabi tagasimaksmist. Summa võib välja maksta kõige varem 31. detsembril 2004.

3.   Prantsusmaa esitab komisjonile aastaaruande ümberstruktureerimiskava elluviimise kohta, mis hõlmab ajavahemikku kuni 2007. aasta lõpuni.

Artikkel 3

Prantsusmaa teavitab komisjoni võetud asjakohastest meetmetest kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse avaldamisest.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 1. detsember 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 102, 28.4.2004, lk 12.

1

(2)  ELT L 209, 19.8.2003, lk 1.

2

(3)  Kohtuasi on registreeritud numbri C-504/03 all.

3

(4)  Vt allmärkust nr 1.

4

(5)  http://www.bull.com

5

(6)  EÜT L 386, 31.12.1994, lk 1.

6

(7)  Ümberstruktureerimiskava üksikasju vt otsusest 2003/599/EÜ.

7

(8)  Osa tekstist on eemaldatud, et konfidentsiaalset teavet ei avalikustataks; sellised tekstiosad on tähistatud nurksulgude ja tärniga.

8

(9)  Tulu enne intresse ja makse.

9

(10)  EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2.

10

(11)  Hiljuti avaldati suuniste uus redaktsioon (ELT C 244, 1.10.2004, lk 2). Selle uue redaktsiooni punkti 103 kohaselt tuleb kõnealust abi vaadelda abist teatamise hetkel kehtinud kriteeriumide kohaselt, st 1999. aasta suunistest lähtuvalt.

11

(12)  Alates 2001. aastast on omakapitali väärtus negatiivne ning ulatub 2003. aasta lõpuks –726 miljoni euroni. 2000., 2001. ja 2002. aasta kahjum ulatus vastavalt 243 miljoni, 253 miljoni ja 548 miljoni euroni.

12

(13)  Euroopa Kohtu 15. mai 1997. aasta kohtuotsus C-355/95 P, Textilwerke Deggendorf GmbH Euroopa Ühenduste Komisjoni ja Saksamaa Liitvabariigi vastu. Kogumik 1997, lk I-2549.

13

(14)  Näiteks Forrester, “Market overview – Exploiting open source in Europe”, 22.6.2004.

14

(15)  Vt The Clipper Group Navigator “Bull transitions GCOS 8 to Open Systems – Novascale 9000 to the Rescue”, 15.10.2003 ja IDC “Vendor needs and Strategies, Bull fills out Novascale line – targets commercial and High-Performance Computing (HPC) Customers in 2004”, aprill 2004. IDC leiab näiteks, et “NovaScale serverite väljatöötamine Bulli poolt 2003. aastal võimaldas ettevõttel parandada oma kohalolekut suure võimsusega arvutustehnika turul, kus ettevõte oli ka varem tegutsenud. Viimase aasta jooksul on ettevõte selles valdkonnas võitnud mitmeid olulisi kliente. ... Microsoft Windows 2003 Server operatsioonisüsteemi ja SQL serveri lisamine, millele lisandub uus ISV tarkvara (eeskätt Oracle’ilt, SAPilt ja BEAlt), võimaldab Bullil vastata kasvavale nõudlusele tipptehnoloogiliste ärirakenduste osas taastuval Euroopa turul”).

15

(16)  Vt allmärkust nr 12.

16

(17)  Komisjoni 31. jaanuari 2002. aasta otsus, millega kuulutatakse ühisturuga kokkusobivaks ettevõtete ühinemine (kaasus N IV/M.2609 – HP/COMPAQ) nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 alusel (EÜT C 39, 13.2.2002, lk 23).

17

(18)  Komisjoni 24. novembri 2003. aasta otsus, millega kuulutatakse ühisturuga kokkusobivaks ettevõtete ühinemine (kaasus N IV/M.3307 – CAP GEMINI/TRANSICIEL) nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 alusel (ELT C 295, 5.12.2003, lk 16).

18

(19)  Komisjoni 10. novembri 2003. aasta otsus, millega kuulutatakse ühisturuga kokkusobivaks ettevõtete ühinemine (kaasus N IV/M.3295 – ATOS ORIGIN/SEMA GROUP) nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 alusel (ELT C 295, 5.12.2003, lk 16).

19

(20)  See summa ei hõlma riigi poolt 2001. aasta detsembri lõpus antud avanssi ega ressursse, mida Bull võis saada tänu sellele avansile.

20

(21)  Vt allmärkust nr 7.

21

(22)  23. novembri 2000 kohtuotsus C-441/97 P, Wirtschaftsvereinigung Stahl, Thyssen Stahl AG, Preussag Stahl AG ja Hoogovens Staal BV (endine Hoogovens Groep PV) komisjoni vastu. Kogumik 2000, lk I-10293, punkt 55.

22

(23)  Peaadvokaat Jacobsi kokkuvõte kohtuasjas C-110/02, komisjon nõukogu vastu, punkt 43 (kogumikus siiani avaldamata).

23

(24)  Vt allmärkust nr 11.

24

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/92 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/92

---

KOMISJONI OTSUS,

21. detsember 2005,

millega liikmesriikidel lubatakse vastavalt nõukogu direktiivile 1999/105/EÜ teha otsuseid kolmandates riikides toodetud metsapaljundusmaterjalile antavate tagatiste kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 5485 all)

(2005/942/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1999. aasta direktiivi 1999/105/EÜ metsapaljundusmaterjali turustamise kohta, (1) eriti selle artikli 19 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivi 1999/105/EÜ artikli 19 lõikele 1 määrab nõukogu komisjoni ettepanekul kindlaks, kas kolmandas riigis toodetud metsapaljundusmaterjali puhul on algmaterjali heakskiitmise ja turustamise eesmärgil tootmiseks võetud meetmete osas samad tagatised kui ühenduses toodetud ja kõnealuse direktiivi sätetele vastava paljundusmaterjali puhul. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivi 1999/105/EÜ artikli 19 lõikele 1 määrab nõukogu komisjoni ettepanekul kindlaks, kas kolmandas riigis toodetud metsapaljundusmaterjali puhul on algmaterjali heakskiitmise ja turustamise eesmärgil tootmiseks võetud meetmete osas samad tagatised kui ühenduses toodetud ja kõnealuse direktiivi sätetele vastava paljundusmaterjali puhul.

| (2) | Praegu kättesaadav teave kolmandates riikides kohaldatavate nõuete kohta ei ole siiski piisav, et võimaldada ühendusel kõnealuste otsuste vastuvõtmist mis tahes kolmanda riigi kohta. |
| --- | --- |

(2)

Praegu kättesaadav teave kolmandates riikides kohaldatavate nõuete kohta ei ole siiski piisav, et võimaldada ühendusel kõnealuste otsuste vastuvõtmist mis tahes kolmanda riigi kohta.

