# Europos Sąjungos L 239/2017

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 239 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 60 metai2017m. rugsėjo 19d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 239

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

60 metai2017m. rugsėjo 19d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2017 m. birželio 23 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/1575, kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/242, kuriuo nustatomos išsamios patariamųjų tarybų veiklos taisyklės pagal bendrą žuvininkystės politiką | 1 |
| | * | 2017 m. birželio 26 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/1576, kuriuo dėl transporto priemonių ES tipui patvirtinti taikomų garsinės įspėjimo apie transporto priemonę sistemos reikalavimų iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 540/2014 (
  1
  ) | 3 |
| | * | 2017 m. rugsėjo 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1577, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo [Acciughe sotto sale del mar Ligure (SGN)] specifikacijos pakeitimas | 8 |
| | * | 2017 m. rugsėjo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1578, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1194/2013, kuriuo importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas | 9 |
| | | 2017 m. rugsėjo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1579, kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas kiekiui, dėl kurio 2017 m. rugsėjo 1–7 d. pateiktos importo licencijų paraiškos, ir nustatomas kiekis, pridėtinas prie kiekio, nustatyto 2018 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. laikotarpiui pagal Reglamentu (EB) Nr. 533/2007 leistas naudoti tarifines kvotas paukštienos sektoriuje | 25 |
| | | 2017 m. rugsėjo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1580, kuriuo nustatomas kiekis, pridėtinas prie kiekio, nustatyto 2018 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. laikotarpiui pagal Reglamentu (EB) Nr. 539/2007 leistas naudoti tarifines kvotas kiaušinių ir kiaušinių albumino sektoriuje | 28 |
| | | 2017 m. rugsėjo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1581, kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas kiekiui, dėl kurio 2017 m. rugsėjo 1–7 d. pateiktos importo licencijų paraiškos pagal Reglamentu (EB) Nr. 1385/2007 leistas naudoti tarifines kvotas paukštienos sektoriuje | 30 |
| | | 2017 m. rugsėjo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1582, kuriuo nustatomas kiekis, pridėtinas prie kiekio, nustatyto 2018 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. laikotarpiui pagal Reglamentu (EB) Nr. 536/2007 leistą naudoti Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės paukštienos tarifinę kvotą | 32 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2017 m. rugsėjo 1 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/1583, kuriuo nustatoma, kad pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/7/EB standartas EN ISO 17994:2014 yra mikrobiologinių metodų lygiavertiškumo standartas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 5843) | 34 |
| | | REKOMENDACIJOS |
| | * | 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2017/1584 dėl koordinuoto atsako į didelio masto kibernetinio saugumo incidentus ir krizes | 36 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2017 m. birželio 23 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/1575, kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/242, kuriuo nustatomos išsamios patariamųjų tarybų veiklos taisyklės pagal bendrą žuvininkystės politiką

1

*

2017 m. birželio 26 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/1576, kuriuo dėl transporto priemonių ES tipui patvirtinti taikomų garsinės įspėjimo apie transporto priemonę sistemos reikalavimų iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 540/2014 (
  1
  )

1

3

*

2017 m. rugsėjo 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1577, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo [Acciughe sotto sale del mar Ligure (SGN)] specifikacijos pakeitimas

Acciughe sotto sale del mar Ligure

8

*

2017 m. rugsėjo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1578, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1194/2013, kuriuo importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas

9

2017 m. rugsėjo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1579, kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas kiekiui, dėl kurio 2017 m. rugsėjo 1–7 d. pateiktos importo licencijų paraiškos, ir nustatomas kiekis, pridėtinas prie kiekio, nustatyto 2018 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. laikotarpiui pagal Reglamentu (EB) Nr. 533/2007 leistas naudoti tarifines kvotas paukštienos sektoriuje

25

2017 m. rugsėjo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1580, kuriuo nustatomas kiekis, pridėtinas prie kiekio, nustatyto 2018 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. laikotarpiui pagal Reglamentu (EB) Nr. 539/2007 leistas naudoti tarifines kvotas kiaušinių ir kiaušinių albumino sektoriuje

28

2017 m. rugsėjo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1581, kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas kiekiui, dėl kurio 2017 m. rugsėjo 1–7 d. pateiktos importo licencijų paraiškos pagal Reglamentu (EB) Nr. 1385/2007 leistas naudoti tarifines kvotas paukštienos sektoriuje

30

2017 m. rugsėjo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1582, kuriuo nustatomas kiekis, pridėtinas prie kiekio, nustatyto 2018 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. laikotarpiui pagal Reglamentu (EB) Nr. 536/2007 leistą naudoti Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės paukštienos tarifinę kvotą

32

SPRENDIMAI

*

2017 m. rugsėjo 1 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/1583, kuriuo nustatoma, kad pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/7/EB standartas EN ISO 17994:2014 yra mikrobiologinių metodų lygiavertiškumo standartas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 5843)

(pranešta dokumentu Nr. C(2017) 5843)

34

REKOMENDACIJOS

*

2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2017/1584 dėl koordinuoto atsako į didelio masto kibernetinio saugumo incidentus ir krizes

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2017 9 19 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 239/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 9 19

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 239/1

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2017/1575

2017 m. birželio 23 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/242, kuriuo nustatomos išsamios patariamųjų tarybų veiklos taisyklės pagal bendrą žuvininkystės politiką

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (1), ypač į jo 45 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 43 straipsnyje numatyta steigti patariamąsias tarybas siekiant paskatinti proporcingą atstovavimą visiems suinteresuotiesiems subjektams žvejybos ir akvakultūros srityje ir padėti įgyvendinti bendros žuvininkystės politikos tikslus; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 43 straipsnyje numatyta steigti patariamąsias tarybas siekiant paskatinti proporcingą atstovavimą visiems suinteresuotiesiems subjektams žvejybos ir akvakultūros srityje ir padėti įgyvendinti bendros žuvininkystės politikos tikslus;

| (2) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 45 straipsnio 4 dalį Komisija priėmė Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2015/242 (2), kuriuo nustatomos išsamios patariamųjų tarybų veiklos taisyklės pagal bendrą žuvininkystės politiką; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 45 straipsnio 4 dalį Komisija priėmė Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2015/242 (2), kuriuo nustatomos išsamios patariamųjų tarybų veiklos taisyklės pagal bendrą žuvininkystės politiką;

| (3) | Deleguotojo reglamento (ES) 2015/242 2 straipsnyje apibrėžti, inter alia, terminai „sektoriaus organizacijos“ ir „kitos interesų grupės“, kuriais daroma nuoroda į dviejų kategorijų suinteresuotuosius subjektus, kuriems atstovaujama patariamosiose tarybose, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 45 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(3)

Deleguotojo reglamento (ES) 2015/242 2 straipsnyje apibrėžti, inter alia, terminai „sektoriaus organizacijos“ ir „kitos interesų grupės“, kuriais daroma nuoroda į dviejų kategorijų suinteresuotuosius subjektus, kuriems atstovaujama patariamosiose tarybose, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 45 straipsnio 1 dalyje;

| (4) | būtina geriau suderinti termino „sektoriaus organizacijos“ apibrėžtį su Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 45 straipsnio 1 dalies formuluote siekiant išvengti galimų aiškinimo sunkumų; |
| --- | --- |

(4)

būtina geriau suderinti termino „sektoriaus organizacijos“ apibrėžtį su Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 45 straipsnio 1 dalies formuluote siekiant išvengti galimų aiškinimo sunkumų;

| (5) | atsižvelgiant į tai, kad organizacijos gali būti mišrios, t. y. atstovauti žuvininkystės sektoriaus ir kitiems interesams, būtina nurodyti, kad generalinė asamblėja nusprendžia dėl to, kuriai iš dviejų Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 45 straipsnio 1 dalyje nurodytų kategorijų turėtų būti priskiriami patariamųjų tarybų nariai; |
| --- | --- |

(5)

atsižvelgiant į tai, kad organizacijos gali būti mišrios, t. y. atstovauti žuvininkystės sektoriaus ir kitiems interesams, būtina nurodyti, kad generalinė asamblėja nusprendžia dėl to, kuriai iš dviejų Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 45 straipsnio 1 dalyje nurodytų kategorijų turėtų būti priskiriami patariamųjų tarybų nariai;

| (6) | Deleguotojo reglamento (ES) 2015/242 4 straipsnyje nurodyta patariamųjų tarnybų struktūra ir organizavimas ir, visų pirma, tvarka, pagal kurią generalinė asamblėja skiria vykdomąjį komitetą; |
| --- | --- |

(6)

Deleguotojo reglamento (ES) 2015/242 4 straipsnyje nurodyta patariamųjų tarnybų struktūra ir organizavimas ir, visų pirma, tvarka, pagal kurią generalinė asamblėja skiria vykdomąjį komitetą;

| (7) | atsižvelgiant į patariamųjų tarybų sudėtį, apibrėžtą Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 III priedo 2 punkto a papunktyje, kuriame nurodyta, kad generalinėje asamblėjoje ir vykdomajame komitete 60 % vietų skiriama sektorių organizacijoms, o 40 % – kitų interesų grupėms, būtina abiejų kategorijų atstovams suteikti teisę savarankiškai nuspręsti dėl to, kas jiems atstovaus vykdomajame komitete, ir taip užtikrinti proporcingą visų suinteresuotųjų subjektų atstovavimą patariamosiose tarybose, |
| --- | --- |

(7)

atsižvelgiant į patariamųjų tarybų sudėtį, apibrėžtą Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 III priedo 2 punkto a papunktyje, kuriame nurodyta, kad generalinėje asamblėjoje ir vykdomajame komitete 60 % vietų skiriama sektorių organizacijoms, o 40 % – kitų interesų grupėms, būtina abiejų kategorijų atstovams suteikti teisę savarankiškai nuspręsti dėl to, kas jiems atstovaus vykdomajame komitete, ir taip užtikrinti proporcingą visų suinteresuotųjų subjektų atstovavimą patariamosiose tarybose,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/242 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   „sektoriaus organizacijos“– organizacijos, atstovaujančios žuvininkystės sektoriui (įskaitant samdomus žvejus), o prireikus akvakultūros veiklos vykdytojams, ir perdirbimo bei prekybos sektorių atstovai.“; |
| --- | --- |

1)

2 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   „sektoriaus organizacijos“– organizacijos, atstovaujančios žuvininkystės sektoriui (įskaitant samdomus žvejus), o prireikus akvakultūros veiklos vykdytojams, ir perdirbimo bei prekybos sektorių atstovai.“;

| 2) | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | į 2 dalį įrašomas šis c punktas:






  „c) | sprendžia dėl patariamųjų tarybų narių priskyrimo kategorijoms „sektoriaus organizacijos“ arba „kitos interesų grupės“. Tas sprendimas turi būti pagrįstas objektyviais ir patikrinamais kriterijais, konkrečiai, pateiktais susijusios organizacijos įstatais, narių sąrašu ir veiklos pobūdžiu.“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

į 2 dalį įrašomas šis c punktas:

„c)

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Generalinė asamblėja, atsižvelgdama į sektoriaus organizacijoms ir kitų interesų grupėms atitinkamai skirtas vietas priimtus narius, skiria iš 25 narių sudarytą vykdomąjį komitetą. Pasikonsultavusi su Komisija, generalinė asamblėja, siekdama užtikrinti deramą smulkiosios žvejybos laivynų atstovavimą, gali nuspręsti skirti vykdomąjį komitetą, kurį sudaro ne daugiau kaip 30 narių.“ |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Generalinė asamblėja, atsižvelgdama į sektoriaus organizacijoms ir kitų interesų grupėms atitinkamai skirtas vietas priimtus narius, skiria iš 25 narių sudarytą vykdomąjį komitetą. Pasikonsultavusi su Komisija, generalinė asamblėja, siekdama užtikrinti deramą smulkiosios žvejybos laivynų atstovavimą, gali nuspręsti skirti vykdomąjį komitetą, kurį sudaro ne daugiau kaip 30 narių.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. birželio 23 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 354, 2013 12 28, p. 22.

1

(2)  
  2014 m. spalio 9 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/242, kuriuo nustatomos išsamios patariamųjų tarybų veiklos taisyklės pagal bendrą žuvininkystės politiką (OL L 41, 2015 2 17, p. 1).

2

---

| 2017 9 19 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 239/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 9 19

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 239/3

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2017/1576

2017 m. birželio 26 d.

kuriuo dėl transporto priemonių ES tipui patvirtinti taikomų garsinės įspėjimo apie transporto priemonę sistemos reikalavimų iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 540/2014

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 540/2014 dėl variklinių transporto priemonių ir keičiamųjų triukšmo slopinimo sistemų garso lygio, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2007/46/EB bei panaikinama Direktyva 70/157/EEB (1), ypač į jo 8 straipsnio antrą pastraipą ir 9 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (ES) Nr. 540/2014 nustatomi visų M (keleivinės transporto priemonės) ir N (krovininės transporto priemonės) kategorijų naujų transporto priemonių ES tipo patvirtinimo atsižvelgiant į jų skleidžiamo garso lygį reikalavimai. Tame reglamente taip pat nustatyta priemonių, susijusių su hibridinių elektrinių ir grynai elektrinių transporto priemonių garsine įspėjimo apie transporto priemonę sistema (AVAS), skirta pažeidžiamiems eismo dalyviams įspėti; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (ES) Nr. 540/2014 nustatomi visų M (keleivinės transporto priemonės) ir N (krovininės transporto priemonės) kategorijų naujų transporto priemonių ES tipo patvirtinimo atsižvelgiant į jų skleidžiamo garso lygį reikalavimai. Tame reglamente taip pat nustatyta priemonių, susijusių su hibridinių elektrinių ir grynai elektrinių transporto priemonių garsine įspėjimo apie transporto priemonę sistema (AVAS), skirta pažeidžiamiems eismo dalyviams įspėti;

| (2) | po to, kai 2016 m. kovo 8–11 d. vykusioje 168-ojoje Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) Pasaulinio transporto priemonių taisyklių derinimo forumo sesijoje buvo priimta JT taisyklė Nr. 138 dėl tyliųjų kelių transporto priemonių patvirtinimo, Reglamento (ES) Nr. 540/2014 VIII priedą reikėtų peržiūrėti, kad būtų patikslinti AVAS reikalavimai dėl skleidžiamo garso tipo ir garsumo, garso skleidimo būdo, laikino išjungimo jungiklio ir stovinčios transporto priemonės skleidžiamo garso; |
| --- | --- |

(2)

po to, kai 2016 m. kovo 8–11 d. vykusioje 168-ojoje Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) Pasaulinio transporto priemonių taisyklių derinimo forumo sesijoje buvo priimta JT taisyklė Nr. 138 dėl tyliųjų kelių transporto priemonių patvirtinimo, Reglamento (ES) Nr. 540/2014 VIII priedą reikėtų peržiūrėti, kad būtų patikslinti AVAS reikalavimai dėl skleidžiamo garso tipo ir garsumo, garso skleidimo būdo, laikino išjungimo jungiklio ir stovinčios transporto priemonės skleidžiamo garso;

| (3) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/46/EB (2) I priedą parengtą informacinį dokumentą, susijusį su transporto priemonės ES tipo patvirtinimu atsižvelgiant į leidžiamąjį garso lygį, ir ES tipo patvirtinimo sertifikato papildymą reikėtų peržiūrėti, kad jie atitiktų AVAS taikomus išsamius reikalavimus; |
| --- | --- |

(3)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/46/EB (2) I priedą parengtą informacinį dokumentą, susijusį su transporto priemonės ES tipo patvirtinimu atsižvelgiant į leidžiamąjį garso lygį, ir ES tipo patvirtinimo sertifikato papildymą reikėtų peržiūrėti, kad jie atitiktų AVAS taikomus išsamius reikalavimus;

| (4) | be to, kad būtų galima patvirtinti hibridines elektrines ir grynai elektrines transporto priemones, kuriose įrengta AVAS, tikslinga nustatyti mažiausio AVAS skleidžiamo garso lygio transporto priemonei judant pirmyn ir atgal, taip pat skleidžiamo garso dažnio poslinkio bandymų reikalavimus; |
| --- | --- |

(4)

be to, kad būtų galima patvirtinti hibridines elektrines ir grynai elektrines transporto priemones, kuriose įrengta AVAS, tikslinga nustatyti mažiausio AVAS skleidžiamo garso lygio transporto priemonei judant pirmyn ir atgal, taip pat skleidžiamo garso dažnio poslinkio bandymų reikalavimus;

| (5) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 540/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(5)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 540/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (6) | kadangi Reglamentas (ES) Nr. 540/2014 pradėtas taikyti nuo 2016 m. liepos 1 d. ir jo negalima visapusiškai taikyti be VIII priedo pakeitimų, kurie yra įtraukti į šį aktą, šis reglamentas turėtų įsigalioti kuo greičiau, |
| --- | --- |

(6)

kadangi Reglamentas (ES) Nr. 540/2014 pradėtas taikyti nuo 2016 m. liepos 1 d. ir jo negalima visapusiškai taikyti be VIII priedo pakeitimų, kurie yra įtraukti į šį aktą, šis reglamentas turėtų įsigalioti kuo greičiau,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 540/2014 pakeitimai

Reglamentas (ES) Nr. 540/2014 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | I priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 priedėlis papildomas 12.8 punktu:
  „12.8.   AVAS








  12.8.1. | Transporto priemonės tipo atsižvelgiant į garso skleidimą patvirtinimo numeris pagal JT EEK taisyklę Nr. 138 (1) |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

1 priedėlis papildomas 12.8 punktu:

„12.8.   AVAS

12.8.1.

Transporto priemonės tipo atsižvelgiant į garso skleidimą patvirtinimo numeris pagal JT EEK taisyklę Nr. 138 (1

arba

| 12.8.2. | Išsami pagal Reglamentą (ES) Nr. 540/2014 išmatuotų AVAS skleidžiamo garso lygių bandymų rezultatų nuoroda (1)“; |
| --- | --- |

12.8.2.

Išsami pagal Reglamentą (ES) Nr. 540/2014 išmatuotų AVAS skleidžiamo garso lygių bandymų rezultatų nuoroda (1

| b) | 2 priedėlio papildymas iš dalies keičiamas taip:






  i) | 3 punktas pakeičiamas taip:






  „3. | Įrengta AVAS: taip/ne (1)“; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

2 priedėlio papildymas iš dalies keičiamas taip:

i)

3 punktas pakeičiamas taip:

„3.

Įrengta AVAS: taip/ne (1

| ii) | pridedamas 4 punktas:






  „4. | Pastabos ...“ |
| --- | --- | --- |

ii)

pridedamas 4 punktas:

„4.

Pastabos ...“

| 2) | VIII priedas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu. |
| --- | --- |

2)

VIII priedas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu.

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. birželio 26 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 158, 2014 5 27, p. 131.

1

(2)  
  2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva) (OL L 263, 2007 10 9, p. 1).

2

---

PRIEDAS

„VIII PRIEDAS

PRIEMONĖS, SUSIJUSIOS SU GARSINE ĮSPĖJIMO APIE TRANSPORTO PRIEMONĘ SISTEMA (AVAS)

I SKIRSNIS

Šiame priede nustatomos priemonės, susijusios su hibridinių elektrinių ir grynai elektrinių transporto priemonių garsine įspėjimo apie transporto priemonę sistema (AVAS).

I.1.   Nepaisant 2 dalies a ir b punktų, II skirsnio nuostatos taikomos AVAS, įrengtai:

| a) | bet kurioje transporto priemonėje, kurios tipas patvirtintas iki 2019 m. liepos 1 d.; |
| --- | --- |

a)

bet kurioje transporto priemonėje, kurios tipas patvirtintas iki 2019 m. liepos 1 d.;

| b) | bet kurioje naujoje transporto priemonėje, pagamintoje remiantis a punkte nurodytu tipu iki 2021 m. liepos 1 d. |
| --- | --- |

b)

bet kurioje naujoje transporto priemonėje, pagamintoje remiantis a punkte nurodytu tipu iki 2021 m. liepos 1 d.

I.2.   III skirsnio nuostatos taikomos AVAS, įrengtai:

| a) | bet kurioje transporto priemonėje, kurios tipas patvirtintas iki 2019 m. liepos 1 d., jeigu taip pasirenka gamintojas; |
| --- | --- |

a)

bet kurioje transporto priemonėje, kurios tipas patvirtintas iki 2019 m. liepos 1 d., jeigu taip pasirenka gamintojas;

| b) | bet kurioje naujoje transporto priemonėje, pagamintoje remiantis a punkte nurodytu tipu; |
| --- | --- |

b)

bet kurioje naujoje transporto priemonėje, pagamintoje remiantis a punkte nurodytu tipu;

| c) | bet kurioje transporto priemonėje, kurios tipas patvirtintas 2019 m. liepos 1 d. arba vėliau; |
| --- | --- |

c)

bet kurioje transporto priemonėje, kurios tipas patvirtintas 2019 m. liepos 1 d. arba vėliau;

| d) | bet kurioje naujoje transporto priemonėje, pagamintoje remiantis c punkte nurodytu tipu; |
| --- | --- |

d)

bet kurioje naujoje transporto priemonėje, pagamintoje remiantis c punkte nurodytu tipu;

| e) | bet kurioje naujoje transporto priemonėje 2021 m. liepos 1 d. ir vėliau. |
| --- | --- |

e)

bet kurioje naujoje transporto priemonėje 2021 m. liepos 1 d. ir vėliau.

II SKIRSNIS

II.1.   Sistemos veikimas

Jeigu transporto priemonėje yra įrengta AVAS, ji turi atitikti II.2 ir II.3 punktuose išdėstytus reikalavimus.

II.2.   Veikimo sąlygos

| a) | Garso skleidimo būdas
  AVAS turi automatiškai skleisti garsą mažiausio transporto priemonės greičio diapazone – nuo pradėjimo važiuoti iki maždaug 20 km/h, taip pat važiuojant atbuline eiga. Jeigu transporto priemonėje įrengtas vidaus degimo variklis, kuris veikia pirmiau nurodytame transporto priemonės greičio diapazone, AVAS neturi skleisti garso.
  Transporto priemonėms, kuriose yra atbulinės eigos garsinės signalizacijos įtaisas, važiuojant atbuline eiga, AVAS gali garso neskleisti. |
| --- | --- |

a)

Garso skleidimo būdas

AVAS turi automatiškai skleisti garsą mažiausio transporto priemonės greičio diapazone – nuo pradėjimo važiuoti iki maždaug 20 km/h, taip pat važiuojant atbuline eiga. Jeigu transporto priemonėje įrengtas vidaus degimo variklis, kuris veikia pirmiau nurodytame transporto priemonės greičio diapazone, AVAS neturi skleisti garso.