| (3) | Liikmesriikidel peaks kaubandusvoogude häirimise vältimiseks olema luba selliseid otsuseid teatavatest riikidest imporditud erimaterjali kohta vastu võtta. Komisjoni analüüs näitab, et kõnealune materjal annab ühenduses vastavalt direktiivile 1999/105/EÜ toodetud metsapaljundusmaterjaliga samaväärsed tagatised. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikidel peaks kaubandusvoogude häirimise vältimiseks olema luba selliseid otsuseid teatavatest riikidest imporditud erimaterjali kohta vastu võtta. Komisjoni analüüs näitab, et kõnealune materjal annab ühenduses vastavalt direktiivile 1999/105/EÜ toodetud metsapaljundusmaterjaliga samaväärsed tagatised.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriikidele antakse luba otsustada lisas loetletud kolmandate riikide ning samas sätestatud algmaterjali liikide, kategooriate ja tüüpide puhul, kas kõnealustes riikides toodetud metsapaljundusmaterjalil on selle algmaterjali heakskiitmise ja selle turustamise eesmärgil tootmiseks võetud meetmete osas samasugused tagatised nagu ühenduses vastavalt direktiivi 1999/105/EÜ sätetele toodetud metsapaljundusmaterjalil.

Kõnealustest kolmandatest riikidest imporditud metsapaljundusmaterjalile peab olema lisatud põhisertifikaat või päritoluriigi väljaantud ametlik sertifikaat ning kolmanda riigi tarnija esitatud dokumentatsioon, mis sisaldab üksikasju kõikide eksporditavate partiide kohta.

Artikkel 2

Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamatult käesoleva otsuse alusel tehtud otsustest ning kõnealuste otsuste tühistamisest.

Artikkel 3

Artiklis 1 esitatud luba kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006 ja see kehtib kuni 31. detsembrini 2008.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 21. detsember 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 11, 15.1.2000, lk 17.

1

---

LISA

| Päritoluriik | Liik | Kategooria | Algmaterjali tüüp |
| --- | --- | --- | --- |
| Valgevene | Picea abies Karst. | SI | SS, St |
| Kanada
  (Briti Columbia) | Abies grandis Lindl. | SI, Q, T | SS, St, SO, PF |
| Picea sitchensis Carr. | SI, Q | SS, St, SO |
| Pinus contorta Loud. | SI | SS, St |
| Pseudotsuga menziesii Franco | SI, Q, T | SS, St, SO, PF |
| Horvaatia
  (I-1. Podravina, Podunavlje, I-2. Posavina) | Quercus robur L. | SI | SS, St |
| Norra | Picea abies Karst | SI | SS, St |
| Pinus sylvestris L. | SI | SS, St |
| Quercus petraea Liebl. | SI | SS, St |
| Quercus robur L. | SI | SS, St |
| Rumeenia | Abies alba Mill. | SI | SS, St |
| Acer platanoides L. | SI | SS, St |
| Fagus sylvatica L. | SI | SS, St |
| Larix decidua Mill. | SI | SS, St |
| Picea abies Karst. | SI | SS, St |
| Pinus nigra Arnold | SI | SS, St |
| Prunus avium L. | SI | SS, St |
| Quercus cerris L. | SI | SS, St |
| Quercus petraea Liebl. | SI | SS, St |
| Quercus robur L. | SI | SS, St |
| Quercus rubra L. | SI | SS, St |
| Robinia pseudoacacia L. | SI | SS, St |
| Šveits | Fagus sylvatica L. | SI | SS, St |
| Türgi | Cedrus libani A. Richard | SI, SE | SS, St |
| Pinus brutia Ten. | SI, SE | SS, St |
| Ameerika Ühendriigid
  (Washington, Oregon, California) | Abies grandis Lindl. | SI, Q, T | SS, St, SO, PF |
| Picea sitchensis Carr | SI | SS, St |
| Pinus contorta Loud | SI | SS, St |
| Pseudotsuga menziesii Franco | SI, Q, T | SS, St, SO, PF |
| Seletus:






  Kategooria | Algmaterjali tüüp |
| SI | Identifitseeritava lähtekohaga |
| SE | Valitud |
| Q | Tingimustele vastav |
| T | Katsetatud |

Päritoluriik

Liik

Kategooria

Algmaterjali tüüp

Valgevene

Picea abies Karst.

SI

SS, St

Kanada

(Briti Columbia)

Abies grandis Lindl.

SI, Q, T

SS, St, SO, PF

Picea sitchensis Carr.

SI, Q

SS, St, SO

Pinus contorta Loud.

SI

SS, St

Pseudotsuga menziesii Franco

SI, Q, T

SS, St, SO, PF

Horvaatia

(I-1. Podravina, Podunavlje, I-2. Posavina)

Quercus robur L.

SI

SS, St

Norra

Picea abies Karst

SI

SS, St

Pinus sylvestris L.

SI

SS, St

Quercus petraea Liebl.

SI

SS, St

Quercus robur L.

SI

SS, St

Rumeenia

Abies alba Mill.

SI

SS, St

Acer platanoides L.

SI

SS, St

Fagus sylvatica L.

SI

SS, St

Larix decidua Mill.

SI

SS, St

Picea abies Karst.

SI

SS, St

Pinus nigra Arnold

SI

SS, St

Prunus avium L.

SI

SS, St

Quercus cerris L.

SI

SS, St

Quercus petraea Liebl.

SI

SS, St

Quercus robur L.

SI

SS, St

Quercus rubra L.

SI

SS, St

Robinia pseudoacacia L.

SI

SS, St

Šveits

Fagus sylvatica L.

SI

SS, St

Türgi

Cedrus libani A. Richard

SI, SE

SS, St

Pinus brutia Ten.

SI, SE

SS, St

Ameerika Ühendriigid

(Washington, Oregon, California)

Abies grandis Lindl.

SI, Q, T

SS, St, SO, PF

Picea sitchensis Carr

SI

SS, St

Pinus contorta Loud

SI

SS, St

Pseudotsuga menziesii Franco

SI, Q, T

SS, St, SO, PF

Seletus:

Kategooria

Algmaterjali tüüp

SI

Identifitseeritava lähtekohaga

SE

Valitud

Q

Tingimustele vastav

T

Katsetatud

| SS | Seemneallikas |
| --- | --- |
| St | Puistu |
| SO | Seemneistandik |
| PF | Pere vanemad |

SS

Seemneallikas

St

Puistu

SO

Seemneistandik

PF

Pere vanemad

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/94 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/94

---

KOMISJONI OTSUS,

21. detsember 2005,

millega muudetakse otsust 93/195/EMÜ loomatervishoiunõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta registreeritud hobuste taassisenemiseks pärast võidusõidu, võistlemise ja kultuuriürituste tõttu toimunud ajutist eksporti

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 5496 all)