Transporto priemonėms, kuriose yra atbulinės eigos garsinės signalizacijos įtaisas, važiuojant atbuline eiga, AVAS gali garso neskleisti.

| b) | Jungiklis
  AVAS įrengiamas jungiklis, kurį transporto priemonės vairuotojas gali lengvai pasiekti, kad įjungtų ar išjungtų sistemą. Vėl užvedus transporto priemonę, AVAS turi automatiškai taikyti įjungimo parinktį. |
| --- | --- |

b)

Jungiklis

AVAS įrengiamas jungiklis, kurį transporto priemonės vairuotojas gali lengvai pasiekti, kad įjungtų ar išjungtų sistemą. Vėl užvedus transporto priemonę, AVAS turi automatiškai taikyti įjungimo parinktį.

| c) | Pritildymas
  Tam tikrais transporto priemonės eksploatavimo etapais AVAS garso lygis gali būti sumažintas. |
| --- | --- |

c)

Pritildymas

Tam tikrais transporto priemonės eksploatavimo etapais AVAS garso lygis gali būti sumažintas.

II.3.   Garso tipas ir garsumas

| a) | AVAS turi skleisti tolydų garsą, kuriuo pėstieji ir kiti eismo dalyviai informuojami apie eksploatuojamą transporto priemonę. Garsas turėtų aiškiai nurodyti transporto priemonės veikseną ir būti panašus į tos pačios kategorijos transporto priemonės su vidaus degimo varikliu skleidžiamą garsą. |
| --- | --- |

a)

AVAS turi skleisti tolydų garsą, kuriuo pėstieji ir kiti eismo dalyviai informuojami apie eksploatuojamą transporto priemonę. Garsas turėtų aiškiai nurodyti transporto priemonės veikseną ir būti panašus į tos pačios kategorijos transporto priemonės su vidaus degimo varikliu skleidžiamą garsą.

| b) | AVAS skleidžiamas garsas turi aiškiai nurodyti transporto priemonės veikseną, pvz., garso lygis ar charakteristikos automatiškai keičiami pagal transporto priemonės greitį. |
| --- | --- |

b)

AVAS skleidžiamas garsas turi aiškiai nurodyti transporto priemonės veikseną, pvz., garso lygis ar charakteristikos automatiškai keičiami pagal transporto priemonės greitį.

| c) | AVAS skleidžiamo garso lygis turi neviršyti apytikrio tokiomis pačiomis sąlygomis eksploatuojamos M1 kategorijos transporto priemonės su vidaus degimo varikliu skleidžiamo garso lygio. |
| --- | --- |

c)

AVAS skleidžiamo garso lygis turi neviršyti apytikrio tokiomis pačiomis sąlygomis eksploatuojamos M1 kategorijos transporto priemonės su vidaus degimo varikliu skleidžiamo garso lygio.

III SKIRSNIS

III.1.   Sistemos veikimas

AVAS turi atitikti III.2–III.6 punktuose nustatytus reikalavimus.

III.2.   Veikimo sąlygos

| a) | Garso skleidimo būdas
  AVAS turi automatiškai skleisti garsą mažiausio transporto priemonės greičio diapazone – nuo pradėjimo važiuoti iki maždaug 20 km/h, taip pat važiuojant atbuline eiga. Jeigu transporto priemonėje įrengtas vidaus degimo variklis, kuris veikia tame transporto priemonės greičio diapazone, AVAS neturi skleisti garso.
  Transporto priemonėse, kurių bendri garso lygiai atitinka JT EEK taisyklės Nr. 138 (1) 6.2.8 punkte nustatytus reikalavimus taikant + 3 dB(A) nuokrypį, įrengti AVAS nereikalaujama. JT EEK taisyklės Nr. 138 6.2.8 punkte nustatyti 1/3 oktavos juostų reikalavimai ir JT EEK taisyklės Nr. 138 6.2.3 punkte nustatyti tos pačios JT EEK taisyklės 2.4 punkte apibrėžto dažnio poslinkio (toliau – dažnio poslinkis) reikalavimai toms transporto priemonėms netaikomi.
  Transporto priemonėms, kuriose yra atbulinės eigos garsinės signalizacijos įtaisas, važiuojant atbuline eiga, AVAS gali garso neskleisti, jeigu važiuojant atbuline eiga signalizacijos įtaiso skleidžiamas garsas atitinka JT EEK taisyklės Nr. 138 6.2 punkto antroje pastraipoje ir 6.2.2 punkte nustatytus reikalavimus.
  Transporto priemonių, kurių tipas pateiktas patvirtinti, skleidžiamas garsas matuojamas vadovaujantis JT EEK taisyklės Nr. 138 3 priede ir 6.2.1.3 bei 6.2.2.2 punktuose nustatytais metodais. |
| --- | --- |

a)

Garso skleidimo būdas

AVAS turi automatiškai skleisti garsą mažiausio transporto priemonės greičio diapazone – nuo pradėjimo važiuoti iki maždaug 20 km/h, taip pat važiuojant atbuline eiga. Jeigu transporto priemonėje įrengtas vidaus degimo variklis, kuris veikia tame transporto priemonės greičio diapazone, AVAS neturi skleisti garso.

Transporto priemonėse, kurių bendri garso lygiai atitinka JT EEK taisyklės Nr. 138 (1) 6.2.8 punkte nustatytus reikalavimus taikant + 3 dB(A) nuokrypį, įrengti AVAS nereikalaujama. JT EEK taisyklės Nr. 138 6.2.8 punkte nustatyti 1/3 oktavos juostų reikalavimai ir JT EEK taisyklės Nr. 138 6.2.3 punkte nustatyti tos pačios JT EEK taisyklės 2.4 punkte apibrėžto dažnio poslinkio (toliau – dažnio poslinkis) reikalavimai toms transporto priemonėms netaikomi.

Transporto priemonėms, kuriose yra atbulinės eigos garsinės signalizacijos įtaisas, važiuojant atbuline eiga, AVAS gali garso neskleisti, jeigu važiuojant atbuline eiga signalizacijos įtaiso skleidžiamas garsas atitinka JT EEK taisyklės Nr. 138 6.2 punkto antroje pastraipoje ir 6.2.2 punkte nustatytus reikalavimus.

Transporto priemonių, kurių tipas pateiktas patvirtinti, skleidžiamas garsas matuojamas vadovaujantis JT EEK taisyklės Nr. 138 3 priede ir 6.2.1.3 bei 6.2.2.2 punktuose nustatytais metodais.

| b) | Jungiklis
  AVAS gali būti įrengtas mechanizmas, leidžiantis vairuotojui sustabdyti AVAS veikimą (pauzės jungiklis); transporto priemonės vairuotojas turi turėti galimybę jį lengvai pasiekti, kad įjungtų ar išjungtų sistemą. Jeigu pauzės jungiklis įrengtas, vėl užvedus transporto priemonę, AVAS turi automatiškai taikyti įjungimo parinktį.
  Be to, pauzės jungiklis turi atitikti JT EEK taisyklės Nr. 138 6.2.6 punkte nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

Jungiklis

AVAS gali būti įrengtas mechanizmas, leidžiantis vairuotojui sustabdyti AVAS veikimą (pauzės jungiklis); transporto priemonės vairuotojas turi turėti galimybę jį lengvai pasiekti, kad įjungtų ar išjungtų sistemą. Jeigu pauzės jungiklis įrengtas, vėl užvedus transporto priemonę, AVAS turi automatiškai taikyti įjungimo parinktį.

Be to, pauzės jungiklis turi atitikti JT EEK taisyklės Nr. 138 6.2.6 punkte nustatytus reikalavimus.

| c) | Pritildymas
  Tam tikrais transporto priemonės eksploatavimo etapais AVAS garso lygis gali būti sumažintas. Tokiais atvejais AVAS garso lygis turi atitikti JT EEK taisyklės Nr. 138 6.2.8 punkte nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

c)

Pritildymas

Tam tikrais transporto priemonės eksploatavimo etapais AVAS garso lygis gali būti sumažintas. Tokiais atvejais AVAS garso lygis turi atitikti JT EEK taisyklės Nr. 138 6.2.8 punkte nustatytus reikalavimus.

III.3.   Garso tipas ir garsumas

| a) | AVAS turi skleisti tolydų garsą, kuriuo pėstieji ir kiti eismo dalyviai informuojami apie eksploatuojamą transporto priemonę. Garsas turi aiškiai nurodyti transporto priemonės veikseną, pvz., garso lygis ar charakteristikos automatiškai keičiami pagal transporto priemonės greitį. Garsas turi būti panašus į tos pačios kategorijos transporto priemonės su vidaus degimo varikliu skleidžiamą garsą.
  Taikomos šios taisyklės:






  i) | transporto priemonei judant AVAS skleidžiamas garsas turi atitikti taikytinus JT EEK taisyklės Nr. 138 6.2.1.1, 6.2.1.2, 6.2.1.3, 6.2.2.1, 6.2.2.2 ir 6.2.3 punktuose nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

a)

AVAS turi skleisti tolydų garsą, kuriuo pėstieji ir kiti eismo dalyviai informuojami apie eksploatuojamą transporto priemonę. Garsas turi aiškiai nurodyti transporto priemonės veikseną, pvz., garso lygis ar charakteristikos automatiškai keičiami pagal transporto priemonės greitį. Garsas turi būti panašus į tos pačios kategorijos transporto priemonės su vidaus degimo varikliu skleidžiamą garsą.

Taikomos šios taisyklės:

i)

transporto priemonei judant AVAS skleidžiamas garsas turi atitikti taikytinus JT EEK taisyklės Nr. 138 6.2.1.1, 6.2.1.2, 6.2.1.3, 6.2.2.1, 6.2.2.2 ir 6.2.3 punktuose nustatytus reikalavimus;

| ii) | stovėdama transporto priemonė gali skleisti garsą, kaip nustatyta JT EEK taisyklės Nr. 138 6.2.4 punkte. |
| --- | --- |

ii)

stovėdama transporto priemonė gali skleisti garsą, kaip nustatyta JT EEK taisyklės Nr. 138 6.2.4 punkte.

| b) | Transporto priemonių gamintojas gali suteikti vairuotojui galimybę pasirinkti iš skirtingų garsų, atitinkančių JT EEK taisyklės Nr. 138 6.2.5 punkte nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

Transporto priemonių gamintojas gali suteikti vairuotojui galimybę pasirinkti iš skirtingų garsų, atitinkančių JT EEK taisyklės Nr. 138 6.2.5 punkte nustatytus reikalavimus.

| c) | AVAS skleidžiamo garso lygis turi neviršyti apytikrio tokiomis pačiomis sąlygomis eksploatuojamos M1 kategorijos transporto priemonės su vidaus degimo varikliu skleidžiamo garso lygio. Be to, taikomi JT EEK taisyklės Nr. 138 6.2.7 punkte nustatyti reikalavimai. |
| --- | --- |

c)

AVAS skleidžiamo garso lygis turi neviršyti apytikrio tokiomis pačiomis sąlygomis eksploatuojamos M1 kategorijos transporto priemonės su vidaus degimo varikliu skleidžiamo garso lygio. Be to, taikomi JT EEK taisyklės Nr. 138 6.2.7 punkte nustatyti reikalavimai.

| d) | Bendras 2 dalies a punkto antrą pastraipą atitinkančios transporto priemonės skleidžiamo garso lygis turi neviršyti apytikrio tokiomis pačiomis sąlygomis eksploatuojamos M1 kategorijos transporto priemonės su vidaus degimo varikliu skleidžiamo garso lygio. |
| --- | --- |

d)

Bendras 2 dalies a punkto antrą pastraipą atitinkančios transporto priemonės skleidžiamo garso lygis turi neviršyti apytikrio tokiomis pačiomis sąlygomis eksploatuojamos M1 kategorijos transporto priemonės su vidaus degimo varikliu skleidžiamo garso lygio.

III.4.   Bandymų kelio reikalavimai

Siekiant patikrinti bandymų kelio atitiktį, kaip aprašyta JT EEK taisyklės Nr. 138 3 priedo 2.1.2 punkte, kaip alternatyva standartui ISO 10844:2014 iki 2019 m. birželio 30 d. gali būti taikomas standartas ISO 10844:1994.

III.5.   Tipo patvirtinimo sertifikatas

Transporto priemonių gamintojas kaip ES tipo patvirtinimo sertifikato priedą pateikia bet kurį iš šių dokumentų:

| a) | JT EEK taisyklės Nr. 138 1 priede nustatytą pavyzdį atitinkantį tos taisyklės 5.3 punkte nurodytą pranešimą; |
| --- | --- |

a)

JT EEK taisyklės Nr. 138 1 priede nustatytą pavyzdį atitinkantį tos taisyklės 5.3 punkte nurodytą pranešimą;

| b) | pagal šį reglamentą išmatuotų AVAS skleidžiamo garso lygių bandymų rezultatus. |
| --- | --- |

b)

pagal šį reglamentą išmatuotų AVAS skleidžiamo garso lygių bandymų rezultatus.

III.6.   Ženklai

Ant kiekvienos AVAS sudedamosios dalies pateikiami šie ženklai:

| a) | gamintojo prekybinis pavadinimas ar prekių ženklas; |
| --- | --- |

a)

gamintojo prekybinis pavadinimas ar prekių ženklas;

| b) | paskirtas identifikacinis numeris. |
| --- | --- |

b)

paskirtas identifikacinis numeris.

Ženklai turi būti nenutrinami ir aiškiai įskaitomi.

---

(1)  
  OL L 9, 2017 1 13, p. 33.

1

---

| 2017 9 19 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 239/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 9 19

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 239/8

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/1577

2017 m. rugsėjo 5 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo [Acciughe sotto sale del mar Ligure (SGN)] specifikacijos pakeitimas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Italijos pateiktą saugomos geografinės nuorodos „Acciughe sotto sale del mar Ligure“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 776/2008 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Italijos pateiktą saugomos geografinės nuorodos „Acciughe sotto sale del mar Ligure“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 776/2008 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką;

| (2) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatomis, šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatomis, šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte;

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Acciughe sotto sale del mar Ligure“ (SGN) specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. rugsėjo 5 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  2008 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 776/2008, kuriuo į Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiami tam tikri pavadinimai [Acciughe sotto sale del Mar Ligure (SGN), Brussels grondwitloof (SGN), Œufs de Loué (SGN)] (OL L 207, 2008 8 5, p. 7).

2

(3)  
  OL C 146, 2017 5 11, p. 10.

3

---

| 2017 9 19 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 239/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 9 19

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 239/9

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/1578

2017 m. rugsėjo 18 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1194/2013, kuriuo importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2015 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/476 dėl priemonių, kurių gali imtis Sąjunga remdamasi PPO ginčų sprendimo tarybos patvirtinta ataskaita antidempingo ir apsaugos nuo subsidijavimo klausimais (1) (toliau – PPO įgaliojimų suteikimo reglamentas), ypač į jo 1 ir 2 straipsnius,

kadangi:

1.   GALIOJANČIOS PRIEMONĖS

GALIOJANČIOS PRIEMONĖS

| (1) | Taryba 2013 m. lapkričio 19 d. Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1194/2013 (2) (toliau – galutinis reglamentas) importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatė galutinį antidempingo muitą. |
| --- | --- |

(1)

Taryba 2013 m. lapkričio 19 d. Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1194/2013 (2) (toliau – galutinis reglamentas) importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatė galutinį antidempingo muitą.

2

2.   PPO GINČŲ SPRENDIMO TARYBOS PATVIRTINTOS ATASKAITOS

PPO GINČŲ SPRENDIMO TARYBOS PATVIRTINTOS ATASKAITOS

| (2) | Nagrinėdama ginčą „Europos Sąjunga. Antidempingo priemonės Argentinos kilmės biodyzelinui“ (WT/DS473/15) 2016 m. spalio 26 d. Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) ginčų sprendimo taryba patvirtino Apeliacinės tarybos ataskaitą (3) ir Kolegijos ataskaitą (4) su pakeitimais, padarytais Apeliacinės tarybos ataskaita (toliau – ataskaitos). Ginčų sprendimo taryba nurodė, kad Kolegijos ataskaita turėtų būti skaitoma kartu su Apeliacinės tarybos ataskaita. Apeliacinės tarybos ataskaitoje nustatyta, kad, inter alia, Europos Sąjunga veikė nesilaikydama:






  — | PPO antidempingo susitarimo (toliau – ADS) 2 straipsnio 2 dalies 1 punkto 1 papunkčio, nes tiriamojo produkto gamybos sąnaudas apskaičiavo neatsižvelgdama į gamintojų turimus įrašus; |
| --- | --- | --- |

(2)

Nagrinėdama ginčą „Europos Sąjunga. Antidempingo priemonės Argentinos kilmės biodyzelinui“ (WT/DS473/15) 2016 m. spalio 26 d. Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) ginčų sprendimo taryba patvirtino Apeliacinės tarybos ataskaitą (3) ir Kolegijos ataskaitą (4) su pakeitimais, padarytais Apeliacinės tarybos ataskaita (toliau – ataskaitos). Ginčų sprendimo taryba nurodė, kad Kolegijos ataskaita turėtų būti skaitoma kartu su Apeliacinės tarybos ataskaita. Apeliacinės tarybos ataskaitoje nustatyta, kad, inter alia, Europos Sąjunga veikė nesilaikydama:

3

4

inter alia

—

PPO antidempingo susitarimo (toliau – ADS) 2 straipsnio 2 dalies 1 punkto 1 papunkčio, nes tiriamojo produkto gamybos sąnaudas apskaičiavo neatsižvelgdama į gamintojų turimus įrašus;

| — | ADS 2 straipsnio 2 dalies ir GATT 1994 VI straipsnio 1 dalies b punkto ii papunkčio, nes apskaičiuodama biodyzelino normaliąją vertę neatsižvelgė į gamybos sąnaudas Argentinoje, ir |
| --- | --- |

—

ADS 2 straipsnio 2 dalies ir GATT 1994 VI straipsnio 1 dalies b punkto ii papunkčio, nes apskaičiuodama biodyzelino normaliąją vertę neatsižvelgė į gamybos sąnaudas Argentinoje, ir

| — | ADS 9 straipsnio 3 dalies ir GATT 1994 VI straipsnio 2 dalies, nes jos nustatyti antidempingo muitai buvo didesni už dempingo skirtumą, kuris turėjo būti nustatytas atitinkamai pagal ADS 2 straipsnį ir GATT 1994 VI straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

—

ADS 9 straipsnio 3 dalies ir GATT 1994 VI straipsnio 2 dalies, nes jos nustatyti antidempingo muitai buvo didesni už dempingo skirtumą, kuris turėjo būti nustatytas atitinkamai pagal ADS 2 straipsnį ir GATT 1994 VI straipsnio 1 dalį.

| (3) | Be to, Kolegija nustatė, inter alia, kad, Europos Sąjunga veikė nesilaikydama:






  — | ADS 3 straipsnio 1 ir 4 dalių, kai nagrinėjo importo dempingo kaina poveikį vidaus pramonei, kiek nagrinėjimas susijęs su gamybos pajėgumais ir pajėgumų naudojimu. |
| --- | --- | --- |

(3)

Be to, Kolegija nustatė, inter alia, kad, Europos Sąjunga veikė nesilaikydama:

inter alia

—

ADS 3 straipsnio 1 ir 4 dalių, kai nagrinėjo importo dempingo kaina poveikį vidaus pramonei, kiek nagrinėjimas susijęs su gamybos pajėgumais ir pajėgumų naudojimu.

| (4) | Apeliacinė taryba rekomendavo, kad Ginčų sprendimo taryba pareikalautų Europos Sąjungos suderinti savo priemones su ADS ir GATT 1994. |
| --- | --- |

(4)

Apeliacinė taryba rekomendavo, kad Ginčų sprendimo taryba pareikalautų Europos Sąjungos suderinti savo priemones su ADS ir GATT 1994.

3.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (5) | 2016 m. gruodžio 20 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) pranešimu (5) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė inicijuojanti peržiūrą (toliau – peržiūra) pagal PPO įgaliojimų suteikimo reglamento 1 straipsnio 3 dalį. Komisija tyrimo, po kurio buvo priimtas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1194/2013 (toliau – pradinis tyrimas), suinteresuotosioms šalims pranešė apie peržiūrą ir tai, kaip Komisija ketina atsižvelgti į ataskaitų išvadas. |
| --- | --- |

(5)

2016 m. gruodžio 20 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) pranešimu (5) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė inicijuojanti peržiūrą (toliau – peržiūra) pagal PPO įgaliojimų suteikimo reglamento 1 straipsnio 3 dalį. Komisija tyrimo, po kurio buvo priimtas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1194/2013 (toliau – pradinis tyrimas), suinteresuotosioms šalims pranešė apie peržiūrą ir tai, kaip Komisija ketina atsižvelgti į ataskaitų išvadas.

5

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

| (6) | Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl peržiūros tyrimo inicijavimo ir prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų. |
| --- | --- |

(6)

Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl peržiūros tyrimo inicijavimo ir prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.

| (7) | Komisija Europos biodyzelino tarybai nusiuntė klausimyną, skirtą Sąjungos pramonės gamybos ir gamybos pajėgumų duomenims nustatyti, ir vėliau jos patalpose surengė tikrinamąjį vizitą. |
| --- | --- |

(7)

Komisija Europos biodyzelino tarybai nusiuntė klausimyną, skirtą Sąjungos pramonės gamybos ir gamybos pajėgumų duomenims nustatyti, ir vėliau jos patalpose surengė tikrinamąjį vizitą.

4.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS

NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS

| (8) | Nagrinėjamasis produktas yra Argentinos ir Indonezijos kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, tiek gryni, tiek mišinio pavidalo, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92, 3826 00 10 ir ex 3826 00 90 (toliau – nagrinėjamasis produktas, kuris paprastai vadinamas biodyzelinu). |
| --- | --- |

(8)

Nagrinėjamasis produktas yra Argentinos ir Indonezijos kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, tiek gryni, tiek mišinio pavidalo, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92, 3826 00 10 ir ex 3826 00 90 (toliau – nagrinėjamasis produktas, kuris paprastai vadinamas biodyzelinu).

| (9) | Ataskaitos neturi poveikio galutinio reglamento 16–27 konstatuojamosiose dalyse išdėstytoms išvadoms dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto. |
| --- | --- |

(9)

Ataskaitos neturi poveikio galutinio reglamento 16–27 konstatuojamosiose dalyse išdėstytoms išvadoms dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto.

5.   REMIANTIS ATASKAITOMIS PATIKSLINTOS IŠVADOS DĖL DEMPINGO

REMIANTIS ATASKAITOMIS PATIKSLINTOS IŠVADOS DĖL DEMPINGO

| (10) | Kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, Komisija iš naujo įvertino pradinio tyrimo galutines išvadas atsižvelgdama į Ginčų sprendimo tarybos rekomendacijas ir sprendimus. Atliekant šį vertinimą remtasi per pradinį tyrimą surinkta informacija ir paskelbus pranešimą apie inicijavimą iš suinteresuotųjų šalių gauta informacija. |
| --- | --- |

(10)

Kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, Komisija iš naujo įvertino pradinio tyrimo galutines išvadas atsižvelgdama į Ginčų sprendimo tarybos rekomendacijas ir sprendimus. Atliekant šį vertinimą remtasi per pradinį tyrimą surinkta informacija ir paskelbus pranešimą apie inicijavimą iš suinteresuotųjų šalių gauta informacija.

| (11) | Atliekant pradinį dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2011 m. liepos 1 d. – 2012 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Atliekant žalai įvertinti svarbių parametrų tyrimą, nagrinėti laikotarpio nuo 2009 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis) duomenys. |
| --- | --- |

(11)

Atliekant pradinį dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2011 m. liepos 1 d. – 2012 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Atliekant žalai įvertinti svarbių parametrų tyrimą, nagrinėti laikotarpio nuo 2009 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis) duomenys.

| (12) | Šiuo reglamentu siekiama ištaisyti PPO neatitinkančius galutinio reglamento aspektus ir galutinį reglamentą suderinti su ataskaitomis. |
| --- | --- |

(12)

Šiuo reglamentu siekiama ištaisyti PPO neatitinkančius galutinio reglamento aspektus ir galutinį reglamentą suderinti su ataskaitomis.

5.1.   Indonezijos įtraukimas

Indonezijos įtraukimas

| (13) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatytas antidempingo priemones, kurios buvo nustatytos tuo pačiu galutiniu reglamentu. Dabar šių priemonių taikymas priklauso nuo Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) nagrinėjamo Indonezijos ir Sąjungos ginčo (6) („Indonezijai nustatytos ES priemonės“). Tame ginče Indonezija pateikė tokių pačių kaip ataskaitose išnagrinėti tvirtinimų. Apeliacinės tarybos ataskaitose pateiktas teisinis išaiškinimas taip pat yra svarbus atliekant tyrimą dėl Indonezijos, todėl Komisija manė, jog būtų tikslinga, kad per šią pagal PPO įgaliojimų suteikimo reglamento 2 straipsnio 1 dalį atliekamą peržiūrą taip pat būtų nagrinėjamos Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatytos antidempingo priemonės, visų pirma kiek jos susijusios su nustatytu faktu, kad galutinis reglamentas neatitinka ADS 2 straipsnio 2 dalies 1 punkto 1 papunkčio. |
| --- | --- |

(13)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatytas antidempingo priemones, kurios buvo nustatytos tuo pačiu galutiniu reglamentu. Dabar šių priemonių taikymas priklauso nuo Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) nagrinėjamo Indonezijos ir Sąjungos ginčo (6) („Indonezijai nustatytos ES priemonės“). Tame ginče Indonezija pateikė tokių pačių kaip ataskaitose išnagrinėti tvirtinimų. Apeliacinės tarybos ataskaitose pateiktas teisinis išaiškinimas taip pat yra svarbus atliekant tyrimą dėl Indonezijos, todėl Komisija manė, jog būtų tikslinga, kad per šią pagal PPO įgaliojimų suteikimo reglamento 2 straipsnio 1 dalį atliekamą peržiūrą taip pat būtų nagrinėjamos Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatytos antidempingo priemonės, visų pirma kiek jos susijusios su nustatytu faktu, kad galutinis reglamentas neatitinka ADS 2 straipsnio 2 dalies 1 punkto 1 papunkčio.

6

| (14) | Bendro faktų atskleidimo dokumento 12–20 konstatuojamosiose dalyse Komisija išdėstė, kaip su Indonezija susijusiame tyrime taikomas Apeliacinės tarybos pateiktas ADS 2 straipsnio 2 dalies 1 punkto 1 papunkčio išaiškinimas. |
| --- | --- |

(14)

Bendro faktų atskleidimo dokumento 12–20 konstatuojamosiose dalyse Komisija išdėstė, kaip su Indonezija susijusiame tyrime taikomas Apeliacinės tarybos pateiktas ADS 2 straipsnio 2 dalies 1 punkto 1 papunkčio išaiškinimas.

| (15) | Po faktų atskleidimo suinteresuotosios šalys pateikė pastabų, kuriose abejojama Komisijos analize ir, inter alia, ginčijamas Apeliacinės tarybos išaiškinimo pagrįstumas, taip pat Komisijos įgaliojimai veikti ex officio remiantis šiuo išaiškinimu pagal PPO įgaliojimų suteikimo reglamentą. |
| --- | --- |

(15)

Po faktų atskleidimo suinteresuotosios šalys pateikė pastabų, kuriose abejojama Komisijos analize ir, inter alia, ginčijamas Apeliacinės tarybos išaiškinimo pagrįstumas, taip pat Komisijos įgaliojimai veikti ex officio remiantis šiuo išaiškinimu pagal PPO įgaliojimų suteikimo reglamentą.

inter alia

ex officio

| (16) | Kadangi šiai analizei atlikti reikia daugiau laiko, Komisija nusprendė šiuo metu nenutraukti su Indonezija susijusios peržiūros ir ją pratęsti atsižvelgdama į gautas pastabas. Todėl pagal PPO įgaliojimų suteikimo reglamento 2 straipsnio 1 dalį inicijuota peržiūra tebevykdoma ir Indonezijos atžvilgiu vis dar neužbaigta. Visos suinteresuotosios šalys buvo atitinkamai informuotos 2017 m. liepos 31 d. patikslintu faktų atskleidimo dokumentu ir joms buvo suteikta galimybė pateikti pastabų. |
| --- | --- |

(16)

Kadangi šiai analizei atlikti reikia daugiau laiko, Komisija nusprendė šiuo metu nenutraukti su Indonezija susijusios peržiūros ir ją pratęsti atsižvelgdama į gautas pastabas. Todėl pagal PPO įgaliojimų suteikimo reglamento 2 straipsnio 1 dalį inicijuota peržiūra tebevykdoma ir Indonezijos atžvilgiu vis dar neužbaigta. Visos suinteresuotosios šalys buvo atitinkamai informuotos 2017 m. liepos 31 d. patikslintu faktų atskleidimo dokumentu ir joms buvo suteikta galimybė pateikti pastabų.

| (17) | Indonezijos vyriausybė tvirtino, kad Komisija pažeidė bendrus Europos Sąjungos teisės principus pirmiausia atskleidusi savo ketinimą iš dalies pakeisti su Indonezija susijusias galutinio reglamento nuostatas ir vėliau atšaukusi šį ketinimą, kad galėtų tęsti su Indoneziją susijusį tyrimą. |
| --- | --- |

(17)

Indonezijos vyriausybė tvirtino, kad Komisija pažeidė bendrus Europos Sąjungos teisės principus pirmiausia atskleidusi savo ketinimą iš dalies pakeisti su Indonezija susijusias galutinio reglamento nuostatas ir vėliau atšaukusi šį ketinimą, kad galėtų tęsti su Indoneziją susijusį tyrimą.

| (18) | Pirma, Indonezijos vyriausybė manė, kad dėl šios priežasties požiūris į Indonezijos gamintojus, palyginti su Argentinos eksportuojančiais gamintojais, yra nevienodas ir diskriminuojantis, atsižvelgiant į tai, kad Komisija tariamai pripažino, jog, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, Indonezijos biodyzelino importo padėtis yra panaši į Argentinos importo padėtį. Vilkinant su Indonezija susijusią peržiūrą, Indonezijos eksportuojantys gamintojai akivaizdžiai yra nepalankioje padėtyje, palyginti su Argentinos eksportuotojais. |
| --- | --- |

(18)

Pirma, Indonezijos vyriausybė manė, kad dėl šios priežasties požiūris į Indonezijos gamintojus, palyginti su Argentinos eksportuojančiais gamintojais, yra nevienodas ir diskriminuojantis, atsižvelgiant į tai, kad Komisija tariamai pripažino, jog, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, Indonezijos biodyzelino importo padėtis yra panaši į Argentinos importo padėtį. Vilkinant su Indonezija susijusią peržiūrą, Indonezijos eksportuojantys gamintojai akivaizdžiai yra nepalankioje padėtyje, palyginti su Argentinos eksportuotojais.

| (19) | Antra, atsižvelgiant į tai, kad Komisija inicijavo peržiūrą tiek dėl iš Indonezijos, tiek dėl iš Argentinos importuojamo biodyzelino, Indonezijos eksportuotojai galėjo pagrįstai ir teisėtai tikėtis, jog su Indonezija susijusi peržiūra bus užbaigta tuo pačiu metu, kaip ir su Argentina susijusi peržiūra. Šie lūkesčiai buvo dar labiau sustiprinti pirmuoju faktų atskleidimo dokumentu, kuriame Komisija pasiūlė iš dalies pakeisti ir su Indonezija susijusias galutinio reglamento nuostatas. Todėl Komisija, pakeitusi savo poziciją patikslintame faktų atskleidimo dokumente, tariamai pažeidė teisėtų lūkesčių principą. |
| --- | --- |

(19)

Antra, atsižvelgiant į tai, kad Komisija inicijavo peržiūrą tiek dėl iš Indonezijos, tiek dėl iš Argentinos importuojamo biodyzelino, Indonezijos eksportuotojai galėjo pagrįstai ir teisėtai tikėtis, jog su Indonezija susijusi peržiūra bus užbaigta tuo pačiu metu, kaip ir su Argentina susijusi peržiūra. Šie lūkesčiai buvo dar labiau sustiprinti pirmuoju faktų atskleidimo dokumentu, kuriame Komisija pasiūlė iš dalies pakeisti ir su Indonezija susijusias galutinio reglamento nuostatas. Todėl Komisija, pakeitusi savo poziciją patikslintame faktų atskleidimo dokumente, tariamai pažeidė teisėtų lūkesčių principą.

| (20) | Trečia, Indonezijos vyriausybė pareiškė, kad Komisija pažeidė sąžiningumo principą pašalindama importą iš Indonezijos iš peržiūros vėlyvame procedūros etape nepaisant to, kad viso tyrimo metu šis importas buvo nagrinėjamas. |
| --- | --- |

(20)

Trečia, Indonezijos vyriausybė pareiškė, kad Komisija pažeidė sąžiningumo principą pašalindama importą iš Indonezijos iš peržiūros vėlyvame procedūros etape nepaisant to, kad viso tyrimo metu šis importas buvo nagrinėjamas.

| (21) | Iš pradžių Komisija priminė, kad PPO Ginčų sprendimo taryba jau padarė galutines išvadas dėl ES priemonių, taikomų iš Argentinos importuojamam biodyzelinui, o atskiras ginčas dėl iš Indonezijos importuojamam biodyzelinui taikomų antidempingo priemonių vis dar nagrinėjamas PPO. Todėl pastarosios priemonės yra laikomos neginčijamomis priemonėmis pagal PPO įgaliojimų suteikimo reglamento 2 straipsnio 1 dalį. Tai nurodyta, inter alia, PPO įgaliojimo suteikimo reglamento 1 straipsnio 1 dalyje pavartotu terminu „ataskaita“ apibūdinant ginčijamą priemonę, kurią nagrinėjo PPO Ginčų sprendimo taryba ir dėl kurios priėmė sprendimą. |
| --- | --- |

(21)

Iš pradžių Komisija priminė, kad PPO Ginčų sprendimo taryba jau padarė galutines išvadas dėl ES priemonių, taikomų iš Argentinos importuojamam biodyzelinui, o atskiras ginčas dėl iš Indonezijos importuojamam biodyzelinui taikomų antidempingo priemonių vis dar nagrinėjamas PPO. Todėl pastarosios priemonės yra laikomos neginčijamomis priemonėmis pagal PPO įgaliojimų suteikimo reglamento 2 straipsnio 1 dalį. Tai nurodyta, inter alia, PPO įgaliojimo suteikimo reglamento 1 straipsnio 1 dalyje pavartotu terminu „ataskaita“ apibūdinant ginčijamą priemonę, kurią nagrinėjo PPO Ginčų sprendimo taryba ir dėl kurios priėmė sprendimą.

inter alia

| (22) | Komisija taip pat priminė, kad vadovaujantis Europos Sąjungos teise vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principai draudžia be objektyvios priežasties panašioms padėtims taikyti skirtingą požiūrį arba skirtingoms padėtims takyti vienodą požiūrį (7). Įgyvendinant PPO ataskaitas, Indonezijos ir Argentinos eksportuojančių gamintojų padėtis objektyviai nėra tokia pati: įgyvendinimo procedūra dėl Argentinos kilmės nagrinėjamojo produkto žalingo dempingo tyrimo buvo vykdoma pagal PPO įgyvendinimų suteikimo reglamento 1 straipsnio 1 dalį ir šiuo reglamentu yra užbaigiama, o įgyvendinimo procedūra dėl tokių pačių Indonezijos veiksmų tyrimo buvo vykdoma pagal PPO įgyvendinimų suteikimo reglamento 2 straipsnio 1 dalį ir tebėra neužbaigta. Diskriminacinė padėtis gali susidaryti tik tada, jei tokioje pačioje padėtyje esantiems veiklos vykdytojams taikomi skirtingi teisiniai režimai. |
| --- | --- |

(22)

Komisija taip pat priminė, kad vadovaujantis Europos Sąjungos teise vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principai draudžia be objektyvios priežasties panašioms padėtims taikyti skirtingą požiūrį arba skirtingoms padėtims takyti vienodą požiūrį (7). Įgyvendinant PPO ataskaitas, Indonezijos ir Argentinos eksportuojančių gamintojų padėtis objektyviai nėra tokia pati: įgyvendinimo procedūra dėl Argentinos kilmės nagrinėjamojo produkto žalingo dempingo tyrimo buvo vykdoma pagal PPO įgyvendinimų suteikimo reglamento 1 straipsnio 1 dalį ir šiuo reglamentu yra užbaigiama, o įgyvendinimo procedūra dėl tokių pačių Indonezijos veiksmų tyrimo buvo vykdoma pagal PPO įgyvendinimų suteikimo reglamento 2 straipsnio 1 dalį ir tebėra neužbaigta. Diskriminacinė padėtis gali susidaryti tik tada, jei tokioje pačioje padėtyje esantiems veiklos vykdytojams taikomi skirtingi teisiniai režimai.

7

| (23) | Tačiau, kadangi PPO Ginčų sprendimo tarybos išvadų dėl Argentinos ir Indonezijos įgyvendinimo peržiūra buvo pradėta remiantis skirtingais teisiniais pagrindais, Argentinos vykdomo žalingo dempingo tyrimo peržiūros užbaigimas pirmiau nei Indonezijos nereiškia skirtingo požiūrio į panašias padėtis. Taip yra todėl, kad veiklos vykdytojų padėtis skiriasi. |
| --- | --- |

(23)

Tačiau, kadangi PPO Ginčų sprendimo tarybos išvadų dėl Argentinos ir Indonezijos įgyvendinimo peržiūra buvo pradėta remiantis skirtingais teisiniais pagrindais, Argentinos vykdomo žalingo dempingo tyrimo peržiūros užbaigimas pirmiau nei Indonezijos nereiškia skirtingo požiūrio į panašias padėtis. Taip yra todėl, kad veiklos vykdytojų padėtis skiriasi.

| (24) | Todėl, priešingai nei tvirtina Indonezijos vyriausybė, vienodo požiūrio ar nediskriminavimo principai pagal Europos Sąjungos teisę nepažeidžiami. Bet kuriuo atveju PPO įgaliojimų suteikimo reglamento 2 straipsnio 1 dalyje pavartodami negriežtas formuluotes („gali“ ir „jeigu, jos nuomone, tai tikslinga“) ES teisėkūros subjektai Komisijai suteikė daug veiksmų laisvės sprendžiant, ar įgyvendinti PPO rekomendaciją dėl neginčijamos priemonės ar jos neįgyvendinti. |
| --- | --- |

(24)

Todėl, priešingai nei tvirtina Indonezijos vyriausybė, vienodo požiūrio ar nediskriminavimo principai pagal Europos Sąjungos teisę nepažeidžiami. Bet kuriuo atveju PPO įgaliojimų suteikimo reglamento 2 straipsnio 1 dalyje pavartodami negriežtas formuluotes („gali“ ir „jeigu, jos nuomone, tai tikslinga“) ES teisėkūros subjektai Komisijai suteikė daug veiksmų laisvės sprendžiant, ar įgyvendinti PPO rekomendaciją dėl neginčijamos priemonės ar jos neįgyvendinti.

| (25) | Kaip pažymėta 16 konstatuojamojoje dalyje, Komisija, išnagrinėjusi po faktų atskleidimo gautas pastabas, manė, kad tikslinga ne šiuo metu užbaigti peržiūros tyrimą, kiek jis susijęs su Indonezija, o tęsti šių taip pat su Indonezija susijusių nustatytų faktų tinkamumo vertinimą atsižvelgiant į gautas pastabas. |
| --- | --- |

(25)

Kaip pažymėta 16 konstatuojamojoje dalyje, Komisija, išnagrinėjusi po faktų atskleidimo gautas pastabas, manė, kad tikslinga ne šiuo metu užbaigti peržiūros tyrimą, kiek jis susijęs su Indonezija, o tęsti šių taip pat su Indonezija susijusių nustatytų faktų tinkamumo vertinimą atsižvelgiant į gautas pastabas.

| (26) | Be to, Komisija negali pritarti tvirtinimui, kad faktų atskleidimo dokumentas suteikia teisėtų lūkesčių dėl galutinių tyrimo išvadų. Priešingai, faktų atskleidimo dokumento tikslas yra informuoti suinteresuotąsias šalis apie Komisijos preliminarias išvadas ir suteikti joms galimybę veiksmingai pasinaudoti teise į gynybą. Todėl pats faktų atkleidimas suteikia Komisijai galimybę atsižvelgti į suinteresuotųjų šalių pateiktus argumentus ir faktus. |
| --- | --- |

(26)

Be to, Komisija negali pritarti tvirtinimui, kad faktų atskleidimo dokumentas suteikia teisėtų lūkesčių dėl galutinių tyrimo išvadų. Priešingai, faktų atskleidimo dokumento tikslas yra informuoti suinteresuotąsias šalis apie Komisijos preliminarias išvadas ir suteikti joms galimybę veiksmingai pasinaudoti teise į gynybą. Todėl pats faktų atkleidimas suteikia Komisijai galimybę atsižvelgti į suinteresuotųjų šalių pateiktus argumentus ir faktus.

| (27) | Dėl šios priežasties visoms suinteresuotosioms šalims skirtame pridedamame rašte aiškiai nurodyta, kad „šis faktų atskleidimas neturi įtakos kitiems sprendimams, kuriuos gali priimti Komisija, tačiau jei tokie sprendimai yra grindžiami bet kokiais kitais faktais ir aplinkybėmis, jie nedelsiant bus atskleisti jūsų bendrovei“. Šiuo konkrečiu atveju po šios procedūros Komisija nusprendė, kad jai reikia daugiau laiko išnagrinėti PPO Ginčų sprendimo tarybos išvadų, susijusių su Indonezija, pagrįstumą. Šis sprendimas yra parengiamojo pobūdžio ir nebūtinai turi įtakos galutinei Komisijos išvadai. Šis sprendimas taip pat priimtas Komisijai pasinaudojus didele veiksmų laisve, suteikta vykdant peržiūras, inicijuojamas pagal PPO įgaliojimų suteikimo reglamentą ir priskiriamas bendrai prekybos politikai. |
| --- | --- |

(27)

Dėl šios priežasties visoms suinteresuotosioms šalims skirtame pridedamame rašte aiškiai nurodyta, kad „šis faktų atskleidimas neturi įtakos kitiems sprendimams, kuriuos gali priimti Komisija, tačiau jei tokie sprendimai yra grindžiami bet kokiais kitais faktais ir aplinkybėmis, jie nedelsiant bus atskleisti jūsų bendrovei“. Šiuo konkrečiu atveju po šios procedūros Komisija nusprendė, kad jai reikia daugiau laiko išnagrinėti PPO Ginčų sprendimo tarybos išvadų, susijusių su Indonezija, pagrįstumą. Šis sprendimas yra parengiamojo pobūdžio ir nebūtinai turi įtakos galutinei Komisijos išvadai. Šis sprendimas taip pat priimtas Komisijai pasinaudojus didele veiksmų laisve, suteikta vykdant peržiūras, inicijuojamas pagal PPO įgaliojimų suteikimo reglamentą ir priskiriamas bendrai prekybos politikai.

| (28) | Taigi suinteresuotoji šalis negali tikėtis, kad bus apginti teisėti lūkesčiai, kol Komisija nebaigė peržiūros procedūros, jei ji nusprendė pasinaudoti Sąjungos teisės aktų leidėjo jai suteiktais įgaliojimais (8). Todėl šis tvirtinimas taip pat turi būti atmestas. |
| --- | --- |

(28)

Taigi suinteresuotoji šalis negali tikėtis, kad bus apginti teisėti lūkesčiai, kol Komisija nebaigė peržiūros procedūros, jei ji nusprendė pasinaudoti Sąjungos teisės aktų leidėjo jai suteiktais įgaliojimais (8). Todėl šis tvirtinimas taip pat turi būti atmestas.