(2005/943/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/426/EMÜ hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta, (1) eriti selle artikli 19 alapunkti ii,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni otsusele 93/195/EMÜ (2) kohaldatakse registreeritud hobuste taassisenemist pärast võidusõidu, võistlemise ja kultuuriürituste tõttu toimunud ajutist eksporti ainult nende hobuste suhtes, kes on kolmandas riigis olnud vähem kui 30 päeva. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni otsusele 93/195/EMÜ (2) kohaldatakse registreeritud hobuste taassisenemist pärast võidusõidu, võistlemise ja kultuuriürituste tõttu toimunud ajutist eksporti ainult nende hobuste suhtes, kes on kolmandas riigis olnud vähem kui 30 päeva.

| (2) | Vastavalt kõnealusele otsusele lubatakse võistlusel United Arab Emirates Endurance World Cup osalenud ja kõnealuses otsuses sätestatud nõuetele vastavatel hobustel siiski taassiseneda ühenduse territooriumile pärast vähem kui 60 päeva pikkust ajutist eksporti. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt kõnealusele otsusele lubatakse võistlusel United Arab Emirates Endurance World Cup osalenud ja kõnealuses otsuses sätestatud nõuetele vastavatel hobustel siiski taassiseneda ühenduse territooriumile pärast vähem kui 60 päeva pikkust ajutist eksporti.

| (3) | Et hõlbustada ühendusest pärit hobuste osalemist kõnealustel võistlustel, tuleks kõnealust erireeglit kohaldada kõikide Endurance World Cup’i võistluste korral, mida korraldatakse vastavalt rahvusvahelise ratsaspordiliidu (FEI) eeskirjadele (sealhulgas veterinaarjärelevalvealastele eeskirjadele), olenemata sellest, millises vastavalt direktiivile 90/426/EMÜ heakskiidetud riigis võistlused toimuvad. |
| --- | --- |

(3)

Et hõlbustada ühendusest pärit hobuste osalemist kõnealustel võistlustel, tuleks kõnealust erireeglit kohaldada kõikide Endurance World Cup’i võistluste korral, mida korraldatakse vastavalt rahvusvahelise ratsaspordiliidu (FEI) eeskirjadele (sealhulgas veterinaarjärelevalvealastele eeskirjadele), olenemata sellest, millises vastavalt direktiivile 90/426/EMÜ heakskiidetud riigis võistlused toimuvad.

| (4) | Seepärast tuleks otsust 93/195/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks otsust 93/195/EMÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 93/195/EMÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 1 seitsmes taane asendatakse järgmisega:






  “— | on osalenud Endurance World Cup’i võistlustel, olenemata sellest, millises vastavalt direktiivile 90/426/EMÜ heakskiidetud riigis võistlused toimuvad, ja vastavad veterinaarsertifikaadis sätestatud nõuetele käesoleva otsuse VII lisas esitatud näidise kohaselt.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 1 seitsmes taane asendatakse järgmisega:

“—

on osalenud Endurance World Cup’i võistlustel, olenemata sellest, millises vastavalt direktiivile 90/426/EMÜ heakskiidetud riigis võistlused toimuvad, ja vastavad veterinaarsertifikaadis sätestatud nõuetele käesoleva otsuse VII lisas esitatud näidise kohaselt.”

| 2. | VII lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga. |
| --- | --- |

2.

VII lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 27. detsembrist 2005.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 21. detsember 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 42. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/68/EÜ (ELT L 139, 30.4.2004, lk 320; parandatud versioon ELT L 226, 25.6.2004, lk 128).

1

(2)  EÜT L 86, 6.4.1993, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/771/EÜ (ELT L 291, 5.11.2005, lk 38).

2

---

LISA

“VII LISA

Image

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/96 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/96

---

KOMISJONI OTSUS,

19. detsember 2005,

Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi importi käsitleva absorptsioonivastase menetluse lõpetamise kohta

(2005/944/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsember 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”), (1) eelkõige selle artikleid 9 ja 12,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Esialgsed meetmed

| (1) | 2004. aasta märtsis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 398/2004 lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi “esialgne meede”) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina RV”) pärit naatriumtsüklamaadi (edaspidi “vaatlusalune toode”) impordi suhtes. (2) Hiina RV koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele kehtestati individuaalne tollimaksumäär, mis ulatus 0–0,11 euroni kilo eest. Kõigi muude ettevõtete impordi suhtes kohaldatakse 0,26 eurost tollimaksumäära kilo kohta. |
| --- | --- |

(1)

2004. aasta märtsis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 398/2004 lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi “esialgne meede”) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina RV”) pärit naatriumtsüklamaadi (edaspidi “vaatlusalune toode”) impordi suhtes. (2) Hiina RV koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele kehtestati individuaalne tollimaksumäär, mis ulatus 0–0,11 euroni kilo eest. Kõigi muude ettevõtete impordi suhtes kohaldatakse 0,26 eurost tollimaksumäära kilo kohta.

2.   Korduvuurimise taotlus

| (2) | 14. märtsil 2005. aastal esitati algmääruse artikli 12 kohaselt esialgse meetme korduvuurimise taotlus. Taotluse esitas Productos Aditivos SA (edaspidi “taotleja”), ühenduse ainus naatriumtsüklamaadi tootja, kes väitis, et pärast esialgsete meetmete kehtestamist on ekspordihinnad langenud ning edasimüügihinnad ja järgnevad ühenduse müügihinnad ei ole piisavalt tõusnud, ning esitas selle kohta piisavad tõendid. |
| --- | --- |

(2)

14. märtsil 2005. aastal esitati algmääruse artikli 12 kohaselt esialgse meetme korduvuurimise taotlus. Taotluse esitas Productos Aditivos SA (edaspidi “taotleja”), ühenduse ainus naatriumtsüklamaadi tootja, kes väitis, et pärast esialgsete meetmete kehtestamist on ekspordihinnad langenud ning edasimüügihinnad ja järgnevad ühenduse müügihinnad ei ole piisavalt tõusnud, ning esitas selle kohta piisavad tõendid.

3.   Korduvuurimine

| (3) | 27. aprillil 2005. aastal avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (3) teate Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete korduvuurimise algatamise kohta algmääruse artikli 12 kohaselt. |
| --- | --- |

(3)

27. aprillil 2005. aastal avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (3) teate Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete korduvuurimise algatamise kohta algmääruse artikli 12 kohaselt.

| (4) | Komisjon teavitas ametlikult korduvuurimise algatamisest ka teadaolevalt asjaga seotud tootjaid/eksportijaid, ekspordiriigi esindajaid, importijaid ja kasutajaid. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Komisjon saatis kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele küsimustikud. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon teavitas ametlikult korduvuurimise algatamisest ka teadaolevalt asjaga seotud tootjaid/eksportijaid, ekspordiriigi esindajaid, importijaid ja kasutajaid. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Komisjon saatis kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele küsimustikud.

| (5) | Täielikud vastused neile küsimustikele saabusid ühelt Hiina RV eksportijalt ja kahelt temaga seotud tootjalt ning kolmelt ühenduse importijalt. Tuleb märkida, et käesoleva korduvuurimise uurimisperioodi ajal moodustasid kogu Hiina RVst pärit naatriumtsüklamaadi eksportijatest umbes 60 % eksportivad tootjad, kelle suhtes oli kehtestatud 0-eurone tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(5)

Täielikud vastused neile küsimustikele saabusid ühelt Hiina RV eksportijalt ja kahelt temaga seotud tootjalt ning kolmelt ühenduse importijalt. Tuleb märkida, et käesoleva korduvuurimise uurimisperioodi ajal moodustasid kogu Hiina RVst pärit naatriumtsüklamaadi eksportijatest umbes 60 % eksportivad tootjad, kelle suhtes oli kehtestatud 0-eurone tollimaksumäär.

| (6) | Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta asjaomase korduvuurimise raames vajalikuks pidas. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse: | Hiina RV eksportija ja temaga seotud tootjad







  — | Rainbow Rich Industrial Ltd., Hongkong |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta asjaomase korduvuurimise raames vajalikuks pidas. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

Hiina RV eksportija ja temaga seotud tootjad

—

Rainbow Rich Industrial Ltd., Hongkong

| — | Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd. ja Jintian Enterprises Nanjing Co. Ltd., Shenzhen, Hiina RV |
| --- | --- |

—

Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd. ja Jintian Enterprises Nanjing Co. Ltd., Shenzhen, Hiina RV

| | Importijad







  — | Emilio Peña S.A., Valencia, Hispaania |
| --- | --- | --- |

Importijad

—

Emilio Peña S.A., Valencia, Hispaania

| — | Kraemer & Martin GmbH, Sankt Augustin, Saksamaa. |
| --- | --- |

—

Kraemer & Martin GmbH, Sankt Augustin, Saksamaa.

| (7) | Kolm muud importijat väitsid, et nad ei olnud vaatlusalust toodet uurimisperioodi ajal importinud. Üks importija teatas, et ta ei vasta küsimustikule, kuna on uurimisperioodi vältel importinud vaid väga väikseid vaatlusaluse toote koguseid. |
| --- | --- |

(7)

Kolm muud importijat väitsid, et nad ei olnud vaatlusalust toodet uurimisperioodi ajal importinud. Üks importija teatas, et ta ei vasta küsimustikule, kuna on uurimisperioodi vältel importinud vaid väga väikseid vaatlusaluse toote koguseid.

| (8) | Käesoleva korduvuurimise uurimisperiood (edaspidi “uus uurimisperiood”) algas 1. jaanuaril 2004 ja lõppes 31. detsembril 2004. Uut uurimisperioodi kasutati praeguse ekspordihindade taseme ja ühenduses kehtivate edasimüügihindade taseme kindlaksmääramiseks. Et teha kindlaks, kas ekspordihinnad, edasimüügihinnad või järgnevad ühenduse müügihinnad on piisavalt muutunud, võrreldi uue uurimisperioodi ajal kehtivaid hinnatasemeid esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimise aegsel uurimisperioodil kehtinud hinnatasemetega (esialgsete meetmete kehtestamise aluseks olnud uurimisperiood kestis 1. oktoobrist 2001 kuni 30. septembrini 2002). |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva korduvuurimise uurimisperiood (edaspidi “uus uurimisperiood”) algas 1. jaanuaril 2004 ja lõppes 31. detsembril 2004. Uut uurimisperioodi kasutati praeguse ekspordihindade taseme ja ühenduses kehtivate edasimüügihindade taseme kindlaksmääramiseks. Et teha kindlaks, kas ekspordihinnad, edasimüügihinnad või järgnevad ühenduse müügihinnad on piisavalt muutunud, võrreldi uue uurimisperioodi ajal kehtivaid hinnatasemeid esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimise aegsel uurimisperioodil kehtinud hinnatasemetega (esialgsete meetmete kehtestamise aluseks olnud uurimisperiood kestis 1. oktoobrist 2001 kuni 30. septembrini 2002).

B.   VAATLUSALUNE TOODE

| (9) | Taotluses nimetatud vaatlusalune toode, mille suhtes algatati korduvuurimine, on sama toode, mida vaadeldi esialgse uurimise käigus, st naatriumtsüklamaat, mida praegu klassifitseeritakse KN-koodi ex 2929 90 00 alla. |
| --- | --- |

(9)

Taotluses nimetatud vaatlusalune toode, mille suhtes algatati korduvuurimine, on sama toode, mida vaadeldi esialgse uurimise käigus, st naatriumtsüklamaat, mida praegu klassifitseeritakse KN-koodi ex 2929 90 00 alla.

| (10) | Naatriumtsüklamaat on tooraine, mida kasutatakse toidulisandina, mida Euroopa Ühenduses ja paljudes muudes riikides kasutatakse väikese kalorisisaldusega ja dieettoitude ja -jookide magusainetena. Seda kasutatakse laialdaselt lisandina toiduainetööstuse ning väikese kalorisisaldusega ja dieet-lauamagusainete tootmisel. Väikeses koguses kasutatakse seda ka farmaatsiatööstuses. |
| --- | --- |

(10)

Naatriumtsüklamaat on tooraine, mida kasutatakse toidulisandina, mida Euroopa Ühenduses ja paljudes muudes riikides kasutatakse väikese kalorisisaldusega ja dieettoitude ja -jookide magusainetena. Seda kasutatakse laialdaselt lisandina toiduainetööstuse ning väikese kalorisisaldusega ja dieet-lauamagusainete tootmisel. Väikeses koguses kasutatakse seda ka farmaatsiatööstuses.

C.   JÄRELDUSED

| (11) | Käesoleva korduvuurimise eesmärk oli eelkõige kindlaks teha, kas pärast esialgsete meetmete kehtestamist on või ei ole Hiina RVst pärit naatriumtsüklamaadi ekspordihinnad langenud või edasimüügihinnad ja järgnevad ühenduse müügihinnad piisavalt tõusnud. Kui oleks selgunud, et absorptsiooni esines, oleks tulnud dumpingumarginaalid ümber arvestada. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva korduvuurimise eesmärk oli eelkõige kindlaks teha, kas pärast esialgsete meetmete kehtestamist on või ei ole Hiina RVst pärit naatriumtsüklamaadi ekspordihinnad langenud või edasimüügihinnad ja järgnevad ühenduse müügihinnad piisavalt tõusnud. Kui oleks selgunud, et absorptsiooni esines, oleks tulnud dumpingumarginaalid ümber arvestada.

| (12) | Algmääruse artikli 12 kohaselt anti importijatele/kasutajatele ja eksportijatele võimalus esitada tõendeid, mis näitaksid, et ekspordihinnad langesid ja edasimüügihinnad ühenduses ei tõusnud pärast meetmete kehtestamist muudel põhjustel kui dumpinguvastase tollimaksu absorptsioon. |
| --- | --- |

(12)

Algmääruse artikli 12 kohaselt anti importijatele/kasutajatele ja eksportijatele võimalus esitada tõendeid, mis näitaksid, et ekspordihinnad langesid ja edasimüügihinnad ühenduses ei tõusnud pärast meetmete kehtestamist muudel põhjustel kui dumpinguvastase tollimaksu absorptsioon.