8

| (29) | Galiausiai, negalima laikyti nesąžiningu fakto, kad šis pozicijos pasikeitimas įvyko po Komisijos preliminarios pozicijos pradinio atskleidimo; Indonezijos vyriausybė taip pat nepateikė atitinkamų įrodymų. Komisija tiksliai įvykdė visus peržiūros tyrimo etapus visapusiškai paisydama visų suinteresuotųjų šalių teisių į tinkamą procesą. |
| --- | --- |

(29)

Galiausiai, negalima laikyti nesąžiningu fakto, kad šis pozicijos pasikeitimas įvyko po Komisijos preliminarios pozicijos pradinio atskleidimo; Indonezijos vyriausybė taip pat nepateikė atitinkamų įrodymų. Komisija tiksliai įvykdė visus peržiūros tyrimo etapus visapusiškai paisydama visų suinteresuotųjų šalių teisių į tinkamą procesą.

| (30) | Todėl Komisija atmetė tvirtinimus, kad pažeidė pagrindinius ES teisės principus naudodamasi sprendimo laisve šiame peržiūros etape nekeisti Indonezijai taikomų antidempingo priemonių, visapusiškai paisydama visų suinteresuotųjų šalių teisių į tinkamą procesą. |
| --- | --- |

(30)

Todėl Komisija atmetė tvirtinimus, kad pažeidė pagrindinius ES teisės principus naudodamasi sprendimo laisve šiame peržiūros etape nekeisti Indonezijai taikomų antidempingo priemonių, visapusiškai paisydama visų suinteresuotųjų šalių teisių į tinkamą procesą.

| (31) | Po patikslinto faktų atskleidimo vienas Indonezijos eksportuojantis gamintojas („Wilmar“) paprieštaravo Komisijos nuomonei, kad jai reikia daugiau laiko užbaigti peržiūrą, kiek ji susijusi su Indonezija, atsižvelgiant į aiškias PPO ataskaitose pateiktas išvadas. Jis taip pat teigė, kad Indonezijai taikomos priemonės turėtų būti iš dalies pakeistos. Jo nuomone, pagal PPO įgaliojimų suteikimo reglamentą Komisija yra kompetentinga iš dalies pakeisti neginčijamą priemonę ir todėl negalima kvestionuoti jos įgaliojimo veikti ex officio. Galiausiai „Wilmar“ teigė, kad jei bus atidėtos Komisijos išvados dėl Indonezijos, tuomet išvados dėl Argentinos taip pat turėtų būti atidėtos. Jo požiūriu, PPO svarstymai dėl Indonezijos susiję su teisiniais dalykais, kurie taip pat gali būti aktualūs ir susiję su priemonėmis, susijusiomis su iš Argentinos importuojamu biodyzelinu, visų pirma kalbant apie pelno dydį. |
| --- | --- |

(31)

Po patikslinto faktų atskleidimo vienas Indonezijos eksportuojantis gamintojas („Wilmar“) paprieštaravo Komisijos nuomonei, kad jai reikia daugiau laiko užbaigti peržiūrą, kiek ji susijusi su Indonezija, atsižvelgiant į aiškias PPO ataskaitose pateiktas išvadas. Jis taip pat teigė, kad Indonezijai taikomos priemonės turėtų būti iš dalies pakeistos. Jo nuomone, pagal PPO įgaliojimų suteikimo reglamentą Komisija yra kompetentinga iš dalies pakeisti neginčijamą priemonę ir todėl negalima kvestionuoti jos įgaliojimo veikti ex officio. Galiausiai „Wilmar“ teigė, kad jei bus atidėtos Komisijos išvados dėl Indonezijos, tuomet išvados dėl Argentinos taip pat turėtų būti atidėtos. Jo požiūriu, PPO svarstymai dėl Indonezijos susiję su teisiniais dalykais, kurie taip pat gali būti aktualūs ir susiję su priemonėmis, susijusiomis su iš Argentinos importuojamu biodyzelinu, visų pirma kalbant apie pelno dydį.

ex officio

| (32) | Komisija pritarė „Wilmar“ dėl to, kad ji iš esmės yra kompetentinga priimti išvadas dėl neginčytinos priemonės pagal PPO įgaliojimų suteikimo reglamento 2 straipsnio 1 dalį. Tačiau, kaip paaiškinta 16 konstatuojamojoje dalyje, Komisija, išnagrinėjusi gautas pastabas, nemanė, jog šiuo metu yra tikslinga užbaigti peržiūros tyrimą, kiek jis susijęs su Indonezija, teisėtai naudojantis savo veiksmų laisve, numatyta PPO įgaliojimų suteikimo reglamento 2 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(32)

Komisija pritarė „Wilmar“ dėl to, kad ji iš esmės yra kompetentinga priimti išvadas dėl neginčytinos priemonės pagal PPO įgaliojimų suteikimo reglamento 2 straipsnio 1 dalį. Tačiau, kaip paaiškinta 16 konstatuojamojoje dalyje, Komisija, išnagrinėjusi gautas pastabas, nemanė, jog šiuo metu yra tikslinga užbaigti peržiūros tyrimą, kiek jis susijęs su Indonezija, teisėtai naudojantis savo veiksmų laisve, numatyta PPO įgaliojimų suteikimo reglamento 2 straipsnio 1 dalyje.

| (33) | Dėl „Wilmar“ tvirtinimo, kad išvados dėl Argentinos taip pat turėtų būti atidėtos, Komisija priminė, kad PPO ataskaitose patvirtintas pelno dydžio nustatymo metodas, naudotas galutiniame reglamente. Nagrinėjant Argentinos atvejį, su nagrinėjamu Indonezijos atveju susijęs klausimas neiškilo. Bet kuriuo atveju Sąjunga ir Argentina susitarė dėl pagrįsto laikotarpio, per kurį turi būti įgyvendintos ataskaitose pateiktos išvados, ir šio susitarimo turėtų būti laikomasi. |
| --- | --- |

(33)

Dėl „Wilmar“ tvirtinimo, kad išvados dėl Argentinos taip pat turėtų būti atidėtos, Komisija priminė, kad PPO ataskaitose patvirtintas pelno dydžio nustatymo metodas, naudotas galutiniame reglamente. Nagrinėjant Argentinos atvejį, su nagrinėjamu Indonezijos atveju susijęs klausimas neiškilo. Bet kuriuo atveju Sąjunga ir Argentina susitarė dėl pagrįsto laikotarpio, per kurį turi būti įgyvendintos ataskaitose pateiktos išvados, ir šio susitarimo turėtų būti laikomasi.

5.2.   Normaliosios vertės nustatymas ir dempingo skirtumų skaičiavimas

Normaliosios vertės nustatymas ir dempingo skirtumų skaičiavimas

| (34) | Šiame skirsnyje išdėstytos iš naujo įvertintos pradinio tyrimo išvados dėl ataskaitose pateiktų rekomendacijų ir sprendimų, kurių nesilaikė Sąjunga:






  — | 2 straipsnio 2 dalies 1 punkto 1 papunkčio, nes tiriamojo produkto gamybos sąnaudas apskaičiavo neatsižvelgdama į gamintojų turimus įrašus, ir |
| --- | --- | --- |

(34)

Šiame skirsnyje išdėstytos iš naujo įvertintos pradinio tyrimo išvados dėl ataskaitose pateiktų rekomendacijų ir sprendimų, kurių nesilaikė Sąjunga:

—

2 straipsnio 2 dalies 1 punkto 1 papunkčio, nes tiriamojo produkto gamybos sąnaudas apskaičiavo neatsižvelgdama į gamintojų turimus įrašus, ir

| — | ADS 2 straipsnio 2 dalies ir GATT 1994 VI straipsnio 1 dalies b punkto ii papunkčio, nes apskaičiuodama biodyzelino normaliąją vertę neatsižvelgė į gamybos sąnaudas Argentinoje, |
| --- | --- |

—

ADS 2 straipsnio 2 dalies ir GATT 1994 VI straipsnio 1 dalies b punkto ii papunkčio, nes apskaičiuodama biodyzelino normaliąją vertę neatsižvelgė į gamybos sąnaudas Argentinoje,

| — | ADS 9 straipsnio 3 dalies ir GATT 1994 VI straipsnio 2 dalies, nes jos nustatyti antidempingo muitai buvo didesni už dempingo skirtumą, kuris turėjo būti nustatytas atitinkamai pagal ADS 2 straipsnį ir GATT 1994 VI straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

—

ADS 9 straipsnio 3 dalies ir GATT 1994 VI straipsnio 2 dalies, nes jos nustatyti antidempingo muitai buvo didesni už dempingo skirtumą, kuris turėjo būti nustatytas atitinkamai pagal ADS 2 straipsnį ir GATT 1994 VI straipsnio 1 dalį.

| (35) | Kaip minėta galutinio reglamento 28 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nustatė, kad turėjo būti apskaičiuota normalioji vertė, nes pardavimas vidaus rinkoje nebuvo vykdomas įprastomis prekybos sąlygomis. Ši išvada nebuvo užginčyta ir lieka galioti. |
| --- | --- |

(35)

Kaip minėta galutinio reglamento 28 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nustatė, kad turėjo būti apskaičiuota normalioji vertė, nes pardavimas vidaus rinkoje nebuvo vykdomas įprastomis prekybos sąlygomis. Ši išvada nebuvo užginčyta ir lieka galioti.

| (36) | Galutinio reglamento 29–34 konstatuojamosiose dalyse Komisija nustatė, kad dėl Argentinos nustatytų eksporto mokesčių pagrindinėms žaliavoms (sojų aliejui ir sojai Argentinoje) ir gatavam produktui (biodyzelinui) skirtumo buvo smukdomos Argentinos vidaus rinkos kainos, todėl apskaičiuojant normaliąją vertę į tai reikėtų atsižvelgti. |
| --- | --- |

(36)

Galutinio reglamento 29–34 konstatuojamosiose dalyse Komisija nustatė, kad dėl Argentinos nustatytų eksporto mokesčių pagrindinėms žaliavoms (sojų aliejui ir sojai Argentinoje) ir gatavam produktui (biodyzelinui) skirtumo buvo smukdomos Argentinos vidaus rinkos kainos, todėl apskaičiuojant normaliąją vertę į tai reikėtų atsižvelgti.

| (37) | Todėl apskaičiuodama normaliąją vertę Komisija pakeitė eksportuojančių gamintojų įrašuose nurodytas pagrindinių žaliavų sąnaudas nagrinėjamųjų šalių susijusių institucijų paskelbtomis referencinėmis kainomis. |
| --- | --- |

(37)

Todėl apskaičiuodama normaliąją vertę Komisija pakeitė eksportuojančių gamintojų įrašuose nurodytas pagrindinių žaliavų sąnaudas nagrinėjamųjų šalių susijusių institucijų paskelbtomis referencinėmis kainomis.

| (38) | Be to, Komisija savo išvadas pradinio tyrimo metu grindė ADS 2 straipsnio 2 dalies 1 punkto 1 papunkčio išaiškinimu, kad tyrimą atliekanti institucija gali atsisakyti naudoti eksportuojančių gamintojų įrašus, jei ji nustato, kad tie įrašai arba i) neatitinka bendrųjų apskaitos principų, arba ii) tinkamai neatspindi su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu susijusių sąnaudų (galutinio reglamento 42 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

(38)

Be to, Komisija savo išvadas pradinio tyrimo metu grindė ADS 2 straipsnio 2 dalies 1 punkto 1 papunkčio išaiškinimu, kad tyrimą atliekanti institucija gali atsisakyti naudoti eksportuojančių gamintojų įrašus, jei ji nustato, kad tie įrašai arba i) neatitinka bendrųjų apskaitos principų, arba ii) tinkamai neatspindi su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu susijusių sąnaudų (galutinio reglamento 42 konstatuojamoji dalis).

| (39) | Kolegija ir Apeliacinė taryba vienodai sutarė, kad Komisijos išvada, jog dėl to, kad sojos kainos Argentinos vidaus rinkoje buvo mažesnės už tarptautines kainas, kalta Argentinos eksporto apmokestinimo sistemos, pati savaime nebuvo pakankamas pagrindas daryti išvadą, kad gamintojų įrašai tinkamai neatspindėjo su biodyzelino gamyba ir pardavimu susijusių sojų sąnaudų, arba neatsižvelgti į tuose įrašuose nurodytas susijusias sąnaudas apskaičiuojant biodyzelino normaliąją vertę. |
| --- | --- |

(39)

Kolegija ir Apeliacinė taryba vienodai sutarė, kad Komisijos išvada, jog dėl to, kad sojos kainos Argentinos vidaus rinkoje buvo mažesnės už tarptautines kainas, kalta Argentinos eksporto apmokestinimo sistemos, pati savaime nebuvo pakankamas pagrindas daryti išvadą, kad gamintojų įrašai tinkamai neatspindėjo su biodyzelino gamyba ir pardavimu susijusių sojų sąnaudų, arba neatsižvelgti į tuose įrašuose nurodytas susijusias sąnaudas apskaičiuojant biodyzelino normaliąją vertę.

| (40) | Gavusi ataskaitas Komisija perskaičiavo normaliąją vertę Argentinos eksportuojantiems gamintojams. Perskaičiuojant taikyta tokia pati metodika, kokia yra pateikta Komisijos reglamento (ES) Nr. 490/2013 (9) 40–49 konstatuojamosiose dalyse ir taikoma Argentinai. |
| --- | --- |

(40)

Gavusi ataskaitas Komisija perskaičiavo normaliąją vertę Argentinos eksportuojantiems gamintojams. Perskaičiuojant taikyta tokia pati metodika, kokia yra pateikta Komisijos reglamento (ES) Nr. 490/2013 (9) 40–49 konstatuojamosiose dalyse ir taikoma Argentinai.

9

| (41) | Dėl laikinojo reglamento 45 konstatuojamojoje dalyje paaiškintų priežasčių pardavimas vidaus rinkoje nebuvo laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis, o panašaus produkto normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis. Tai padaryta prie pakoreguotų gamybos sąnaudų per tiriamąjį laikotarpį pridėjus patirtas pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas (PBA) ir pagrįstą pelno dydį. |
| --- | --- |

(41)

Dėl laikinojo reglamento 45 konstatuojamojoje dalyje paaiškintų priežasčių pardavimas vidaus rinkoje nebuvo laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis, o panašaus produkto normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis. Tai padaryta prie pakoreguotų gamybos sąnaudų per tiriamąjį laikotarpį pridėjus patirtas pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas (PBA) ir pagrįstą pelno dydį.

| (42) | Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 46 konstatuojamojoje dalyje, Komisija manė, kad pelno dydžio negalima pagrįsti faktiniais atrinktų Argentinos bendrovių duomenimis. Todėl pelno suma, naudota apskaičiuojant normaliąją vertę, buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą remiantis pagrįsta pelno suma, kurios galėtų tikėtis šio tipo nauja, inovatyvi ir kapitalo imli pramonė veikdama įprastomis konkurencijos sąlygomis laisvoje ir atviroje rinkoje, t. y. 15 % nuo apyvartos. |
| --- | --- |

(42)

Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 46 konstatuojamojoje dalyje, Komisija manė, kad pelno dydžio negalima pagrįsti faktiniais atrinktų Argentinos bendrovių duomenimis. Todėl pelno suma, naudota apskaičiuojant normaliąją vertę, buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą remiantis pagrįsta pelno suma, kurios galėtų tikėtis šio tipo nauja, inovatyvi ir kapitalo imli pramonė veikdama įprastomis konkurencijos sąlygomis laisvoje ir atviroje rinkoje, t. y. 15 % nuo apyvartos.

| (43) | Per šią peržiūrą pateikdama informaciją Europos biodyzelino taryba kelis kartus tvirtino, kad ataskaitos nekliudo Komisijai apskaičiuojant normaliąją vertę koreguoti žaliavų sąnaudų, jei tai yra tinkamai pagrįsta. Ji tvirtino, kad atsižvelgiant į diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos didžiulį poveikį Sąjungos rinkai ir į įvairias šiose ataskaitose svarstytas teisines galimybes kaip pagrindą tokiam koregavimui atlikti, Argentinai toliau turėtų būti taikomos esamo dydžio priemonės, tik remiantis kitu pagrindimu. |
| --- | --- |

(43)

Per šią peržiūrą pateikdama informaciją Europos biodyzelino taryba kelis kartus tvirtino, kad ataskaitos nekliudo Komisijai apskaičiuojant normaliąją vertę koreguoti žaliavų sąnaudų, jei tai yra tinkamai pagrįsta. Ji tvirtino, kad atsižvelgiant į diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos didžiulį poveikį Sąjungos rinkai ir į įvairias šiose ataskaitose svarstytas teisines galimybes kaip pagrindą tokiam koregavimui atlikti, Argentinai toliau turėtų būti taikomos esamo dydžio priemonės, tik remiantis kitu pagrindimu.

| (44) | Europos biodyzelino taryba visų pirma nurodė teiginį Apeliacinės tarybos ataskaitoje, kad ES institucijų išvada, jog dėl to, kad sojos kainos Argentinos vidaus rinkoje buvo mažesnės už tarptautines kainas, kalta Argentinos eksporto apmokestinimo sistema, pati savaime nebuvo pakankamas pagrindas daryti išvadą, kad gamintojų įrašai tinkamai neatspindėjo sojų sąnaudų (Apeliacinės tarybos ataskaitos 6.55 punktas), ir tvirtino, kad PPO ataskaitose numatyta galimybė neatsižvelgti į žaliavų sąnaudas ir jas koreguoti, jei būtų nustatyta, kad jos yra nepatikimos. |
| --- | --- |

(44)

Europos biodyzelino taryba visų pirma nurodė teiginį Apeliacinės tarybos ataskaitoje, kad ES institucijų išvada, jog dėl to, kad sojos kainos Argentinos vidaus rinkoje buvo mažesnės už tarptautines kainas, kalta Argentinos eksporto apmokestinimo sistema, pati savaime nebuvo pakankamas pagrindas daryti išvadą, kad gamintojų įrašai tinkamai neatspindėjo sojų sąnaudų (Apeliacinės tarybos ataskaitos 6.55 punktas), ir tvirtino, kad PPO ataskaitose numatyta galimybė neatsižvelgti į žaliavų sąnaudas ir jas koreguoti, jei būtų nustatyta, kad jos yra nepatikimos.

| (45) | Europos biodyzelino tarybos teigimu, diferencijuota eksporto apmokestinimo sistema iškreipia žaliavų rinką tiek, kad įprastos pasiūlos ir paklausos sąlygos nebėra lemiamas sandorio veiksnys, ir atitinkamai dėl to vertė perkeliama nuo žaliavos gamintojų biodyzelino gamintojams, nors tai nėra pagrįsta rinkos požiūriu. Europos biodyzelino tarybos teigimu, tai yra panašu į sandorius ne įprastomis rinkos sąlygomis ir (arba) kitą praktiką, kurie gali turėti poveikio eksportuojančio gamintojo įrašuose nurodytų sąnaudų patikimumui ir kurie yra pagrįsta priežastis į tokias sąnaudas neatsižvelgti, nors jos yra faktiškai susidariusios. |
| --- | --- |

(45)

Europos biodyzelino tarybos teigimu, diferencijuota eksporto apmokestinimo sistema iškreipia žaliavų rinką tiek, kad įprastos pasiūlos ir paklausos sąlygos nebėra lemiamas sandorio veiksnys, ir atitinkamai dėl to vertė perkeliama nuo žaliavos gamintojų biodyzelino gamintojams, nors tai nėra pagrįsta rinkos požiūriu. Europos biodyzelino tarybos teigimu, tai yra panašu į sandorius ne įprastomis rinkos sąlygomis ir (arba) kitą praktiką, kurie gali turėti poveikio eksportuojančio gamintojo įrašuose nurodytų sąnaudų patikimumui ir kurie yra pagrįsta priežastis į tokias sąnaudas neatsižvelgti, nors jos yra faktiškai susidariusios.

| (46) | Grįsdama tvirtinimą, kad dėl diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos iškraipoma žaliavų rinka, Europos biodyzelino taryba visų pirma remiasi jos ekspertų atlikta analize ir jų užsakytu tyrimu „Biodyzelino kainų Argentinoje iškraipymo dėl diferencijuotų sojos produktams taikomų eksporto mokesčių poveikio nustatymas“ („Measuring the Distortion to Biodiesel Costs in Argentina Caused by Differential Export Taxes on Soybean Products“, toliau – Heffley tyrimas), kurie abu tariamai įrodė, kad diferencijuota eksporto apmokestinimo sistema dirbtinai ir reikšmingai smukdo susijusios žaliavos vidaus rinkos kainas, dėl to šios kainos yra nepatikimos. |
| --- | --- |

(46)

Grįsdama tvirtinimą, kad dėl diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos iškraipoma žaliavų rinka, Europos biodyzelino taryba visų pirma remiasi jos ekspertų atlikta analize ir jų užsakytu tyrimu „Biodyzelino kainų Argentinoje iškraipymo dėl diferencijuotų sojos produktams taikomų eksporto mokesčių poveikio nustatymas“ („Measuring the Distortion to Biodiesel Costs in Argentina Caused by Differential Export Taxes on Soybean Products“, toliau – Heffley tyrimas), kurie abu tariamai įrodė, kad diferencijuota eksporto apmokestinimo sistema dirbtinai ir reikšmingai smukdo susijusios žaliavos vidaus rinkos kainas, dėl to šios kainos yra nepatikimos.

| (47) | Heffley tyrimo metu buvo renkami Argentinos ir Jungtinių Valstijų biodyzelino gamybos sąnaudų 2010–2016 m. duomenys. Į jį taip pat įtraukta 2011 m. spalio mėn. – 2012 m. rugsėjo mėn. konkreti rinkos analizė. Tyrimo metu nustatyta, kad biodyzelino iš sojos gamybos sąnaudos Argentinoje buvo mažesnės nei tokio paties produkto gamybos sąnaudos Jungtinėse Valstijose. Atlikus tyrimą padaryta išvada, kad šis 27 proc. skirtumas susidarė iš esmės dėl diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos. |
| --- | --- |

(47)

Heffley tyrimo metu buvo renkami Argentinos ir Jungtinių Valstijų biodyzelino gamybos sąnaudų 2010–2016 m. duomenys. Į jį taip pat įtraukta 2011 m. spalio mėn. – 2012 m. rugsėjo mėn. konkreti rinkos analizė. Tyrimo metu nustatyta, kad biodyzelino iš sojos gamybos sąnaudos Argentinoje buvo mažesnės nei tokio paties produkto gamybos sąnaudos Jungtinėse Valstijose. Atlikus tyrimą padaryta išvada, kad šis 27 proc. skirtumas susidarė iš esmės dėl diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos.

| (48) | Antrame tyrimo etape buvo palyginta biodyzelino iš sojos eksporto iš Argentinos kaina (nenurodant paskirties valstybės) ir biodyzelino iš sojos vidutinė rinkos kaina Jungtinėse Valstijose. Vidutinė eksporto iš Argentinos kaina – 875 USD už metrinę toną – buvo mažesnė už JAV šalies rinkos kainą – 1 198 USD už metrinę toną. Tai būtų didelė paskata importuoti biodyzeliną iš Argentinos. Tyrime padaryta išvada, kad šis iškraipymas „tiesiogiai kyla“ iš diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos. |
| --- | --- |

(48)

Antrame tyrimo etape buvo palyginta biodyzelino iš sojos eksporto iš Argentinos kaina (nenurodant paskirties valstybės) ir biodyzelino iš sojos vidutinė rinkos kaina Jungtinėse Valstijose. Vidutinė eksporto iš Argentinos kaina – 875 USD už metrinę toną – buvo mažesnė už JAV šalies rinkos kainą – 1 198 USD už metrinę toną. Tai būtų didelė paskata importuoti biodyzeliną iš Argentinos. Tyrime padaryta išvada, kad šis iškraipymas „tiesiogiai kyla“ iš diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos.

| (49) | Europos biodyzelino taryba taip pat pabrėžė, kad vadovaujantis antidempingo tyrimų tvarka tokius iškraipymus tikrai reikėtų ištaisyti. Ji tvirtino, kad tokius iškraipymus reikėtų ištaisyti atitinkamai koreguojant sąnaudas, visų pirma žaliavų sąnaudas, kad jos būtų tokio dydžio, kokio būtų susidariusios, jei nebūtų tokių iškraipymų. Taip darydama Komisija tariamai nustatytų realias sąnaudas, kurios faktiškai susidarytų eksportuotojo rinkoje įprastomis rinkos sąlygomis gaminant ir parduodant susijusį produktą. |
| --- | --- |

(49)

Europos biodyzelino taryba taip pat pabrėžė, kad vadovaujantis antidempingo tyrimų tvarka tokius iškraipymus tikrai reikėtų ištaisyti. Ji tvirtino, kad tokius iškraipymus reikėtų ištaisyti atitinkamai koreguojant sąnaudas, visų pirma žaliavų sąnaudas, kad jos būtų tokio dydžio, kokio būtų susidariusios, jei nebūtų tokių iškraipymų. Taip darydama Komisija tariamai nustatytų realias sąnaudas, kurios faktiškai susidarytų eksportuotojo rinkoje įprastomis rinkos sąlygomis gaminant ir parduodant susijusį produktą.

| (50) | Keli biodyzelino gamintojai nesutiko su Europos biodyzelino tarybos pozicija, kad Komisija turėtų neatsižvelgti į įrašuose nurodytas žaliavų sąnaudas remiantis tuo, kad dėl diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos šios sąnaudos yra nepatikimos. Jie pakartojo, kad Kolegija ir Apeliacinė taryba būtent atmetė argumentą, kad pati diferencijuota eksporto apmokestinimo sistema kaip tokia galėtų būti pagrindas, kuriuo remiantis būtų galima neatsižvelgti į įrašuose nurodytas sąnaudas, ir kad bet kuriuo atveju tyrimą atliekanti institucija negali atmesti įrašuose nurodytų sąnaudų, jei įrašai tiksliai ir sąžiningai atspinti faktiškai susidariusias sąnaudas. |
| --- | --- |

(50)

Keli biodyzelino gamintojai nesutiko su Europos biodyzelino tarybos pozicija, kad Komisija turėtų neatsižvelgti į įrašuose nurodytas žaliavų sąnaudas remiantis tuo, kad dėl diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos šios sąnaudos yra nepatikimos. Jie pakartojo, kad Kolegija ir Apeliacinė taryba būtent atmetė argumentą, kad pati diferencijuota eksporto apmokestinimo sistema kaip tokia galėtų būti pagrindas, kuriuo remiantis būtų galima neatsižvelgti į įrašuose nurodytas sąnaudas, ir kad bet kuriuo atveju tyrimą atliekanti institucija negali atmesti įrašuose nurodytų sąnaudų, jei įrašai tiksliai ir sąžiningai atspinti faktiškai susidariusias sąnaudas.

| (51) | Komisija pripažino, kad Apeliacinė taryba per se neatmeta galimybės, kad tyrimą atliekanti institucija tam tikromis konkrečiomis aplinkybėmis gali neatsižvelgti į įrašuose nurodytas sąnaudas, jei per tyrimą būtų nustatyta, kad sąnaudos buvo, pvz., per daug išpūstos arba sumažintos arba dėl sandorių ne įprastomis rinkos sąlygomis arba kitos praktikos buvo padarytas poveikis praneštų sąnaudų patikimumui (Apeliacinės tarybos ataskaitos 6.41 punktas). |
| --- | --- |

(51)

Komisija pripažino, kad Apeliacinė taryba per se neatmeta galimybės, kad tyrimą atliekanti institucija tam tikromis konkrečiomis aplinkybėmis gali neatsižvelgti į įrašuose nurodytas sąnaudas, jei per tyrimą būtų nustatyta, kad sąnaudos buvo, pvz., per daug išpūstos arba sumažintos arba dėl sandorių ne įprastomis rinkos sąlygomis arba kitos praktikos buvo padarytas poveikis praneštų sąnaudų patikimumui (Apeliacinės tarybos ataskaitos 6.41 punktas).

per se

| (52) | Tačiau Apeliacinė taryba taip pat nustatė, kad pati Argentinos eksporto apmokestinimo sistema nėra pakankamas pagrindas padaryti išvadą, kad gamintojų įrašai tinkamai neatspindėjo su biodyzelino gamyba ir pardavimu susijusių žaliavų sąnaudų, arba apskaičiuojant biodyzelino normaliąją vertę neatsižvelgti į tuose įrašuose nurodytas susijusias sąnaudas (Apeliacinės tarybos ataskaitos 6.55 punktas). |
| --- | --- |

(52)

Tačiau Apeliacinė taryba taip pat nustatė, kad pati Argentinos eksporto apmokestinimo sistema nėra pakankamas pagrindas padaryti išvadą, kad gamintojų įrašai tinkamai neatspindėjo su biodyzelino gamyba ir pardavimu susijusių žaliavų sąnaudų, arba apskaičiuojant biodyzelino normaliąją vertę neatsižvelgti į tuose įrašuose nurodytas susijusias sąnaudas (Apeliacinės tarybos ataskaitos 6.55 punktas).

| (53) | Europos biodyzelino tarybos argumentai paremti tuo, kad dėl tariamo iškraipomojo diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos poveikio susijusių žaliavų sąnaudos būtų nepatikimos ir dėl to į jas reikėtų neatsižvelgti. Europos biodyzelino taryba laikosi nuomonės, kad sojų kainos Argentinos vidaus rinkoje už tarptautines kainas buvo mažesnės dėl Argentinos taikomos eksporto apmokestinimo sistemos. Tačiau priimti šį argumentą būtų tas pat, kas sutikti, priešingai nei nustatė Apeliacinė taryba, kad diferencijuota eksporto apmokestinimo sistema kaip tokia padarė tokį poveikį, kad į faktiškai susidariusias ir bendrovės įrašuose nurodytas sąnaudas reikėtų neatsižvelgti tik todėl, kad jos yra mažesnės už tarptautines kainas. Dėl to Komisija taip pat primena, kad per pradinį tyrimą buvo patvirtinta, jog faktinės susidariusios žaliavų sąnaudos buvo tinkamai ir sąžiningai atspindėtos bendrovių įrašuose. |
| --- | --- |

(53)

Europos biodyzelino tarybos argumentai paremti tuo, kad dėl tariamo iškraipomojo diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos poveikio susijusių žaliavų sąnaudos būtų nepatikimos ir dėl to į jas reikėtų neatsižvelgti. Europos biodyzelino taryba laikosi nuomonės, kad sojų kainos Argentinos vidaus rinkoje už tarptautines kainas buvo mažesnės dėl Argentinos taikomos eksporto apmokestinimo sistemos. Tačiau priimti šį argumentą būtų tas pat, kas sutikti, priešingai nei nustatė Apeliacinė taryba, kad diferencijuota eksporto apmokestinimo sistema kaip tokia padarė tokį poveikį, kad į faktiškai susidariusias ir bendrovės įrašuose nurodytas sąnaudas reikėtų neatsižvelgti tik todėl, kad jos yra mažesnės už tarptautines kainas. Dėl to Komisija taip pat primena, kad per pradinį tyrimą buvo patvirtinta, jog faktinės susidariusios žaliavų sąnaudos buvo tinkamai ir sąžiningai atspindėtos bendrovių įrašuose.

| (54) | Todėl Komisija atmetė Europos biodyzelino tarybos tvirtinimą, kadangi su juo sutikus būtų neatsižvelgta į ataskaitose pateiktas išvadas. |
| --- | --- |

(54)

Todėl Komisija atmetė Europos biodyzelino tarybos tvirtinimą, kadangi su juo sutikus būtų neatsižvelgta į ataskaitose pateiktas išvadas.

| (55) | Todėl Komisija manė, jog tam, kad priemonės atitiktų ataskaitas ir PPO nuostatas, normaliąją vertę reikia apskaičiuoti remiantis susidariusiomis faktinėmis sąnaudomis, nurodytomis atitinkamuose bendrovės įrašuose. |
| --- | --- |

(55)

Todėl Komisija manė, jog tam, kad priemonės atitiktų ataskaitas ir PPO nuostatas, normaliąją vertę reikia apskaičiuoti remiantis susidariusiomis faktinėmis sąnaudomis, nurodytomis atitinkamuose bendrovės įrašuose.

| (56) | Po faktų atskleidimo Europos biodyzelino taryba pakartojo, kad remdamasi PPO sprendimu šioje byloje Komisija sąnaudas galėjo koreguoti. Ji tvirtino, kad Komisija neteisingai suprato PPO sprendimą ir Europos biodyzelino tarybos tvirtinimą. |
| --- | --- |

(56)

Po faktų atskleidimo Europos biodyzelino taryba pakartojo, kad remdamasi PPO sprendimu šioje byloje Komisija sąnaudas galėjo koreguoti. Ji tvirtino, kad Komisija neteisingai suprato PPO sprendimą ir Europos biodyzelino tarybos tvirtinimą.

| (57) | Europos biodyzelino tarybos nuomone, Komisija nepaisė ataskaitose pateikto teiginio, kad sojų kainos Argentinos vidaus rinkoje už tarptautines kainas buvo mažesnės dėl Argentinoje taikomos eksporto apmokestinimo sistemos. Europos biodyzelino taryba teigė, kad sprendime nenurodyta, kaip tvirtina Komisija, kad diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos iškreipiamasis poveikis pats savaime nebūtų pakankamas pagrindas koreguoti sąnaudas. |
| --- | --- |

(57)

Europos biodyzelino tarybos nuomone, Komisija nepaisė ataskaitose pateikto teiginio, kad sojų kainos Argentinos vidaus rinkoje už tarptautines kainas buvo mažesnės dėl Argentinoje taikomos eksporto apmokestinimo sistemos. Europos biodyzelino taryba teigė, kad sprendime nenurodyta, kaip tvirtina Komisija, kad diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos iškreipiamasis poveikis pats savaime nebūtų pakankamas pagrindas koreguoti sąnaudas.

| (58) | Europos biodyzelino taryba taip pat pakartojo ir pabrėžė, kad tai, jog kainos šalies rinkoje buvo nepatikimos dėl diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos, buvo pakankamas pagrindas padaryti išvadą, kad gamintojų įrašai tinkamai neatspindėjo su sojomis susijusių biodyzelino gamybos ir pardavimo sąnaudų. Dėl vidaus rinkos kainų nepatikimumo buvo galima neatsižvelgti į įrašuose nurodytas sąnaudas ir Europos biodyzelino taryba Komisijai pateikė visą informaciją, reikalingą sąnaudų koregavimui. |
| --- | --- |

(58)

Europos biodyzelino taryba taip pat pakartojo ir pabrėžė, kad tai, jog kainos šalies rinkoje buvo nepatikimos dėl diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos, buvo pakankamas pagrindas padaryti išvadą, kad gamintojų įrašai tinkamai neatspindėjo su sojomis susijusių biodyzelino gamybos ir pardavimo sąnaudų. Dėl vidaus rinkos kainų nepatikimumo buvo galima neatsižvelgti į įrašuose nurodytas sąnaudas ir Europos biodyzelino taryba Komisijai pateikė visą informaciją, reikalingą sąnaudų koregavimui.

| (59) | Europos biodyzelino taryba primygtinai teigė, kad Kolegija ir Apeliacinė taryba nusprendė, jog tyrimą atliekančios institucijos galėjo laisvai išnagrinėti gamintojų ir (arba) eksportuotojų įrašuose pateiktų sąnaudų patikimumą, visų pirma, ar visos susidariusios sąnaudos buvo įtrauktos, ar susidariusios sąnaudos per daug išpūstos arba sumažintos ir ar sandoriai neįprastomis rinkos sąlygomis arba kita praktika turėjo įtakos įrašuose nurodytų sąnaudų patikimumui. Pasak Europos biodyzelino tarybos, diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos poveikis buvo panašus į sandorių neįprastomis rinkos sąlygomis poveikį ir (arba) prilygo kitai praktikai, kuri galėjo turėti poveikio įrašuose nurodytų sąnaudų patikimumui (10). |
| --- | --- |

(59)

Europos biodyzelino taryba primygtinai teigė, kad Kolegija ir Apeliacinė taryba nusprendė, jog tyrimą atliekančios institucijos galėjo laisvai išnagrinėti gamintojų ir (arba) eksportuotojų įrašuose pateiktų sąnaudų patikimumą, visų pirma, ar visos susidariusios sąnaudos buvo įtrauktos, ar susidariusios sąnaudos per daug išpūstos arba sumažintos ir ar sandoriai neįprastomis rinkos sąlygomis arba kita praktika turėjo įtakos įrašuose nurodytų sąnaudų patikimumui. Pasak Europos biodyzelino tarybos, diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos poveikis buvo panašus į sandorių neįprastomis rinkos sąlygomis poveikį ir (arba) prilygo kitai praktikai, kuri galėjo turėti poveikio įrašuose nurodytų sąnaudų patikimumui (10).

10

| (60) | Komisija iš naujo įvertino šį tvirtinimą atsižvelgdama į 2017 m. liepos 20 d. vykusį posėdį, kuriame dalyvavo bylas nagrinėjantis pareigūnas. Komisija 51–55 konstatuojamosiose dalyse nurodė, kad susidariusios faktinės žaliavų sąnaudos buvo tinkamai ir sąžiningai atspindėtos Argentinos bendrovių įrašuose ir kad pirmiau atliktas sąnaudų koregavimas neatitinka ES įsipareigojimų PPO. |
| --- | --- |

(60)

Komisija iš naujo įvertino šį tvirtinimą atsižvelgdama į 2017 m. liepos 20 d. vykusį posėdį, kuriame dalyvavo bylas nagrinėjantis pareigūnas. Komisija 51–55 konstatuojamosiose dalyse nurodė, kad susidariusios faktinės žaliavų sąnaudos buvo tinkamai ir sąžiningai atspindėtos Argentinos bendrovių įrašuose ir kad pirmiau atliktas sąnaudų koregavimas neatitinka ES įsipareigojimų PPO.

| (61) | Komisija nesutiko su tuo, kaip Europos biodyzelino taryba aiškina Kolegijos ir Apeliacinės tarybos išvadas. Pavyzdžiui, Kolegijos ataskaitos 400 išnašoje yra daugiau niuansų, nei teigiama Europos biodyzelino tarybos pateiktose pastabose. Kolegija nustatė, kad įrašų vertinimas, susijęs su 2 straipsnio 2 dalies 1 punkto 1 papunktyje pateikta sąvoka „tinkamai atspindi“, neapima pačių įrašuose nurodytų sąnaudų tinkamumo vertinimo, jei nustatoma, kad gamintojo ar eksportuotojo įrašuose faktinės sąnaudos yra nurodytos tiksliai ir sąžiningai neviršijant priimtinų ribų. |
| --- | --- |

(61)

Komisija nesutiko su tuo, kaip Europos biodyzelino taryba aiškina Kolegijos ir Apeliacinės tarybos išvadas. Pavyzdžiui, Kolegijos ataskaitos 400 išnašoje yra daugiau niuansų, nei teigiama Europos biodyzelino tarybos pateiktose pastabose. Kolegija nustatė, kad įrašų vertinimas, susijęs su 2 straipsnio 2 dalies 1 punkto 1 papunktyje pateikta sąvoka „tinkamai atspindi“, neapima pačių įrašuose nurodytų sąnaudų tinkamumo vertinimo, jei nustatoma, kad gamintojo ar eksportuotojo įrašuose faktinės sąnaudos yra nurodytos tiksliai ir sąžiningai neviršijant priimtinų ribų.

| (62) | Tačiau, tvirtindama, kad diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos poveikis buvo panašus į sandorių neįprastomis rinkos sąlygomis poveikį ir (arba) prilygo kitai praktikai, Europos biodyzelino taryba aiškiai turėjo omenyje tokį įrašuose pateiktų sąnaudų tinkamumo vertinimą. |
| --- | --- |

(62)

Tačiau, tvirtindama, kad diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos poveikis buvo panašus į sandorių neįprastomis rinkos sąlygomis poveikį ir (arba) prilygo kitai praktikai, Europos biodyzelino taryba aiškiai turėjo omenyje tokį įrašuose pateiktų sąnaudų tinkamumo vertinimą.

| (63) | Be to, diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos poveikis nebuvo i) nei panašus į sandorių neįprastomis rinkos sąlygomis poveikį, ii) nei prilygo kitai praktikai, kuri galėtų daryti poveikį eksportuojančio gamintojo įrašuose nurodytų sąnaudų patikimumui. Kad ir kokia yra tiksli šių sąvokų taikymo sritis, Kolegija ir Apeliacinė taryba būtent atmetė Komisijos pradinius argumentus, kad Argentinos eksporto apmokestinimo sistemos sukeltas kainų iškraipymas pats savaime buvo pagrindas neatsižvelgti į eksportuojančio gamintojo įrašuose nurodytas sąnaudas (11). |
| --- | --- |

(63)

Be to, diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos poveikis nebuvo i) nei panašus į sandorių neįprastomis rinkos sąlygomis poveikį, ii) nei prilygo kitai praktikai, kuri galėtų daryti poveikį eksportuojančio gamintojo įrašuose nurodytų sąnaudų patikimumui. Kad ir kokia yra tiksli šių sąvokų taikymo sritis, Kolegija ir Apeliacinė taryba būtent atmetė Komisijos pradinius argumentus, kad Argentinos eksporto apmokestinimo sistemos sukeltas kainų iškraipymas pats savaime buvo pagrindas neatsižvelgti į eksportuojančio gamintojo įrašuose nurodytas sąnaudas (11).

11

| (64) | Po patikslinto faktų atskleidimo Europos biodyzelino taryba laikėsi pozicijos, kad Komisija klaidingai suprato Apeliacinės tarybos ataskaitos 6.55 punkte pateiktą pareiškimą ir neatsižvelgė į tos pačios ataskaitos 6.41 punkte numatytą galimybę išnagrinėti įrašuose nurodytų žaliavų sąnaudų patikimumą ir, nustačius, kad šios sąnaudos yra nepatikimos, į jas neatsižvelgti, ir pateikė tai pagrindžiančių papildomų argumentų. |
| --- | --- |

(64)

Po patikslinto faktų atskleidimo Europos biodyzelino taryba laikėsi pozicijos, kad Komisija klaidingai suprato Apeliacinės tarybos ataskaitos 6.55 punkte pateiktą pareiškimą ir neatsižvelgė į tos pačios ataskaitos 6.41 punkte numatytą galimybę išnagrinėti įrašuose nurodytų žaliavų sąnaudų patikimumą ir, nustačius, kad šios sąnaudos yra nepatikimos, į jas neatsižvelgti, ir pateikė tai pagrindžiančių papildomų argumentų.

| (65) | Dėl pirmojo argumento Europos biodyzelino taryba tvirtino, kad Apeliacinės tarybos 6.55 punkte pateiktas pareiškimas, jog „... ES institucijų išvada, jog sojos kainos Argentinos vidaus rinkoje už tarptautines kainas buvo mažesnės dėl Argentinos eksporto apmokestinimo sistemos, pati savaime nebuvo pakankamas pagrindas padaryti išvadą, kad gamintojų įrašai tinkamai neatspindėjo su biodyzelino gamyba ir pardavimu susijusių sojų sąnaudų, arba apskaičiuojant biodyzelino normaliąją vertę neatsižvelgti į tas sąnaudas“, nėra Apeliacinės tarybos atliktas teisinis vertinimas, kaip teigė Komisija, o tik pačios Komisijos padarytos išvados, pateiktos galutiniame reglamente, citavimas. Europos biodyzelino taryba taip pat tvirtino, kad formuluotė
  „pati savaime nebuvo pakankamas pagrindas“
  reiškia, jog Argentinos eksporto apmokestinimo sistema galėjo būti pakankamas pagrindas neatsižvelgti į sąnaudas, tačiau Komisija neatliko reikiamos analizės. Galiausiai, Komisija, aiškindama 6.55 punktą, taip pat neatsižvelgė į tai, kad Apeliacinė taryba mano, jog taip pat būtina atsižvelgti į vėliau iškilusį lyginamojo dydžio klausimą. To būtų nereikėję, jei Apeliacinė taryba būtų besąlygiškai atmetusi faktą, jog sąnaudų pakoregavimą būtų galima pagrįsti Argentinos eksporto apmokestinimo sistema. |
| --- | --- |

(65)

Dėl pirmojo argumento Europos biodyzelino taryba tvirtino, kad Apeliacinės tarybos 6.55 punkte pateiktas pareiškimas, jog „... ES institucijų išvada, jog sojos kainos Argentinos vidaus rinkoje už tarptautines kainas buvo mažesnės dėl Argentinos eksporto apmokestinimo sistemos, pati savaime nebuvo pakankamas pagrindas padaryti išvadą, kad gamintojų įrašai tinkamai neatspindėjo su biodyzelino gamyba ir pardavimu susijusių sojų sąnaudų, arba apskaičiuojant biodyzelino normaliąją vertę neatsižvelgti į tas sąnaudas“, nėra Apeliacinės tarybos atliktas teisinis vertinimas, kaip teigė Komisija, o tik pačios Komisijos padarytos išvados, pateiktos galutiniame reglamente, citavimas. Europos biodyzelino taryba taip pat tvirtino, kad formuluotė
  „pati savaime nebuvo pakankamas pagrindas“
  reiškia, jog Argentinos eksporto apmokestinimo sistema galėjo būti pakankamas pagrindas neatsižvelgti į sąnaudas, tačiau Komisija neatliko reikiamos analizės. Galiausiai, Komisija, aiškindama 6.55 punktą, taip pat neatsižvelgė į tai, kad Apeliacinė taryba mano, jog taip pat būtina atsižvelgti į vėliau iškilusį lyginamojo dydžio klausimą. To būtų nereikėję, jei Apeliacinė taryba būtų besąlygiškai atmetusi faktą, jog sąnaudų pakoregavimą būtų galima pagrįsti Argentinos eksporto apmokestinimo sistema.