1.   Ekspordihindade langus

| (13) | Vaatlusaluse Hiina RVst pärit toote müük uuel uurimisperioodil toimus tavaliselt otse sõltumatu importija ja/või ELi turustajate kaudu. Ekspordihindade muutumisi hinnati sel teel, et võrreldi samades tarnetingimustes uuel uurimisperioodil täheldatavaid keskmisi hindu esialgsel uurimisperioodil kehtinud hindadega. |
| --- | --- |

(13)

Vaatlusaluse Hiina RVst pärit toote müük uuel uurimisperioodil toimus tavaliselt otse sõltumatu importija ja/või ELi turustajate kaudu. Ekspordihindade muutumisi hinnati sel teel, et võrreldi samades tarnetingimustes uuel uurimisperioodil täheldatavaid keskmisi hindu esialgsel uurimisperioodil kehtinud hindadega.

| (14) | Koostööd tegevate ettevõtete vaheline hindade võrdlemine näitas, et Hiina RVst pärit naatriumtsüklamaadi keskmised ekspordihinnad ei ole langenud. |
| --- | --- |

(14)

Koostööd tegevate ettevõtete vaheline hindade võrdlemine näitas, et Hiina RVst pärit naatriumtsüklamaadi keskmised ekspordihinnad ei ole langenud.

2.   Ühenduse edasimüügihindade muutumine

| (15) | Hindade muutumist ühenduses importijate ja turustajate tasemel hinnati sel teel, et võrreldi samades tarnetingimustes esialgsel uurimisperioodil kehtinud keskmisi edasimüügihindu (mis sisaldasid kokkuleppelisi ja dumpinguvastaseid tollimakse) uuel uurimisperioodil kehtinud hindadega (mis sisaldasid kokkuleppelisi ja dumpinguvastaseid tollimakse). Tuleb märkida, et Hiina RVst pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes kohaldatav keskmine kokkuleppeline tollimaksumäär on kahe uurimisperioodi vahel langenud 1,5 %. Edasimüügihind määrati selle ühenduse importija esitatud teabe põhjal, kelle arvele langes suurem osa Hiina RV koostööd tegeva eksportija impordist. |
| --- | --- |

(15)

Hindade muutumist ühenduses importijate ja turustajate tasemel hinnati sel teel, et võrreldi samades tarnetingimustes esialgsel uurimisperioodil kehtinud keskmisi edasimüügihindu (mis sisaldasid kokkuleppelisi ja dumpinguvastaseid tollimakse) uuel uurimisperioodil kehtinud hindadega (mis sisaldasid kokkuleppelisi ja dumpinguvastaseid tollimakse). Tuleb märkida, et Hiina RVst pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes kohaldatav keskmine kokkuleppeline tollimaksumäär on kahe uurimisperioodi vahel langenud 1,5 %. Edasimüügihind määrati selle ühenduse importija esitatud teabe põhjal, kelle arvele langes suurem osa Hiina RV koostööd tegeva eksportija impordist.

| (16) | Võrdlus näitas, et Hiina RVst pärit naatriumtsüklamaadi keskmine edasimüügihind ühenduses eurodes väljendatuna on langenud 10 %. |
| --- | --- |

(16)

Võrdlus näitas, et Hiina RVst pärit naatriumtsüklamaadi keskmine edasimüügihind ühenduses eurodes väljendatuna on langenud 10 %.

| (17) | Märgiti, et Hiina RVst imporditud naatriumtsüklamaadi hind märgiti arvetele nii esialgse ja kui ka uue uurimisperioodi ajal USA dollarites. Seega peaks naatriumtsüklamaadi edasimüügihindade langust ühenduses hindama, võttes arvesse USA dollari ja euro vahetuskursside muutusi esialgse uurimisperioodi ja uue uurimisperioodi vahelisel ajal. |
| --- | --- |

(17)

Märgiti, et Hiina RVst imporditud naatriumtsüklamaadi hind märgiti arvetele nii esialgse ja kui ka uue uurimisperioodi ajal USA dollarites. Seega peaks naatriumtsüklamaadi edasimüügihindade langust ühenduses hindama, võttes arvesse USA dollari ja euro vahetuskursside muutusi esialgse uurimisperioodi ja uue uurimisperioodi vahelisel ajal.

| (18) | Väidet kontrolliti ning leiti, et USA dollar on esialgse ja uue uurimisperioodi vahelisel ajal tõepoolest euro suhtes 35 % võrra langenud. Kui võrdlemisel arvestati seda mõju, mida põhjustas eespool nimetatud USA dollari langus euro suhtes, ei täheldatud ühenduse edasimüügihindade taseme langust esialgse uurimisperioodi ja uue uurimisperioodi vahelisel ajal algmääruse artikli 12 lõike 2 kohaselt. |
| --- | --- |

(18)

Väidet kontrolliti ning leiti, et USA dollar on esialgse ja uue uurimisperioodi vahelisel ajal tõepoolest euro suhtes 35 % võrra langenud. Kui võrdlemisel arvestati seda mõju, mida põhjustas eespool nimetatud USA dollari langus euro suhtes, ei täheldatud ühenduse edasimüügihindade taseme langust esialgse uurimisperioodi ja uue uurimisperioodi vahelisel ajal algmääruse artikli 12 lõike 2 kohaselt.

3.   Koostööst hoidunud ettevõtted

| (19) | Leiti, et käesoleva korduvuurimise ajal moodustas sellise eksportivate tootjate rühma eksport Hiina RVst ELi, kes ei ole kohustatud maksma oma impordilt ühendusse dumpinguvastast tollimaksu, umbes 60 % ja koostööd tegevate eksportivate tootjate eespool nimetatud ekspordi suuruseks oli 35 %. |
| --- | --- |

(19)

Leiti, et käesoleva korduvuurimise ajal moodustas sellise eksportivate tootjate rühma eksport Hiina RVst ELi, kes ei ole kohustatud maksma oma impordilt ühendusse dumpinguvastast tollimaksu, umbes 60 % ja koostööd tegevate eksportivate tootjate eespool nimetatud ekspordi suuruseks oli 35 %.

| (20) | Jõuti järeldusele, et ettevõtteid, kes ei tee koostööd, oli uue uurimisperioodi ajal väga vähe, st vähem kui 5 % kogu vaatlusaluse toote eksportijatest ühendusse, ja üleriigiline tollimaksukohustus tuleks seega jätta muutmata. |
| --- | --- |

(20)

Jõuti järeldusele, et ettevõtteid, kes ei tee koostööd, oli uue uurimisperioodi ajal väga vähe, st vähem kui 5 % kogu vaatlusaluse toote eksportijatest ühendusse, ja üleriigiline tollimaksukohustus tuleks seega jätta muutmata.