ES institucijų išvada, jog sojos kainos Argentinos vidaus rinkoje už tarptautines kainas buvo mažesnės dėl Argentinos eksporto apmokestinimo sistemos, pati savaime nebuvo pakankamas pagrindas padaryti išvadą, kad gamintojų įrašai tinkamai neatspindėjo su biodyzelino gamyba ir pardavimu susijusių sojų sąnaudų, arba apskaičiuojant biodyzelino normaliąją vertę neatsižvelgti į tas sąnaudas

„pati savaime nebuvo pakankamas pagrindas“

| (66) | Komisija nepritarė Europos biodyzelino tarybos pasiūlytam išaiškinimui. |
| --- | --- |

(66)

Komisija nepritarė Europos biodyzelino tarybos pasiūlytam išaiškinimui.

| (67) | Pirma, 6.55 punkte pateiktas pirmiau minėtas Apeliacinės tarybos pareiškimas nėra tik Komisijos išvadų citavimas. Priešingai, jis neatsiejamas nuo ADS 2 straipsnio 2 dalies 1 punkto 1 papunkčio Apeliacinės tarybos išaiškinimo, pateikto 6.56 punkte. Apeliacinė taryba aiškiai pritarė Kolegijai, kad ši nuostata nėra pakankama, kad būtų galima pagrįsti Komisijos išvadą neatsižvelgti į Argentinos biodyzelino gamintojų įrašuose nurodytas sąnaudas, kadangi dėl Argentinos eksporto apmokestinimo sistemos sojų kainos Argentinos vidaus rinkoje buvo mažesnės už tarptautines kainas. Apeliacinė taryba šį norminį faktą pažodžiui pakartojo 6.56 punkto antraštinėje dalyje „Išvados“. |
| --- | --- |

(67)

Pirma, 6.55 punkte pateiktas pirmiau minėtas Apeliacinės tarybos pareiškimas nėra tik Komisijos išvadų citavimas. Priešingai, jis neatsiejamas nuo ADS 2 straipsnio 2 dalies 1 punkto 1 papunkčio Apeliacinės tarybos išaiškinimo, pateikto 6.56 punkte. Apeliacinė taryba aiškiai pritarė Kolegijai, kad ši nuostata nėra pakankama, kad būtų galima pagrįsti Komisijos išvadą neatsižvelgti į Argentinos biodyzelino gamintojų įrašuose nurodytas sąnaudas, kadangi dėl Argentinos eksporto apmokestinimo sistemos sojų kainos Argentinos vidaus rinkoje buvo mažesnės už tarptautines kainas. Apeliacinė taryba šį norminį faktą pažodžiui pakartojo 6.56 punkto antraštinėje dalyje „Išvados“.

| (68) | Antra, Komisijos nuomone, formuluotė
  „pati savaime nebuvo pakankamas pagrindas“
  reiškia, kad eksporto apmokestinimo sistemos egzistavimo faktas pats savaime nebuvo pakankamas pagrindas sąnaudų koregavimui pagrįsti, kaip buvo padaryta pradiniame tyrime. Jei (kaip teigia Europos biodyzelino taryba) pagrindinė priežastis, dėl kurios Apeliacinė taryba nustatė, jog ES priemonės neatitinka PPO nuostatų, buvo Komisijos nepakankamas argumentavimas pradiniame reglamente, ji būtų aiškiai tai nurodžiusi. Tačiau nei Apeliacinė taryba, nei Kolegija nieko panašaus nepareiškė. Tikriau sakant, formuluotė „pat-i savaime“ greičiausiai buvo pavartota tam, kad būtų aišku, jog pats eksporto apmokestinimo sistemos Argentinoje taikymas negali būti pagrindas sąnaudoms koreguoti pagal ADS 2 straipsnio 2 dalies 1 punkto 1 papunktį, kad ir kaip tinkamai būtų argumentuotas ar dokumentais pagrįstas šios sistemos iškraipomasis poveikis. |
| --- | --- |

(68)

Antra, Komisijos nuomone, formuluotė
  „pati savaime nebuvo pakankamas pagrindas“
  reiškia, kad eksporto apmokestinimo sistemos egzistavimo faktas pats savaime nebuvo pakankamas pagrindas sąnaudų koregavimui pagrįsti, kaip buvo padaryta pradiniame tyrime. Jei (kaip teigia Europos biodyzelino taryba) pagrindinė priežastis, dėl kurios Apeliacinė taryba nustatė, jog ES priemonės neatitinka PPO nuostatų, buvo Komisijos nepakankamas argumentavimas pradiniame reglamente, ji būtų aiškiai tai nurodžiusi. Tačiau nei Apeliacinė taryba, nei Kolegija nieko panašaus nepareiškė. Tikriau sakant, formuluotė „pat-i savaime“ greičiausiai buvo pavartota tam, kad būtų aišku, jog pats eksporto apmokestinimo sistemos Argentinoje taikymas negali būti pagrindas sąnaudoms koreguoti pagal ADS 2 straipsnio 2 dalies 1 punkto 1 papunktį, kad ir kaip tinkamai būtų argumentuotas ar dokumentais pagrįstas šios sistemos iškraipomasis poveikis.

„pati savaime nebuvo pakankamas pagrindas“

eksporto apmokestinimo sistemos egzistavimo faktas pats savaime

argumentavimas

| (69) | Trečia, Komisija nesutiko su Europos biodyzelino tarybos išvada, pagrįsta tuo, kad Apeliacinė taryba argumentą dėl lyginamųjų dydžių išnagrinėjo 6.58–6.83 punktuose ir taip parodė, jog Argentinos eksporto apmokestinimo sistema iš tiesų galėjo būti pakankamas pagrindas neatsižvelgti į įrašuose nurodytas žaliavų sąnaudas. Kaip galima spręsti iš prieš 6.58 punktą esančios antraštės, Apeliacinė taryba tuose punktuose nagrinėjo kitą Argentinos tvirtinimą pagal ADS 2 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(69)

Trečia, Komisija nesutiko su Europos biodyzelino tarybos išvada, pagrįsta tuo, kad Apeliacinė taryba argumentą dėl lyginamųjų dydžių išnagrinėjo 6.58–6.83 punktuose ir taip parodė, jog Argentinos eksporto apmokestinimo sistema iš tiesų galėjo būti pakankamas pagrindas neatsižvelgti į įrašuose nurodytas žaliavų sąnaudas. Kaip galima spręsti iš prieš 6.58 punktą esančios antraštės, Apeliacinė taryba tuose punktuose nagrinėjo kitą Argentinos tvirtinimą pagal ADS 2 straipsnio 2 dalį.

| (70) | Tada Komisija atkreipė dėmesį į antrą Europos biodyzelino tarybos tvirtinimą, būtent į tai, kad Apeliacinės tarybos ataskaitos 6.41 punkte aiškiai nurodyta, jog gali būti neatsižvelgiama į bendrovės įrašuose nurodytas sąnaudas, jei jos grindžiamos praktika, kuri turi poveikio įrašuose nurodytų sąnaudų patikimumui. Europos biodyzelino taryba taip pat nurodė faktą, kad Kolegija savo argumentavimą pateikė tik išnašoje, o Apeliacinė taryba nusprendė jį pateikti pagrindiniame savo ataskaitos tekste. Pasak Europos biodyzelino tarybos, tai reikštų, kad Apeliacinė taryba norėjo išsklaidyti pernelyg ribotą ADS 2 straipsnio 2 dalies 1 punkto 1 papunkčio išaiškinimą ir aiškiai nurodyti, kad tomis aplinkybėmis vis dar įmanoma pakoreguoti sąnaudas. |
| --- | --- |

(70)

Tada Komisija atkreipė dėmesį į antrą Europos biodyzelino tarybos tvirtinimą, būtent į tai, kad Apeliacinės tarybos ataskaitos 6.41 punkte aiškiai nurodyta, jog gali būti neatsižvelgiama į bendrovės įrašuose nurodytas sąnaudas, jei jos grindžiamos praktika, kuri turi poveikio įrašuose nurodytų sąnaudų patikimumui. Europos biodyzelino taryba taip pat nurodė faktą, kad Kolegija savo argumentavimą pateikė tik išnašoje, o Apeliacinė taryba nusprendė jį pateikti pagrindiniame savo ataskaitos tekste. Pasak Europos biodyzelino tarybos, tai reikštų, kad Apeliacinė taryba norėjo išsklaidyti pernelyg ribotą ADS 2 straipsnio 2 dalies 1 punkto 1 papunkčio išaiškinimą ir aiškiai nurodyti, kad tomis aplinkybėmis vis dar įmanoma pakoreguoti sąnaudas.

| (71) | 6.41 punkte Apeliacinė taryba nagrinėjo ES tvirtinimą, jog Kolegijos ataskaitoje lyg ir nurodyta, kad tyrimą atliekanti institucija turi remtis visomis bendrovės įrašuose nurodytomis sąnaudomis, jei jos tiksliai atspindi faktiškai patirtas sąnaudas, nepaisant to, kokios nepagrįstos jos būtų, palyginti su pakaitiniu kintamuoju arba lyginamuoju dydžiu, atitinkančiu įprastas rinkos sąlygas. Ji atmetė tokį išaiškinimą ir priminė, kad Kolegija iš esmės pritarė tam, jog tyrimą atliekanti institucija gali įvertinti gamintojų įrašuose nurodytų sąnaudų patikimumą ir tikslumą. Todėl tyrimą atliekanti institucija galėjo nustatyti, ar įtrauktos visos susidariusios sąnaudos, ar susidariusios sąnaudos buvo per daug išpūstos arba sumažintos ir ar sandoriai neįprastomis rinkos sąlygomis arba kita praktika turi įtakos praneštų sąnaudų patikimumui. |
| --- | --- |

(71)

6.41 punkte Apeliacinė taryba nagrinėjo ES tvirtinimą, jog Kolegijos ataskaitoje lyg ir nurodyta, kad tyrimą atliekanti institucija turi remtis visomis bendrovės įrašuose nurodytomis sąnaudomis, jei jos tiksliai atspindi faktiškai patirtas sąnaudas, nepaisant to, kokios nepagrįstos jos būtų, palyginti su pakaitiniu kintamuoju arba lyginamuoju dydžiu, atitinkančiu įprastas rinkos sąlygas. Ji atmetė tokį išaiškinimą ir priminė, kad Kolegija iš esmės pritarė tam, jog tyrimą atliekanti institucija gali įvertinti gamintojų įrašuose nurodytų sąnaudų patikimumą ir tikslumą. Todėl tyrimą atliekanti institucija galėjo nustatyti, ar įtrauktos visos susidariusios sąnaudos, ar susidariusios sąnaudos buvo per daug išpūstos arba sumažintos ir ar sandoriai neįprastomis rinkos sąlygomis arba kita praktika turi įtakos praneštų sąnaudų patikimumui.

| (72) | Komisija pritarė Europos biodyzelino tarybai, kad Apeliacinė taryba patvirtino Kolegijos sprendimą, jog į įrašuose nurodytas sąnaudas gali būti neatsižvelgta, jei tyrimą atliekanti institucija nustato sandorių neįprastomis rinkos sąlygomis arba kitą praktiką, kuri turi įtakos jų patikimumui. Jos nuomone, taip pat yra normalu tai, kad Apeliacinė taryba tvirtinimą nagrinėjo pagrindiniame savo sprendimo tekste, o ne išnašoje, kaip tai padarė Kolegija. Tačiau nei Kolegija, nei Apeliacinė taryba nepateikė išvadų ar pasiūlymų dėl to, kad Argentinos eksporto apmokestinimo sistemai, kaip praktikai, turinčiai įtakos patikimumui, gali būti taikoma ši išimtis. Jei Kolegija ar Apeliacinė taryba būtų maniusios, kad Argentinos eksporto apmokestinimo sistema galėjo būti laikoma kita praktika, turinčia įtakos patikimumui, jos būtų aiškiai tai nurodžiusios ir nebūtų nustačiusios, kad ES priemonės neatitinka PPO nuostatų. |
| --- | --- |

(72)

Komisija pritarė Europos biodyzelino tarybai, kad Apeliacinė taryba patvirtino Kolegijos sprendimą, jog į įrašuose nurodytas sąnaudas gali būti neatsižvelgta, jei tyrimą atliekanti institucija nustato sandorių neįprastomis rinkos sąlygomis arba kitą praktiką, kuri turi įtakos jų patikimumui. Jos nuomone, taip pat yra normalu tai, kad Apeliacinė taryba tvirtinimą nagrinėjo pagrindiniame savo sprendimo tekste, o ne išnašoje, kaip tai padarė Kolegija. Tačiau nei Kolegija, nei Apeliacinė taryba nepateikė išvadų ar pasiūlymų dėl to, kad Argentinos eksporto apmokestinimo sistemai, kaip praktikai, turinčiai įtakos patikimumui, gali būti taikoma ši išimtis. Jei Kolegija ar Apeliacinė taryba būtų maniusios, kad Argentinos eksporto apmokestinimo sistema galėjo būti laikoma kita praktika, turinčia įtakos patikimumui, jos būtų aiškiai tai nurodžiusios ir nebūtų nustačiusios, kad ES priemonės neatitinka PPO nuostatų.

| (73) | Todėl Komisija ir toliau laikosi to, kaip aiškino ataskaitas, būtent, kad ES, apskaičiuodama Argentinos biodyzelino normaliąją vertę, remdamasi iškraipymais, atsiradusiais tik dėl paties Argentinos eksporto apmokestinimo sistemos egzistavimo fakto, negalėjo neatsižvelgti į faktiškai susidariusias ir tiksliai įrašuose nurodytas sąnaudas. |
| --- | --- |

(73)

Todėl Komisija ir toliau laikosi to, kaip aiškino ataskaitas, būtent, kad ES, apskaičiuodama Argentinos biodyzelino normaliąją vertę, remdamasi iškraipymais, atsiradusiais tik dėl paties Argentinos eksporto apmokestinimo sistemos egzistavimo fakto, negalėjo neatsižvelgti į faktiškai susidariusias ir tiksliai įrašuose nurodytas sąnaudas.

| (74) | Bet kuriuo atveju Komisija toliau svarstė Europos biodyzelino tarybos pateiktus teiginius ir, FEDIOL (Sąjungos biodyzelino pramonės tiekėjui) atkleidus faktus, tai, kad Komisija, koreguodama sąnaudas, kad būtų neutralizuotas eksporto apmokestinimo sistemos sukeltas biodyzelino gamybos sąnaudų Argentinoje iškraipomasis poveikis, turėtų atsižvelgti į kitokius įrodymus. Šiuo klausimu ji pažymėjo, kad šio peržiūros tyrimo tikslas nėra surinkti kitokių sąnaudų koregavimo, kuriuo siekiama neutralizuoti eksporto apmokestinimo sistemos sukeltą iškraipomąjį poveikį, įrodymų.
  Bet kuriuo atveju Komisija pažymėjo, kad Heffley tyrime pateikti įrodymai negali būti laikomi pakankamai rimtu pagrindu naujam sąnaudų koregavimui atlikti dėl toliau nurodytų priežasčių. |
| --- | --- |

(74)

Bet kuriuo atveju Komisija toliau svarstė Europos biodyzelino tarybos pateiktus teiginius ir, FEDIOL (Sąjungos biodyzelino pramonės tiekėjui) atkleidus faktus, tai, kad Komisija, koreguodama sąnaudas, kad būtų neutralizuotas eksporto apmokestinimo sistemos sukeltas biodyzelino gamybos sąnaudų Argentinoje iškraipomasis poveikis, turėtų atsižvelgti į kitokius įrodymus. Šiuo klausimu ji pažymėjo, kad šio peržiūros tyrimo tikslas nėra surinkti kitokių sąnaudų koregavimo, kuriuo siekiama neutralizuoti eksporto apmokestinimo sistemos sukeltą iškraipomąjį poveikį, įrodymų.

Bet kuriuo atveju Komisija pažymėjo, kad Heffley tyrime pateikti įrodymai negali būti laikomi pakankamai rimtu pagrindu naujam sąnaudų koregavimui atlikti dėl toliau nurodytų priežasčių.

| (75) | Visų pirma, TL apėmė 2011 m. liepos mėn. – 2012 m. birželio mėn., o konkreti Heffley tyrimo analizė apima 2011 m. spalio mėn. – 2012 m. rugsėjo mėn. Todėl nagrinėjamieji laikotarpiai sutampa tik iš dalies ir dėl to kyla abejonių, ar tyrimo išvados gali būti pritaikytos pagrindiniam tyrimui jų nekoreguojant. Komisija negalėjo ištaisyti šio neatitikimo neturėdama 2011 m. liepos mėn. – rugsėjo mėn. laikotarpio duomenų. |
| --- | --- |

(75)

Visų pirma, TL apėmė 2011 m. liepos mėn. – 2012 m. birželio mėn., o konkreti Heffley tyrimo analizė apima 2011 m. spalio mėn. – 2012 m. rugsėjo mėn. Todėl nagrinėjamieji laikotarpiai sutampa tik iš dalies ir dėl to kyla abejonių, ar tyrimo išvados gali būti pritaikytos pagrindiniam tyrimui jų nekoreguojant. Komisija negalėjo ištaisyti šio neatitikimo neturėdama 2011 m. liepos mėn. – rugsėjo mėn. laikotarpio duomenų.

| (76) | Antra, tyrime gamybos sąnaudos JAV nustatytos remiantis sojos kaina JAV rinkoje. Šis ekonominis metodas yra grindžiamas prielaidomis, tačiau juos nepateikiama patikimų duomenų siekiant nustatyti faktines JAV biodyzelino gamybos sąnaudas. Net jei būtų galima remtis vien tik prielaidomis, tvirtinimas, kad biodyzelino gamybos iš nerafinuoto sojų aliejaus sąnaudos JAV ir Argentinoje būtų identiškos, yra nepagrįstas. Trečia, naudojant vidutinę eksporto iš Argentinos kainą, neatsižvelgiama į tai, jog eksporto į Sąjungą kaina iš tiesų gali būti didesnė už vidutinę. Iš tikrųjų, pradinio tyrimo TL Argentinos biodyzelino eksporto į ES kaina buvo 967 EUR už metrinę toną, o tai atitinka 1 294 USD už metrinę toną, taikant to laikotarpio valiutos kursą, kaip nurodyta byloje. Tačiau tyrime šiam laikotarpiui pasirinkta vidutinė eksporto kaina buvo 1 071 USD už metrinę toną. Tai reiškia, kad tariama nauda dėl diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos negalėjo kilti tiesiogiai iš eksporto į Sąjungą kainų. |
| --- | --- |

(76)

Antra, tyrime gamybos sąnaudos JAV nustatytos remiantis sojos kaina JAV rinkoje. Šis ekonominis metodas yra grindžiamas prielaidomis, tačiau juos nepateikiama patikimų duomenų siekiant nustatyti faktines JAV biodyzelino gamybos sąnaudas. Net jei būtų galima remtis vien tik prielaidomis, tvirtinimas, kad biodyzelino gamybos iš nerafinuoto sojų aliejaus sąnaudos JAV ir Argentinoje būtų identiškos, yra nepagrįstas. Trečia, naudojant vidutinę eksporto iš Argentinos kainą, neatsižvelgiama į tai, jog eksporto į Sąjungą kaina iš tiesų gali būti didesnė už vidutinę. Iš tikrųjų, pradinio tyrimo TL Argentinos biodyzelino eksporto į ES kaina buvo 967 EUR už metrinę toną, o tai atitinka 1 294 USD už metrinę toną, taikant to laikotarpio valiutos kursą, kaip nurodyta byloje. Tačiau tyrime šiam laikotarpiui pasirinkta vidutinė eksporto kaina buvo 1 071 USD už metrinę toną. Tai reiškia, kad tariama nauda dėl diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos negalėjo kilti tiesiogiai iš eksporto į Sąjungą kainų.

| (77) | Ketvirta, tyrime tiesiog daroma prielaida nepateikiant tinkamų įrodymų, kad (mažos) gamybos sąnaudos Argentinos rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu susidarė išimtinai dėl diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos. Iš tikrųjų, tyrime nenagrinėjami kiti lyginamojo pranašumo aspektai, dėl kurių biodyzelino gamyba Argentinoje galėtų būti pigesnė nei Jungtinėse Valstijose. |
| --- | --- |

(77)

Ketvirta, tyrime tiesiog daroma prielaida nepateikiant tinkamų įrodymų, kad (mažos) gamybos sąnaudos Argentinos rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu susidarė išimtinai dėl diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos. Iš tikrųjų, tyrime nenagrinėjami kiti lyginamojo pranašumo aspektai, dėl kurių biodyzelino gamyba Argentinoje galėtų būti pigesnė nei Jungtinėse Valstijose.

| (78) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad ji negalėjo tiksliai pakeisti Argentinos biodyzelino gamintojų įrašuose nurodytų išlaidų Heffley tyrime pasiūlytu lyginamuoju dydžiu. |
| --- | --- |

(78)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad ji negalėjo tiksliai pakeisti Argentinos biodyzelino gamintojų įrašuose nurodytų išlaidų Heffley tyrime pasiūlytu lyginamuoju dydžiu.

| (79) | Po patikslinto faktų atskleidimo Europos biodyzelino taryba paaiškino, kad tyrimu buvo siekiama tik parodyti, kaip Komisija, pavyzdžiui, galėtų kokybiškai ir kiekybiškai įvertinti Argentinos eksporto apmokestinimo sistemos sukeltą iškraipymą (nepatikimumą), o ne iš dalies ar visiškai pakeisti Komisijos atliktą analizę, remiantis savo duomenimis, surinktais ir patikrintais pradinio tyrimo metu. |
| --- | --- |

(79)

Po patikslinto faktų atskleidimo Europos biodyzelino taryba paaiškino, kad tyrimu buvo siekiama tik parodyti, kaip Komisija, pavyzdžiui, galėtų kokybiškai ir kiekybiškai įvertinti Argentinos eksporto apmokestinimo sistemos sukeltą iškraipymą (nepatikimumą), o ne iš dalies ar visiškai pakeisti Komisijos atliktą analizę, remiantis savo duomenimis, surinktais ir patikrintais pradinio tyrimo metu.

| (80) | Europos biodyzelino taryba taip pat pateikė patikslintą tyrimą, įtraukusi pradinį tiriamąjį laikotarpį visiškai atitinkančius bazinius duomenis, ir šio tyrimo rezultatai buvo labai panašūs, t. y. sojų vidaus rinkos kainų iškraipymas buvo apie 27 proc. Europos biodyzelino taryba taip pat nesutiko su Komisijos nuomone, kad tyrimas buvo grindžiamas gamybos JAV sąnaudomis. Priešingai, tyrimas buvo grindžiamas numatomomis biodyzelino gamybos Argentinoje sąnaudomis. Be to, Komisijos kritika, kad tyrimas buvo grindžiamas vidutine eksporto kaina, yra netinkama, kadangi pagal tą kainą negalima apskaičiuoti biodyzelino sąnaudų Argentinoje iškraipymo, kuris atsirado dėl eksporto apmokestinimo sistemos. Galiausiai, Europos biodyzelino taryba tvirtina, kad kainų skirtumo (apie 30 proc.) negalima paaiškinti jokiais tariamais lyginamaisiais pranašumais ir kad, nesant įrodymų, jog yra priešingai, vienintelis pagrįstas tokio skirtumo paaiškinimas yra eksporto apmokestinimo sistema Argentinoje. |
| --- | --- |

(80)

Europos biodyzelino taryba taip pat pateikė patikslintą tyrimą, įtraukusi pradinį tiriamąjį laikotarpį visiškai atitinkančius bazinius duomenis, ir šio tyrimo rezultatai buvo labai panašūs, t. y. sojų vidaus rinkos kainų iškraipymas buvo apie 27 proc. Europos biodyzelino taryba taip pat nesutiko su Komisijos nuomone, kad tyrimas buvo grindžiamas gamybos JAV sąnaudomis. Priešingai, tyrimas buvo grindžiamas numatomomis biodyzelino gamybos Argentinoje sąnaudomis. Be to, Komisijos kritika, kad tyrimas buvo grindžiamas vidutine eksporto kaina, yra netinkama, kadangi pagal tą kainą negalima apskaičiuoti biodyzelino sąnaudų Argentinoje iškraipymo, kuris atsirado dėl eksporto apmokestinimo sistemos. Galiausiai, Europos biodyzelino taryba tvirtina, kad kainų skirtumo (apie 30 proc.) negalima paaiškinti jokiais tariamais lyginamaisiais pranašumais ir kad, nesant įrodymų, jog yra priešingai, vienintelis pagrįstas tokio skirtumo paaiškinimas yra eksporto apmokestinimo sistema Argentinoje.

| (81) | Komisija išnagrinėjo Europos biodyzelino tarybos pateiktus paaiškinimus ir paaiškinimus. Komisija pritarė tam, kad patikslintame tyrime nustatytas vietos rinkos sojų kainų iškraipymas tiriamuoju laikotarpiu buvo apie 27 proc. Tačiau kiti trys punktai jos neįtikino. |
| --- | --- |

(81)

Komisija išnagrinėjo Europos biodyzelino tarybos pateiktus paaiškinimus ir paaiškinimus. Komisija pritarė tam, kad patikslintame tyrime nustatytas vietos rinkos sojų kainų iškraipymas tiriamuoju laikotarpiu buvo apie 27 proc. Tačiau kiti trys punktai jos neįtikino.

| (82) | Kaip Europos biodyzelino taryba pati pripažino, numatytos Argentinos gamintojo apdorojimo sąnaudos buvo grindžiamos trimis analizėmis: viena iš jų grindžiama Jungtinių Valstijų ir Argentinos šešerių metų laikotarpio vidutine kaina ir duomenimis apie kainas, antra – tais pačiais Jungtinių Valstijų ir Argentinos vienerių metų laikotarpio duomenimis, o trečia – Argentinos vienerių metų laikotarpio duomenimis, Argentinos eksporto kainą traktuojant kaip pasaulinės kainos pakaitinį kintamąjį. Akivaizdu, kad padėtis Jungtinėse Valstijose buvo naudojama kaip išorinis lyginamasis dydis siekiant nustatyti, kokios būtų sąnaudos Argentinoje, jei nebūtų eksporto apmokestinimo sistemos sukelto iškraipymo. |
| --- | --- |

(82)

Kaip Europos biodyzelino taryba pati pripažino, numatytos Argentinos gamintojo apdorojimo sąnaudos buvo grindžiamos trimis analizėmis: viena iš jų grindžiama Jungtinių Valstijų ir Argentinos šešerių metų laikotarpio vidutine kaina ir duomenimis apie kainas, antra – tais pačiais Jungtinių Valstijų ir Argentinos vienerių metų laikotarpio duomenimis, o trečia – Argentinos vienerių metų laikotarpio duomenimis, Argentinos eksporto kainą traktuojant kaip pasaulinės kainos pakaitinį kintamąjį. Akivaizdu, kad padėtis Jungtinėse Valstijose buvo naudojama kaip išorinis lyginamasis dydis siekiant nustatyti, kokios būtų sąnaudos Argentinoje, jei nebūtų eksporto apmokestinimo sistemos sukelto iškraipymo.

| (83) | Be to, nebuvo pagrįstos priežasties neatsižvelgti į Argentinos eksporto į Europą kainas siekiant nustatyti galimą Argentinos biodyzelino gamintojo pranašumą dėl diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos. |
| --- | --- |

(83)

Be to, nebuvo pagrįstos priežasties neatsižvelgti į Argentinos eksporto į Europą kainas siekiant nustatyti galimą Argentinos biodyzelino gamintojo pranašumą dėl diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos.

| (84) | Komisija taip pat niekada neginčijo to, kad diferencijuota eksporto apmokestinimo sistema dirbtinai mažino Argentinos biodyzelino gamintojų gamybos sąnaudas, o tik kvestionavo prielaidą, kad diferencijuota eksporto apmokestinimo sistema buvo vienintelė tokio didelio (apie 30 proc.) pranašumo priežastis. |
| --- | --- |

(84)

Komisija taip pat niekada neginčijo to, kad diferencijuota eksporto apmokestinimo sistema dirbtinai mažino Argentinos biodyzelino gamintojų gamybos sąnaudas, o tik kvestionavo prielaidą, kad diferencijuota eksporto apmokestinimo sistema buvo vienintelė tokio didelio (apie 30 proc.) pranašumo priežastis.

vienintelė

5.3.   Perskaičiuoti dempingo skirtumai

Perskaičiuoti dempingo skirtumai

| (85) | Po faktų atskleidimo keletas Argentinos eksportuojančių gamintojų pateikė su konkrečiomis bendrovėmis susijusių pastabų dėl tariamų klaidų apskaičiuojant dempingą. Kur tinkama, Komisija ištaisė šias klaidas ir atitinkamai patikslino dempingo skirtumus ir muitus. |
| --- | --- |

(85)

Po faktų atskleidimo keletas Argentinos eksportuojančių gamintojų pateikė su konkrečiomis bendrovėmis susijusių pastabų dėl tariamų klaidų apskaičiuojant dempingą. Kur tinkama, Komisija ištaisė šias klaidas ir atitinkamai patikslino dempingo skirtumus ir muitus.

| (86) | Patikslintos muito normos, taikomos visiems Argentinos eksportuotojams atsižvelgiant į PPO ataskaitose pateiktas išvadas ir rekomendacijas, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:







  Šalis | Bendrovė | Dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosarijas; Bunge Argentina S.A., Buenos Airės | 8,1 % |
| Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Airės | 4,5 % |
| Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Airės; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahija Blanka; Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda | 6,6 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 6,5 % |
| Visos kitos bendrovės | 8,1 % |

(86)

Patikslintos muito normos, taikomos visiems Argentinos eksportuotojams atsižvelgiant į PPO ataskaitose pateiktas išvadas ir rekomendacijas, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

Šalis

Bendrovė

Dempingo skirtumas

Argentina

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosarijas; Bunge Argentina S.A., Buenos Airės

8,1 %

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Airės

4,5 %

Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Airės; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahija Blanka; Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda

6,6 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

6,5 %

Visos kitos bendrovės

8,1 %

6.   REMIANTIS ATASKAITOMIS PATIKSLINTOS IŠVADOS DĖL ŽALOS

REMIANTIS ATASKAITOMIS PATIKSLINTOS IŠVADOS DĖL ŽALOS

| (87) | Ataskaitose, inter alia, nustatyta, kad ES, tirdama importo dempingo kaina poveikį vidaus pramonei, būtent gamybos pajėgumams ir pajėgumų naudojimui, veikė nesilaikydama ADS 3 straipsnio 1 ir 4 dalių. Tačiau ataskaitose išvada, kad Sąjungos pramonei per nagrinėjamąjį laikotarpį padaryta materialinė žala, nepripažinta negaliojančia. |
| --- | --- |

(87)

Ataskaitose, inter alia, nustatyta, kad ES, tirdama importo dempingo kaina poveikį vidaus pramonei, būtent gamybos pajėgumams ir pajėgumų naudojimui, veikė nesilaikydama ADS 3 straipsnio 1 ir 4 dalių. Tačiau ataskaitose išvada, kad Sąjungos pramonei per nagrinėjamąjį laikotarpį padaryta materialinė žala, nepripažinta negaliojančia.

inter alia

| (88) | Kolegija nustatė, kad ES institucijos veikė nesilaikydamos ADS 3 straipsnio 1 ir 4 dalių, nes priėmė patikslintus duomenis, kuriuos vėlyvu tyrimo etapu pateikė ES vidaus pramonė, ir neįsitikino, ar duomenys yra tikslūs ir patikimi (Kolegijos ataskaitos 7.395 punktas). Buvo patikslinti su nepanaudotais pajėgumais susiję duomenys. Tuo pačiu metu Kolegija teigė, kad patikslinti duomenys neturi didelio poveikio ES institucijų galutiniame reglamente padarytai išvadai dėl perteklinių pajėgumų kaip kito veiksnio, dėl kurio buvo padaryta žala (patvirtinta Apeliacinės tarybos ataskaitos 6.174 punkte). |
| --- | --- |

(88)

Kolegija nustatė, kad ES institucijos veikė nesilaikydamos ADS 3 straipsnio 1 ir 4 dalių, nes priėmė patikslintus duomenis, kuriuos vėlyvu tyrimo etapu pateikė ES vidaus pramonė, ir neįsitikino, ar duomenys yra tikslūs ir patikimi (Kolegijos ataskaitos 7.395 punktas). Buvo patikslinti su nepanaudotais pajėgumais susiję duomenys. Tuo pačiu metu Kolegija teigė, kad patikslinti duomenys neturi didelio poveikio ES institucijų galutiniame reglamente padarytai išvadai dėl perteklinių pajėgumų kaip kito veiksnio, dėl kurio buvo padaryta žala (patvirtinta Apeliacinės tarybos ataskaitos 6.174 punkte).

| (89) | Kai kurie eksportuojantys gamintojai ir Argentinos biodyzelino eksportuotojų asociacija CARBIO tvirtino, kad šiame pramonės sektoriuje nepanaudotų pajėgumų sąvoka, kaip ji paaiškinta galutiniame reglamente, yra gana nereikšminga. Pajėgumų arba buvo, arba ne. |
| --- | --- |

(89)

Kai kurie eksportuojantys gamintojai ir Argentinos biodyzelino eksportuotojų asociacija CARBIO tvirtino, kad šiame pramonės sektoriuje nepanaudotų pajėgumų sąvoka, kaip ji paaiškinta galutiniame reglamente, yra gana nereikšminga. Pajėgumų arba buvo, arba ne.

| (90) | Importuotojo „Gunvor“ ir asociacijos CARBIO nuomone, žalą vidaus pramonei padarė pramonės struktūriniai pertekliniai pajėgumai, atsiradę dėl nepagrįsto gamybos pajėgumų didėjimo nepaisant mažo pajėgumų naudojimo koeficiento, o ne pats pajėgumų naudojimo koeficientas. |
| --- | --- |

(90)

Importuotojo „Gunvor“ ir asociacijos CARBIO nuomone, žalą vidaus pramonei padarė pramonės struktūriniai pertekliniai pajėgumai, atsiradę dėl nepagrįsto gamybos pajėgumų didėjimo nepaisant mažo pajėgumų naudojimo koeficiento, o ne pats pajėgumų naudojimo koeficientas.

| (91) | Asociacija CARBIO ir Argentinos bei Indonezijos eksportuojantys gamintojai taip pat tvirtino, kad Komisija turėjo iš naujo nagrinėti gamybos pajėgumus ir pajėgumų naudojimą remdamasi „teigiamais įrodymais“. Šis nagrinėjimas turėtų būti objektyvus šių veiksnių nagrinėjimas. |
| --- | --- |

(91)

Asociacija CARBIO ir Argentinos bei Indonezijos eksportuojantys gamintojai taip pat tvirtino, kad Komisija turėjo iš naujo nagrinėti gamybos pajėgumus ir pajėgumų naudojimą remdamasi „teigiamais įrodymais“. Šis nagrinėjimas turėtų būti objektyvus šių veiksnių nagrinėjimas.

| (92) | Komisija į šią pastabą atsakė 6.1–6.4 skirsniuose. |
| --- | --- |

(92)

Komisija į šią pastabą atsakė 6.1–6.4 skirsniuose.

6.1.   Klausimyno atsakymai ir tikrinimai

Klausimyno atsakymai ir tikrinimai

| (93) | Komisija Europos biodyzelino tarybai nusiuntė klausimyną ir paprašė paaiškinti, i) koks metodas taikytas Sąjungos pramonės gamybos pajėgumams ir pajėgumų naudojimui per nagrinėjamąjį laikotarpį apskaičiuoti ir ii) kodėl per pradinį tyrimą šie duomenys buvo patikslinti ir kokiu pagrindu gauti nauji duomenys. |
| --- | --- |

(93)

Komisija Europos biodyzelino tarybai nusiuntė klausimyną ir paprašė paaiškinti, i) koks metodas taikytas Sąjungos pramonės gamybos pajėgumams ir pajėgumų naudojimui per nagrinėjamąjį laikotarpį apskaičiuoti ir ii) kodėl per pradinį tyrimą šie duomenys buvo patikslinti ir kokiu pagrindu gauti nauji duomenys.

| (94) | Komisija Europos biodyzelino tarybos taip pat paprašė paaiškinti, kaip ji supranta sąvoką „nepanaudoti pajėgumai“; kodėl, jos nuomone, nepanaudotus pajėgumus reikėjo išbraukti iš Sąjungos pramonės viso pajėgumų naudojimo per nagrinėjamąjį laikotarpį ir kaip buvo apskaičiuoti Europos biodyzelino tarybai nepriklausančių įmonių nepanaudoti pajėgumai. |
| --- | --- |

(94)

Komisija Europos biodyzelino tarybos taip pat paprašė paaiškinti, kaip ji supranta sąvoką „nepanaudoti pajėgumai“; kodėl, jos nuomone, nepanaudotus pajėgumus reikėjo išbraukti iš Sąjungos pramonės viso pajėgumų naudojimo per nagrinėjamąjį laikotarpį ir kaip buvo apskaičiuoti Europos biodyzelino tarybai nepriklausančių įmonių nepanaudoti pajėgumai.

| (95) | Komisija gavo klausimyno atsakymus, juos nagrinėjo ir vėliau 2017 m. balandžio 26 d. surengė tikrinamąjį vizitą Europos biodyzelino tarybos patalpose. Komisijos prašymu Europos biodyzelino taryba tikrinamajam vizitui parengė visus patvirtinamuosius dokumentus ir informacijos lapus, kurie buvo naudoti rengiant klausimyno atsakymus, visų pirma tuos, kurie pateiktą informaciją susieja su tvarkymo ir apskaitos įrašais, pateiktais Komisijos surengtam patikrinimui vietoje. |
| --- | --- |

(95)

Komisija gavo klausimyno atsakymus, juos nagrinėjo ir vėliau 2017 m. balandžio 26 d. surengė tikrinamąjį vizitą Europos biodyzelino tarybos patalpose. Komisijos prašymu Europos biodyzelino taryba tikrinamajam vizitui parengė visus patvirtinamuosius dokumentus ir informacijos lapus, kurie buvo naudoti rengiant klausimyno atsakymus, visų pirma tuos, kurie pateiktą informaciją susieja su tvarkymo ir apskaitos įrašais, pateiktais Komisijos surengtam patikrinimui vietoje.

| (96) | Komisija tikrino patvirtinamuosius dokumentus, sutikrino pateiktus nagrinėjamojo laikotarpio duomenis jų šaltinio vietoje ir galėjo palyginti tvarkymo ir apskaitos įrašų duomenis su gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo duomenimis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos, kurie buvo patikslinti per pradinį tyrimą. Dokumentuose pateikiami konfidencialūs konkrečios bendrovės duomenys, todėl jie negali būti atskleisti. |
| --- | --- |

(96)

Komisija tikrino patvirtinamuosius dokumentus, sutikrino pateiktus nagrinėjamojo laikotarpio duomenis jų šaltinio vietoje ir galėjo palyginti tvarkymo ir apskaitos įrašų duomenis su gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo duomenimis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos, kurie buvo patikslinti per pradinį tyrimą. Dokumentuose pateikiami konfidencialūs konkrečios bendrovės duomenys, todėl jie negali būti atskleisti.

| (97) | „Gunvor“ ir CARBIO pateikė pastabų, kad Europos biodyzelino tarybai skirto Komisijos klausimyno nepakako, kad būtų įvykdyti ADS 3 straipsnio 1 ir 4 dalių reikalavimai. Europos biodyzelino taryba turėjo paaiškinti, kaip patikslinti duomenys buvo pagrįsti viešai prieinamais šaltiniais, o Komisija paprasčiausiai neturėjo priimti Europos biodyzelino tarybos pateiktos informacijos. |
| --- | --- |

(97)

„Gunvor“ ir CARBIO pateikė pastabų, kad Europos biodyzelino tarybai skirto Komisijos klausimyno nepakako, kad būtų įvykdyti ADS 3 straipsnio 1 ir 4 dalių reikalavimai. Europos biodyzelino taryba turėjo paaiškinti, kaip patikslinti duomenys buvo pagrįsti viešai prieinamais šaltiniais, o Komisija paprasčiausiai neturėjo priimti Europos biodyzelino tarybos pateiktos informacijos.

| (98) | Be to, „Gunvor“ ir CARBIO tvirtino, kad Europos biodyzelino tarybos klausimyno atsakymai buvo gerokai paredaguoti, dėl to suinteresuotosios šalys negalėjo suprasti, kaip duomenys buvo surinkti, kaip jie buvo įvertinti ir kaip sutikrinti su kitais šaltiniais, todėl jos negalėjo nuspręsti, ar susijusi Europos biodyzelino tarybos pateikta informacija yra patikima. |
| --- | --- |

(98)

Be to, „Gunvor“ ir CARBIO tvirtino, kad Europos biodyzelino tarybos klausimyno atsakymai buvo gerokai paredaguoti, dėl to suinteresuotosios šalys negalėjo suprasti, kaip duomenys buvo surinkti, kaip jie buvo įvertinti ir kaip sutikrinti su kitais šaltiniais, todėl jos negalėjo nuspręsti, ar susijusi Europos biodyzelino tarybos pateikta informacija yra patikima.

| (99) | Abi šalys pateikė Eurostato surinktus gamybos, pajėgumų ir biodyzelino suvartojimo ES duomenis ir pažymėjo, kad šie duomenys ir laikinajame reglamente paskelbti duomenys, kuriuos surinko ir Komisijai pateikė Europos biodyzelino taryba, yra panašūs. Jos teigė, kad Komisija turėjo naudoti ne Europos biodyzelino tarybos duomenis, kurie buvo pakoreguoti atsižvelgiant į nepanaudotus pajėgumus, o Eurostato duomenis. |
| --- | --- |

(99)

Abi šalys pateikė Eurostato surinktus gamybos, pajėgumų ir biodyzelino suvartojimo ES duomenis ir pažymėjo, kad šie duomenys ir laikinajame reglamente paskelbti duomenys, kuriuos surinko ir Komisijai pateikė Europos biodyzelino taryba, yra panašūs. Jos teigė, kad Komisija turėjo naudoti ne Europos biodyzelino tarybos duomenis, kurie buvo pakoreguoti atsižvelgiant į nepanaudotus pajėgumus, o Eurostato duomenis.