D.   JÄRELDUS

| (21) | Jõuti järeldusele, et dumpinguvastase tollimaksu absorptsiooni algmääruse artikli 12 lõike 2 tähenduses ei täheldatud, kuna Hiina RVst pärit naatriumtsüklamaadi ekspordihindade langust ei tuvastatud ja ühenduse edasimüügihindade langust täheldati vähemal määral, kui oleks võinud oodata vahetuskursi kõikumisest tingituna. |
| --- | --- |

(21)

Jõuti järeldusele, et dumpinguvastase tollimaksu absorptsiooni algmääruse artikli 12 lõike 2 tähenduses ei täheldatud, kuna Hiina RVst pärit naatriumtsüklamaadi ekspordihindade langust ei tuvastatud ja ühenduse edasimüügihindade langust täheldati vähemal määral, kui oleks võinud oodata vahetuskursi kõikumisest tingituna.

| (22) | Seega tuleks Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordil ühendusse tekkida võivat absorptsiooni käsitlev korduvuurimine lõpetada, |
| --- | --- |

(22)

Seega tuleks Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote impordil ühendusse tekkida võivat absorptsiooni käsitlev korduvuurimine lõpetada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Korduvuurimine vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artiklile 12 Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete suhtes on käesolevaga lõpetatud.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 19. detsember 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  ELT L 72, 11.3.2004, lk 1.

2

(3)  ELT C 101, 27.4.2005, lk 26.

3

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/99 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/99

---

KOMISJONI OTSUS,

23. detsember 2005,

Paeonia spp. ja Geranium spp. paljundusmaterjaliga ühenduses 2005. aastal alustatud võrdluskatsete jätkamise kohta 2006. aastal vastavalt nõukogu direktiivile 98/56/EÜ

(2005/945/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/56/EÜ dekoratiivtaimede paljundusmaterjali turustamise kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 27. detsembri 2004. aasta otsust 2005/2/EÜ, millega sätestatakse ühenduse teatud liikide paljundusmaterjali võrdluskatsete kord vastavalt nõukogu direktiivile 98/56/EÜ aastateks 2005 ja 2006, (2) eelkõige selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuses 2005/2/EÜ on sätestatud Paeonia spp. ja Geranium spp. puhul võrdluskatsete tegemise kord aastateks 2005 ja 2006 vastavalt direktiivile 98/56/EÜ. |
| --- | --- |

(1)

Otsuses 2005/2/EÜ on sätestatud Paeonia spp. ja Geranium spp. puhul võrdluskatsete tegemise kord aastateks 2005 ja 2006 vastavalt direktiivile 98/56/EÜ.

| (2) | 2005. aastal tehtud katseid tuleks jätkata 2006. aastal, |
| --- | --- |

(2)

2005. aastal tehtud katseid tuleks jätkata 2006. aastal,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Ühenduses 2005. aastal alanud võrdluskatseid Paeonia spp. ja Geranium spp. paljundusmaterjaliga jätkatakse 2006. aastal vastavalt otsusele 2005/2/EÜ.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 226, 13.8.1998, lk 16. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/61/EÜ (ELT L 165, 3.7.2003, lk 23).

1

(2)  ELT L 1, 4.1.2005, lk 12.

2

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/100 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/100

---

KOMISJONI OTSUS,

23. detsember 2005,

millega muudetakse otsust 2003/526/EÜ seoses sigade katku tõrjemeetmetega Saksamaal ja Slovakkias

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 5631 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/946/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastuseks sigade katku puhkemisele teatavates liikmesriikides võeti vastu komisjoni 18. juuli 2003. aasta otsus 2003/526/EÜ kaitsemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides. (2) Selle otsusega on kehtestatud kõnealuse haiguse täiendavad tõrjemeetmed. |
| --- | --- |

(1)

Vastuseks sigade katku puhkemisele teatavates liikmesriikides võeti vastu komisjoni 18. juuli 2003. aasta otsus 2003/526/EÜ kaitsemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides. (2) Selle otsusega on kehtestatud kõnealuse haiguse täiendavad tõrjemeetmed.

| (2) | Saksamaa on komisjoni teavitanud kõnealuse haiguse hiljutisest arengust Nordrhein-Westfaleni liidumaa metssigadel. Pidades silmas epidemioloogilist teavet, tuleks muuta Saksamaa nende piirkondade loetelu, kus kohaldatakse haigustõrjemeetmeid , et lisada teatavad alad Nordrhein-Westfaleni ja Rheinland-Pfalzi liidumaades. |
| --- | --- |

(2)

Saksamaa on komisjoni teavitanud kõnealuse haiguse hiljutisest arengust Nordrhein-Westfaleni liidumaa metssigadel. Pidades silmas epidemioloogilist teavet, tuleks muuta Saksamaa nende piirkondade loetelu, kus kohaldatakse haigustõrjemeetmeid , et lisada teatavad alad Nordrhein-Westfaleni ja Rheinland-Pfalzi liidumaades.

| (3) | Kõnealuse haigusega seotud olukord Slovakkias on oluliselt paranenud järgmistel veterinaar- ja toiduametite ringkondade territooriumidel: Trnava (hõlmab Trnava, Piešťany ja Hlohoveci rajoone) ja Banská Bystrica (hõlmab Banská Bystrica ja Brezno rajoone). Seepärast ei ole vaja enam kohaldada otsusega 2003/526/EÜ nende piirkondade suhtes vastuvõetud meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse haigusega seotud olukord Slovakkias on oluliselt paranenud järgmistel veterinaar- ja toiduametite ringkondade territooriumidel: Trnava (hõlmab Trnava, Piešťany ja Hlohoveci rajoone) ja Banská Bystrica (hõlmab Banská Bystrica ja Brezno rajoone). Seepärast ei ole vaja enam kohaldada otsusega 2003/526/EÜ nende piirkondade suhtes vastuvõetud meetmeid.

| (4) | Otsust 2003/526/EÜ tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Otsust 2003/526/EÜ tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2003/526/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14).

1

(2)  ELT L 183, 22.7.2003, lk 46. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/339/EÜ (ELT L 108, 29.4.2005, lk 87).

2

---

LISA

“LISA

I   OSA

Artiklites 2, 3, 5, 6, 7 ja 8 osutatud Saksamaa ja Prantsusmaa piirkonnad

1.   Saksamaa

| A. | Rheinland-Pfalzi liidumaal






  a) | kreisid Bad Dürkheim, Donnersbergkreis ja Südliche Weinstraße; |
| --- | --- | --- |

A.

Rheinland-Pfalzi liidumaal

a)

kreisid Bad Dürkheim, Donnersbergkreis ja Südliche Weinstraße;

| b) | linnad Speyer, Landau, Neustadt an der Weinstraße, Pirmasens ja Kaiserslautern; |
| --- | --- |

b)

linnad Speyer, Landau, Neustadt an der Weinstraße, Pirmasens ja Kaiserslautern;

| c) | Alzey-Wormsi kreisi järgmised piirkonnad: Stein-Bockenheim, Wonsheim, Siefersheim, Wöllstein, Gumbsheim, Eckelsheim, Wendelsheim, Nieder-Wiesen, Nack, Erbes-Büdesheim, Flonheim, Bornheim, Lonsheim, Bermershein vor der Höhe, Albig, Bechenheim, Offenheim, Mauchenheim, Freimersheim, Wahlheim, Kettenheim, Esselborn, Dintesheim, Flomborn, Eppelsheim, Ober-Flörsheim, Hangen-Weisheim, Gundersheim, Bermersheim, Gundheim, Framersheim, Gau-Heppenheim, Monsheim ja Alzey; |
| --- | --- |

c)

Alzey-Wormsi kreisi järgmised piirkonnad: Stein-Bockenheim, Wonsheim, Siefersheim, Wöllstein, Gumbsheim, Eckelsheim, Wendelsheim, Nieder-Wiesen, Nack, Erbes-Büdesheim, Flonheim, Bornheim, Lonsheim, Bermershein vor der Höhe, Albig, Bechenheim, Offenheim, Mauchenheim, Freimersheim, Wahlheim, Kettenheim, Esselborn, Dintesheim, Flomborn, Eppelsheim, Ober-Flörsheim, Hangen-Weisheim, Gundersheim, Bermersheim, Gundheim, Framersheim, Gau-Heppenheim, Monsheim ja Alzey;

| d) | Bad Kreuznachi kreisi järgmised piirkonnad: Becherbach, Reiffelbach, Schmittweiler, Callbach, Meisenheim, Breitenheim, Rehborn, Lettweiler, Abtweiler, Raumbach, Bad Sobernheim, Odernheim a. Glan, Staudernheim, Oberhausen a. d. Nahe, Duchroth, Hallgarten, Feilbingert, Hochstätten, Niederhausen, Norheim, Bad Münster a. Stein-Ebernburg, Altenbamberg, Traisen, Fürfeld, Tiefenthal, Neu-Bamberg, Frei-Laubersheim, Hackenheim, Volxheim, Pleitersheim, Pfaffen-Schwabenheim, Biebelsheim, Guldental, Bretzenheim, Langenlonsheim, Laubenheim, Dorsheim, Rümmelsheim, Windesheim, Stromberg, Waldlaubersheim, Warmsroth, Schweppenhausen, Eckenroth, Roth, Boos, Hüffelsheim, Schloßböckelheim, Rüdesheim, Weinsheim, Oberstreit, Waldböckelheim, Mandel, Hargesheim, Roxheim, Gutenberg ja Bad Kreuznach; |
| --- | --- |

d)

Bad Kreuznachi kreisi järgmised piirkonnad: Becherbach, Reiffelbach, Schmittweiler, Callbach, Meisenheim, Breitenheim, Rehborn, Lettweiler, Abtweiler, Raumbach, Bad Sobernheim, Odernheim a. Glan, Staudernheim, Oberhausen a. d. Nahe, Duchroth, Hallgarten, Feilbingert, Hochstätten, Niederhausen, Norheim, Bad Münster a. Stein-Ebernburg, Altenbamberg, Traisen, Fürfeld, Tiefenthal, Neu-Bamberg, Frei-Laubersheim, Hackenheim, Volxheim, Pleitersheim, Pfaffen-Schwabenheim, Biebelsheim, Guldental, Bretzenheim, Langenlonsheim, Laubenheim, Dorsheim, Rümmelsheim, Windesheim, Stromberg, Waldlaubersheim, Warmsroth, Schweppenhausen, Eckenroth, Roth, Boos, Hüffelsheim, Schloßböckelheim, Rüdesheim, Weinsheim, Oberstreit, Waldböckelheim, Mandel, Hargesheim, Roxheim, Gutenberg ja Bad Kreuznach;

| e) | Germersheimi kreisi järgmised haldusüksused: Lingenfeld, Bellheim ja Germersheim; |
| --- | --- |

e)

Germersheimi kreisi järgmised haldusüksused: Lingenfeld, Bellheim ja Germersheim;

| f) | Kaiserslauterni kreisi järgmised haldusüksused: Weilerbach, Otterbach, Otterberg, Enkenbach-Alsenborn, Hochspeyer, Kaiserslautern-Süd, Landstuhl ja Bruchmühlbach-Miesau, ning järgmised piirkonnad: Ramstein-Miesenbach, Hütschenhausen, Steinwenden ja Kottweiler-Schwanden; |
| --- | --- |

f)

Kaiserslauterni kreisi järgmised haldusüksused: Weilerbach, Otterbach, Otterberg, Enkenbach-Alsenborn, Hochspeyer, Kaiserslautern-Süd, Landstuhl ja Bruchmühlbach-Miesau, ning järgmised piirkonnad: Ramstein-Miesenbach, Hütschenhausen, Steinwenden ja Kottweiler-Schwanden;

| g) | Kuseli kreisi järgmised piirkonnad: Odenbach, Adenbach, Cronenberg, Ginsweiler, Hohenöllen, Lohnweiler, Heinzenhausen, Nussbach, Reipoltskirchen, Hefersweiler, Relsberg, Einöllen, Oberweiler-Tiefenbach, Wolfstein, Kreimbach-Kaulbach, Rutsweiler a.d. Lauter, Rothselberg, Jettenbach ja Bosenbach; |
| --- | --- |

g)

Kuseli kreisi järgmised piirkonnad: Odenbach, Adenbach, Cronenberg, Ginsweiler, Hohenöllen, Lohnweiler, Heinzenhausen, Nussbach, Reipoltskirchen, Hefersweiler, Relsberg, Einöllen, Oberweiler-Tiefenbach, Wolfstein, Kreimbach-Kaulbach, Rutsweiler a.d. Lauter, Rothselberg, Jettenbach ja Bosenbach;

| h) | Rhein-Pfalzi kreisi järgmised haldusüksused: Dudenhofen, Waldsee, Böhl-Iggelheim, Schifferstadt, Römerberg ja Altrip; |
| --- | --- |

h)

Rhein-Pfalzi kreisi järgmised haldusüksused: Dudenhofen, Waldsee, Böhl-Iggelheim, Schifferstadt, Römerberg ja Altrip;

| i) | Südwestpfalzi kreisi järgmised haldusüksused: Waldfischbach-Burgalben, Rodalben, Hauenstein, Dahner-Felsenland, Pirmasens-Land ja Thaleischweiler-Fröschen; järgmised piirkonnad: Schmitshausen, Herschberg, Schauerberg, Weselberg, Obernheim-Kirchenarnbach, Hettenhausen, Saalstadt, Wallhalben ja Knopp-Labach; |
| --- | --- |

i)

Südwestpfalzi kreisi järgmised haldusüksused: Waldfischbach-Burgalben, Rodalben, Hauenstein, Dahner-Felsenland, Pirmasens-Land ja Thaleischweiler-Fröschen; järgmised piirkonnad: Schmitshausen, Herschberg, Schauerberg, Weselberg, Obernheim-Kirchenarnbach, Hettenhausen, Saalstadt, Wallhalben ja Knopp-Labach;

| j) | Ahrweileri kreisi järgmised haldusüksused: Adenau ja Ahrweiler; |
| --- | --- |

j)

Ahrweileri kreisi järgmised haldusüksused: Adenau ja Ahrweiler;

| k) | Dauni kreisi järgmised haldusüksused: Nohn ja Üxheim. |
| --- | --- |

k)

Dauni kreisi järgmised haldusüksused: Nohn ja Üxheim.

| B. | Nordrhein-Westfaleni liidumaal






  — | Euskircheni kreisi järgmised haldusüksused: Bad Münstereifeli linn, Blankenheimi haldusüksus (järgmised piirkonnad: Lindweiler, Lommersdorf ja Rohr), Euskircheni linn (järgmised piirkonnad: Billig, Euenheim, Flamersheim, Kirchheim, Kreuzweingarten, Niederkastenholz, Rheder, Schweinheim, Stotzheim ja Wißkirchen), Mechernichi linn (piirkonnad Antweiler, Harzheim, Holzheim, Lessenich, Rissdorf, Wachendorf ja Weiler am Berge), Nettersheimi haldusüksus (järgmised piirkonnad: Bouderath, Buir, Egelgau, Frohngau, Holzmühlheim, Pesch, Roderath ja Tondorf). |
| --- | --- | --- |

B.

Nordrhein-Westfaleni liidumaal

—

Euskircheni kreisi järgmised haldusüksused: Bad Münstereifeli linn, Blankenheimi haldusüksus (järgmised piirkonnad: Lindweiler, Lommersdorf ja Rohr), Euskircheni linn (järgmised piirkonnad: Billig, Euenheim, Flamersheim, Kirchheim, Kreuzweingarten, Niederkastenholz, Rheder, Schweinheim, Stotzheim ja Wißkirchen), Mechernichi linn (piirkonnad Antweiler, Harzheim, Holzheim, Lessenich, Rissdorf, Wachendorf ja Weiler am Berge), Nettersheimi haldusüksus (järgmised piirkonnad: Bouderath, Buir, Egelgau, Frohngau, Holzmühlheim, Pesch, Roderath ja Tondorf).

2.   Prantsusmaa:

Bas-Rhini ja Moselle’i departemangude territoorium, mis asub Reini jõe ja Rhine Marne’i kanalist lääne pool, kiirteest A4 põhja pool, Sarre’i jõest ida pool ja Saksamaa piirist lõuna pool, ning järgmised haldusüksused: Holtzheim, Lingolsheim ja Eckbolsheim.

II   OSA

Artiklites 2, 3, 5, 7 ja 8 osutatud Slovakkia piirkonnad

Järgmiste veterinaar- ja toiduametite ringkondade (DVFA) territoorium: Trenčín (hõlmab Trenčíni ja Bánovce nad Bebravou rajoone), Prievidza (hõlmab Prievidza ja Partizánske rajoone), Púchov (hõlmab ainult Ilava rajooni), Žiar nad Hronom (hõlmab Žiar nad Hronomi, Žarnovica ja Banská Štiavnica rajoone), Zvolen (hõlmab Zvoleni, Krupina ja Detva rajoone), Lučenec (hõlmab Lučeneci ja Poltári rajoone) ja Veľký Krtíš.”

---

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/103 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/103

---

KOMISJONI OTSUS,

23. detsember 2005,

Agrostis spp., D. glomerata L., Festuca spp., Lolium spp., Phleum spp., Poa spp., sealhulgas segude ja liigi Asparagus officinalis seemnete ja paljundusmaterjaliga ühenduses 2005. aastal alustatud võrdluskatsete jätkamise kohta 2006. aastal vastavalt nõukogu direktiividele 66/401/EMÜ ja 2002/55/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/947/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta, (1)

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta, (2)

võttes arvesse komisjoni 27. detsembri 2004. aasta otsust 2005/5/EÜ, millega nõukogu direktiivide 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 68/193/EMÜ, 92/33/EMÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ, 2002/56/EÜ ja 2002/57/EÜ alusel sätestatakse ühenduse teatavate põllukultuuride ja köögivilja ning viinapuude liikide seemne ja paljundusmaterjali võrdluskatsete ja testide kord aastateks 2005–2009, (3) eelkõige selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuses 2005/5/EÜ on sätestatud Agrostis spp., D. glomerata L., Festuca spp., Lolium spp., Phleum spp., Poa spp., sealhulgas seemnete ning liigi Asparagus officinalis puhul võrdluskatsete tegemise kord aastateks 2005–2009 vastavalt nõukogu direktiividele 66/401/EMÜ ja 2002/55/EÜ. |
| --- | --- |

(1)

Otsuses 2005/5/EÜ on sätestatud Agrostis spp., D. glomerata L., Festuca spp., Lolium spp., Phleum spp., Poa spp., sealhulgas seemnete ning liigi Asparagus officinalis puhul võrdluskatsete tegemise kord aastateks 2005–2009 vastavalt nõukogu direktiividele 66/401/EMÜ ja 2002/55/EÜ.

| (2) | 2005. aastal tehtud katseid tuleb jätkata 2006. aastal, |
| --- | --- |

(2)

2005. aastal tehtud katseid tuleb jätkata 2006. aastal,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Ühenduses 2005. aastal alanud võrdluskatseid Agrostis spp., D. glomerata L., Festuca spp., Lolium spp., Phleum spp., Poa spp., sealhulgas segude ja liigi Asparagus officinalis seemnete ja paljundusmaterjaliga jätkatakse 2006. aastal vastavalt otsusele 2005/5/EÜ.

Brüssel, 23. detsember 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298/66. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/117/EÜ (ELT L 14, 18.1.2005, lk 18).

1

(2)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/117/EÜ.

2

(3)  ELT L 2, 5.1.2005, lk 12.

3

---

Parandused

| 24.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/104 |
| --- | --- | --- | --- |

24.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/104

---

Komisjoni 22. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2134/2005 (millega määratakse kindlaks teraviljast ja riisist valmistatud toodete eksporditoetused) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 340, 23. detsember 2005
  )

Leheküljel 53, lisas oleva tabeli parempoolses osas viimase rea teises veerus (tootekood “2106 90 55 9000”)

asendatakse:

“C10”

järgmisega:

“C14”.

---