| (100) | Jos taip pat tvirtino, kad Europos biodyzelino tarybos pateikta nepanaudotų pajėgumų apibrėžtis buvo gana neaiški, o pasiūlymas gamybos pajėgumus sumažinti iš jų išskaičiuojant nepanaudotus pajėgumus pateiktas jau paskelbus laikinąjį reglamentą, kai buvo akivaizdu, kad remiantis laikinajame reglamente cituojamais duomenimis būtų daug sunkiau pagrįstai nustatyti tariamo importo dempingo kaina ir ES pramonės tariamai patirtos žalos priežastinį ryšį. |
| --- | --- |

(100)

Jos taip pat tvirtino, kad Europos biodyzelino tarybos pateikta nepanaudotų pajėgumų apibrėžtis buvo gana neaiški, o pasiūlymas gamybos pajėgumus sumažinti iš jų išskaičiuojant nepanaudotus pajėgumus pateiktas jau paskelbus laikinąjį reglamentą, kai buvo akivaizdu, kad remiantis laikinajame reglamente cituojamais duomenimis būtų daug sunkiau pagrįstai nustatyti tariamo importo dempingo kaina ir ES pramonės tariamai patirtos žalos priežastinį ryšį.

| (101) | Komisija šiuos tvirtinimus atmetė, kaip paaiškinta 6.2–6.4 skirsniuose. Ji atidžiai išnagrinėjo klausimyno atsakymus, tada per tikrinamąjį vizitą Europos biodyzelino tarybos patalpose patikrino duomenis ir nustatė, kad pateikti ir patikslinti duomenys buvo tikslūs ir patikimi ir kad nereikėjo keisti patikslintų duomenų, naudotų galutiniame reglamente (taip pat žr. 53–58 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(101)

Komisija šiuos tvirtinimus atmetė, kaip paaiškinta 6.2–6.4 skirsniuose. Ji atidžiai išnagrinėjo klausimyno atsakymus, tada per tikrinamąjį vizitą Europos biodyzelino tarybos patalpose patikrino duomenis ir nustatė, kad pateikti ir patikslinti duomenys buvo tikslūs ir patikimi ir kad nereikėjo keisti patikslintų duomenų, naudotų galutiniame reglamente (taip pat žr. 53–58 konstatuojamąsias dalis).

| (102) | Be to, Komisija pažymi, kad Europos biodyzelino tarybos surinkti duomenys atitinka Eurostato duomenis, todėl Eurostatas (nepriklausomai) patvirtina, kad Europos biodyzelino tarybos duomenys yra tikslūs ir patikimi. Tačiau Eurostato duomenų rinkinys nebuvo paskelbtas iki 2014 m., todėl per pradinį tyrimą nebuvo galima jo naudoti. |
| --- | --- |

(102)

Be to, Komisija pažymi, kad Europos biodyzelino tarybos surinkti duomenys atitinka Eurostato duomenis, todėl Eurostatas (nepriklausomai) patvirtina, kad Europos biodyzelino tarybos duomenys yra tikslūs ir patikimi. Tačiau Eurostato duomenų rinkinys nebuvo paskelbtas iki 2014 m., todėl per pradinį tyrimą nebuvo galima jo naudoti.

| (103) | Todėl galutiniame reglamente (131 konstatuojamojoje dalyje) naudoti patikslinti duomenys (žr. lentelę) buvo teisingi ir po tikrinamojo vizito patvirtinti. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 18 856 000 | 18 583 000 | 16 017 000 | 16 329 500 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 99 | 85 | 87 |
| Gamybos apimtis (tonomis) | 8 729 493 | 9 367 183 | 8 536 884 | 9 052 871 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 107 | 98 | 104 |
| Pajėgumų naudojimas | 46 % | 50 % | 53 % | 55 % |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 109 | 115 | 120 |

(103)

Todėl galutiniame reglamente (131 konstatuojamojoje dalyje) naudoti patikslinti duomenys (žr. lentelę) buvo teisingi ir po tikrinamojo vizito patvirtinti.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

TL

Gamybos pajėgumai (tonomis)

18 856 000

18 583 000

16 017 000

16 329 500

Indeksas (2009 m. = 100)

Indeksas (2009 m. = 100)

100

100

99

99

85

85

87

87

Gamybos apimtis (tonomis)

8 729 493

9 367 183

8 536 884

9 052 871

Indeksas (2009 m. = 100)

Indeksas (2009 m. = 100)

100

100

107

107

98

98

104

104

Pajėgumų naudojimas

46 %

50 %

53 %

55 %

Indeksas (2009 m. = 100)

Indeksas (2009 m. = 100)

100

100

109

109

115

115

120

120

6.2.   Visa ES gamyba. Paaiškinimai dėl Europos biodyzelino tarybos gamybos duomenų rinkimo procedūros

Visa ES gamyba. Paaiškinimai dėl Europos biodyzelino tarybos gamybos duomenų rinkimo procedūros

| (104) | 2013 m. kovo mėn., prieš paskelbiant laikinąsias priemones, Europos biodyzelino taryba Komisijai pateikė Sąjungos gamybos duomenis (tiek Europos biodyzelino tarybai priklausančių, tiek jai nepriklausančių įmonių). |
| --- | --- |

(104)

2013 m. kovo mėn., prieš paskelbiant laikinąsias priemones, Europos biodyzelino taryba Komisijai pateikė Sąjungos gamybos duomenis (tiek Europos biodyzelino tarybai priklausančių, tiek jai nepriklausančių įmonių).

| (105) | Pateikti gamybos duomenys – tai kiekvienos įmonės, nepriklausomai nuo to, ar ji priklauso Europos biodyzelino tarybai, ar ne, duomenys. Pagal šį principą „iš apačios į viršų“ užtikrinta, kad pagal gamybos duomenis būtų sudarytas tikslus ES gamybos vaizdas. |
| --- | --- |

(105)

Pateikti gamybos duomenys – tai kiekvienos įmonės, nepriklausomai nuo to, ar ji priklauso Europos biodyzelino tarybai, ar ne, duomenys. Pagal šį principą „iš apačios į viršų“ užtikrinta, kad pagal gamybos duomenis būtų sudarytas tikslus ES gamybos vaizdas.

| (106) | Europos biodyzelino tarybai priklausančios įmonės gamybos duomenis Europos biodyzelino tarybai teikia kiekvieną ketvirtį, naudodamos Europos biodyzelino tarybos siunčiamą formą, o vėliau šie duomenys yra sutikrinami su rinkos tyrimų šaltinių duomenimis. Europos biodyzelino taryba gamybos duomenims skiria didelį dėmesį, nes pagal juos nustatomas Europos biodyzelino tarybos narių finansinis įnašas. |
| --- | --- |

(106)

Europos biodyzelino tarybai priklausančios įmonės gamybos duomenis Europos biodyzelino tarybai teikia kiekvieną ketvirtį, naudodamos Europos biodyzelino tarybos siunčiamą formą, o vėliau šie duomenys yra sutikrinami su rinkos tyrimų šaltinių duomenimis. Europos biodyzelino taryba gamybos duomenims skiria didelį dėmesį, nes pagal juos nustatomas Europos biodyzelino tarybos narių finansinis įnašas.

| (107) | Europos biodyzelino tarybai nepriklausančių įmonių gamybos duomenys renkami per tiesioginius kontaktus su įmonėmis. Tada gauti duomenys sutikrinami su kitų rinkos tyrimų šaltinių, įskaitant nacionalines asociacijas, kitus gamintojus ir specializuotus leidinius, duomenimis. |
| --- | --- |

(107)

Europos biodyzelino tarybai nepriklausančių įmonių gamybos duomenys renkami per tiesioginius kontaktus su įmonėmis. Tada gauti duomenys sutikrinami su kitų rinkos tyrimų šaltinių, įskaitant nacionalines asociacijas, kitus gamintojus ir specializuotus leidinius, duomenimis.

| (108) | Todėl Europos biodyzelino tarybos pateikti duomenys yra geriausia turima informacija apie visos ES gamybą – tiek Europos biodyzelino tarybai priklausančių, tiek jai nepriklausančių įmonių gamybą, remiantis reguliariomis Europos biodyzelino tarybos kiekvienos ES įmonės, gaminančios biodyzeliną, faktinės gamybos duomenų ataskaitomis. |
| --- | --- |

(108)

Todėl Europos biodyzelino tarybos pateikti duomenys yra geriausia turima informacija apie visos ES gamybą – tiek Europos biodyzelino tarybai priklausančių, tiek jai nepriklausančių įmonių gamybą, remiantis reguliariomis Europos biodyzelino tarybos kiekvienos ES įmonės, gaminančios biodyzeliną, faktinės gamybos duomenų ataskaitomis.

| (109) | Europos biodyzelino taryba naudojo šiuos duomenis visai Sąjungos gamybai nustatyti ir jais remiantis ji teikė pastabas. |
| --- | --- |

(109)

Europos biodyzelino taryba naudojo šiuos duomenis visai Sąjungos gamybai nustatyti ir jais remiantis ji teikė pastabas.

6.3.   Visi ES gamybos pajėgumai. Paaiškinimai dėl Europos biodyzelino tarybos gamybos pajėgumų duomenų rinkimo procedūros

Visi ES gamybos pajėgumai. Paaiškinimai dėl Europos biodyzelino tarybos gamybos pajėgumų duomenų rinkimo procedūros

| (110) | 2013 m. kovo mėn., prieš paskelbiant laikinąsias priemones, Europos biodyzelino taryba Komisijai pateikė Sąjungos gamybos pajėgumų duomenis (tiek Europos biodyzelino tarybai priklausančių, tiek jai nepriklausančių įmonių). |
| --- | --- |

(110)

2013 m. kovo mėn., prieš paskelbiant laikinąsias priemones, Europos biodyzelino taryba Komisijai pateikė Sąjungos gamybos pajėgumų duomenis (tiek Europos biodyzelino tarybai priklausančių, tiek jai nepriklausančių įmonių).

| (111) | Kaip ir gamybos duomenys, šie duomenys buvo kiekvienos įmonės, nepriklausomai nuo to, ar ji priklauso Europos biodyzelino tarybai, ar ne, duomenys. |
| --- | --- |

(111)

Kaip ir gamybos duomenys, šie duomenys buvo kiekvienos įmonės, nepriklausomai nuo to, ar ji priklauso Europos biodyzelino tarybai, ar ne, duomenys.

| (112) | Europos biodyzelino tarybai priklausančių įmonių gamybos pajėgumų duomenis šios įmonės teikia du kartus per metus, naudodamos Europos biodyzelino tarybos siunčiamą formą, vėliau šie duomenys yra sutikrinami su rinkos tyrimų šaltinių duomenimis. Siekdama užtikrinti duomenų nuoseklumą Europos biodyzelino taryba reikalauja, kad jai priklausančios įmonės nurodytų kiekvienos gamyklos 330 darbo dienų per metus pajėgumus, atsižvelgdamos į neišvengiamas gamyklų eksploatacijos sąnaudas. |
| --- | --- |

(112)

Europos biodyzelino tarybai priklausančių įmonių gamybos pajėgumų duomenis šios įmonės teikia du kartus per metus, naudodamos Europos biodyzelino tarybos siunčiamą formą, vėliau šie duomenys yra sutikrinami su rinkos tyrimų šaltinių duomenimis. Siekdama užtikrinti duomenų nuoseklumą Europos biodyzelino taryba reikalauja, kad jai priklausančios įmonės nurodytų kiekvienos gamyklos 330 darbo dienų per metus pajėgumus, atsižvelgdamos į neišvengiamas gamyklų eksploatacijos sąnaudas.

| (113) | Europos biodyzelino tarybai nepriklausančių įmonių gamybos pajėgumų duomenys renkami per tiesioginius kontaktus su įmonėmis, vėliau, kaip ir gamybos duomenys, šie duomenys yra sutikrinami kryžminiu būdu. |
| --- | --- |

(113)

Europos biodyzelino tarybai nepriklausančių įmonių gamybos pajėgumų duomenys renkami per tiesioginius kontaktus su įmonėmis, vėliau, kaip ir gamybos duomenys, šie duomenys yra sutikrinami kryžminiu būdu.

| (114) | Kadangi Europos biodyzelino taryba reikalauja pateikti tik įmonės gamybos pajėgumų konkrečią dieną apžvalgą, o pajėgumų sąvoką ne visos įmonės suvokia vienodai, Europos biodyzelino tarybos pateiktus gamybos pajėgumų duomenis reikėtų laikyti mažiau tiksliais nei gamybos duomenis. |
| --- | --- |

(114)

Kadangi Europos biodyzelino taryba reikalauja pateikti tik įmonės gamybos pajėgumų konkrečią dieną apžvalgą, o pajėgumų sąvoką ne visos įmonės suvokia vienodai, Europos biodyzelino tarybos pateiktus gamybos pajėgumų duomenis reikėtų laikyti mažiau tiksliais nei gamybos duomenis.

| (115) | Tačiau Europos biodyzelino tarybos pateikti duomenys yra geriausia turima informacija apie visos ES gamybos pajėgumus – tiek Europos biodyzelino tarybai priklausančių, tiek jai nepriklausančių įmonių, remiantis reguliariomis Europos biodyzelino tarybos kiekvienos ES įmonės, gaminančios biodyzeliną, faktinių gamybos pajėgumų duomenų ataskaitomis. |
| --- | --- |

(115)

Tačiau Europos biodyzelino tarybos pateikti duomenys yra geriausia turima informacija apie visos ES gamybos pajėgumus – tiek Europos biodyzelino tarybai priklausančių, tiek jai nepriklausančių įmonių, remiantis reguliariomis Europos biodyzelino tarybos kiekvienos ES įmonės, gaminančios biodyzeliną, faktinių gamybos pajėgumų duomenų ataskaitomis.

6.4.   Paaiškinimai dėl Europos biodyzelino tarybos nustatytų nepanaudotų pajėgumų

Paaiškinimai dėl Europos biodyzelino tarybos nustatytų nepanaudotų pajėgumų

| (116) | Paskelbus laikinąjį reglamentą ir kaip aprašyta galutiniame reglamente, buvo akivaizdu, kad paskelbti gamybos pajėgumų duomenys tiksliai neatspindi tikrosios Sąjungos pramonės padėties. Todėl Komisija paprašė Europos biodyzelino tarybos pateikti paaiškinimų dėl jos surinktų gamybos pajėgumų duomenų. |
| --- | --- |

(116)

Paskelbus laikinąjį reglamentą ir kaip aprašyta galutiniame reglamente, buvo akivaizdu, kad paskelbti gamybos pajėgumų duomenys tiksliai neatspindi tikrosios Sąjungos pramonės padėties. Todėl Komisija paprašė Europos biodyzelino tarybos pateikti paaiškinimų dėl jos surinktų gamybos pajėgumų duomenų.

| (117) | Europos biodyzelino taryba Komisijai pateikė atnaujintus jai priklausančių ir nepriklausančių įmonių duomenis, kuriuose nurodė neturimus vadinamuosius neveikiančius gamybos pajėgumus arba nepanaudotus pajėgumus, kurie pradžioje buvo nurodyti kaip visų ES gamybos pajėgumų dalis. |
| --- | --- |

(117)

Europos biodyzelino taryba Komisijai pateikė atnaujintus jai priklausančių ir nepriklausančių įmonių duomenis, kuriuose nurodė neturimus vadinamuosius neveikiančius gamybos pajėgumus arba nepanaudotus pajėgumus, kurie pradžioje buvo nurodyti kaip visų ES gamybos pajėgumų dalis.

| (118) | Europos biodyzelino taryba nepanaudotus pajėgumus nustatė skaičiuodama gamybos ir gamybos pajėgumų duomenis pagal atskirų įmonių pateiktus duomenis. Dėl pirmiau aprašytos duomenų rinkimo procedūros reikėjo peržiūrėti pateiktus Europos biodyzelino tarybai nepriklausančių įmonių duomenis, kad būtų įsitikinta, jog gamybos pajėgumų duomenys kuo tiksliau parodytų tikrąją ES pramonės padėtį. |
| --- | --- |

(118)

Europos biodyzelino taryba nepanaudotus pajėgumus nustatė skaičiuodama gamybos ir gamybos pajėgumų duomenis pagal atskirų įmonių pateiktus duomenis. Dėl pirmiau aprašytos duomenų rinkimo procedūros reikėjo peržiūrėti pateiktus Europos biodyzelino tarybai nepriklausančių įmonių duomenis, kad būtų įsitikinta, jog gamybos pajėgumų duomenys kuo tiksliau parodytų tikrąją ES pramonės padėtį.

| (119) | Europos biodyzelino tarybos tarp laikinojo ir galutinio reglamentų pateikti duomenys buvo geriausia turima informacija apie visos ES gamybos pajėgumus – tiek Europos biodyzelino tarybai priklausančių, tiek jai nepriklausančių įmonių, remiantis reguliariomis Europos biodyzelino tarybos kiekvienos ES bendrovės, gaminančios biodyzeliną, faktinių gamybos pajėgumų duomenų ataskaitomis. |
| --- | --- |

(119)

Europos biodyzelino tarybos tarp laikinojo ir galutinio reglamentų pateikti duomenys buvo geriausia turima informacija apie visos ES gamybos pajėgumus – tiek Europos biodyzelino tarybai priklausančių, tiek jai nepriklausančių įmonių, remiantis reguliariomis Europos biodyzelino tarybos kiekvienos ES bendrovės, gaminančios biodyzeliną, faktinių gamybos pajėgumų duomenų ataskaitomis.

6.5.   Pastabos atskleidus informaciją

Pastabos atskleidus informaciją

| (120) | Atskleidus Komisijos išvadas dėl žalos, keletas suinteresuotųjų šalių pateikė dėl jų pastabų. |
| --- | --- |

(120)

Atskleidus Komisijos išvadas dėl žalos, keletas suinteresuotųjų šalių pateikė dėl jų pastabų.

| (121) | Argentinos biodyzelino gamintojų asociacija CARBIO pakartojo savo nuomonę, pateiktą peržiūros tyrimo metu, kad dabartinėje žalos ir priežastinio ryšio analizėje turėtų būti naudojami dabartiniai Eurostato duomenys dėl biodyzelino gamybos ir pajėgumų, o ne pradiniame tyrime naudoti duomenys. |
| --- | --- |

(121)

Argentinos biodyzelino gamintojų asociacija CARBIO pakartojo savo nuomonę, pateiktą peržiūros tyrimo metu, kad dabartinėje žalos ir priežastinio ryšio analizėje turėtų būti naudojami dabartiniai Eurostato duomenys dėl biodyzelino gamybos ir pajėgumų, o ne pradiniame tyrime naudoti duomenys.

| (122) | Komisija šį tvirtinimą atmetė. Eurostato duomenys sutapo su pradiniais Europos biodyzelino tarybos pateiktais duomenimis. Tačiau Europos biodyzelino taryba šiuos duomenis patikslino, kad jie geriau atspindėtų pradinio tyrimo metu nepanaudotus pajėgumus. Kaip teigiama 6.4 skirsnyje, Komisija šiuos duomenis patikrino dabartinio peržiūros tyrimo metu. Todėl pradiniai Eurostato duomenys neatspindi tiksliausios gamybos ir biodyzelino situacijos, kurią Komisija šiuo atveju konkrečiai patikrino ir ja rėmėsi. |
| --- | --- |

(122)

Komisija šį tvirtinimą atmetė. Eurostato duomenys sutapo su pradiniais Europos biodyzelino tarybos pateiktais duomenimis. Tačiau Europos biodyzelino taryba šiuos duomenis patikslino, kad jie geriau atspindėtų pradinio tyrimo metu nepanaudotus pajėgumus. Kaip teigiama 6.4 skirsnyje, Komisija šiuos duomenis patikrino dabartinio peržiūros tyrimo metu. Todėl pradiniai Eurostato duomenys neatspindi tiksliausios gamybos ir biodyzelino situacijos, kurią Komisija šiuo atveju konkrečiai patikrino ir ja rėmėsi.

| (123) | CARBIO taip pat teigė, kad Komisija turėtų tiksliau apibrėžti nepanaudotus pajėgumus. Komisija pakartojo, kad ji apibrėžė nepanaudotus pajėgumus galutinio reglamento 131 ir 132 konstatuojamosiose dalyse. Kadangi Komisijos pateikta nepanaudotų pajėgumų sąvoka PPO ataskaitose nekvestionuojama, šioje peržiūroje jos nereikėjo keisti. |
| --- | --- |

(123)

CARBIO taip pat teigė, kad Komisija turėtų tiksliau apibrėžti nepanaudotus pajėgumus. Komisija pakartojo, kad ji apibrėžė nepanaudotus pajėgumus galutinio reglamento 131 ir 132 konstatuojamosiose dalyse. Kadangi Komisijos pateikta nepanaudotų pajėgumų sąvoka PPO ataskaitose nekvestionuojama, šioje peržiūroje jos nereikėjo keisti.

7.   ATSKLEIDIMAS

ATSKLEIDIMAS

| (124) | Visoms šalims buvo pranešta apie Komisijos nustatytus faktus ir nustatytas terminas pastaboms pateikti. |
| --- | --- |

(124)

Visoms šalims buvo pranešta apie Komisijos nustatytus faktus ir nustatytas terminas pastaboms pateikti.

| (125) | Po faktų atskleidimo eksportuojantis gamintojas „Molinos de la Plata“ pranešė Komisijai, kad tuo metu eksportuodamas į Sąjungą jis vadinosi „Molinos Agro S.A.“, o ne „Molinos Río de la Plata S.A.“, ir pateikė įrodymų. |
| --- | --- |

(125)

Po faktų atskleidimo eksportuojantis gamintojas „Molinos de la Plata“ pranešė Komisijai, kad tuo metu eksportuodamas į Sąjungą jis vadinosi „Molinos Agro S.A.“, o ne „Molinos Río de la Plata S.A.“, ir pateikė įrodymų.

| (126) | Komisija išnagrinėjo pateiktus įrodymus ir padarė išvadą, kad pavadinimo pakeitimas yra pakankamai pagrįstas ir todėl neprieštaravo. |
| --- | --- |

(126)

Komisija išnagrinėjo pateiktus įrodymus ir padarė išvadą, kad pavadinimo pakeitimas yra pakankamai pagrįstas ir todėl neprieštaravo.

| (127) | Po faktų atskleidimo bendradarbiaujantis Indonezijos eksportuotojas „Wilmar“ paprašė išklausyti ir šis prašymas buvo patenkintas. Jis pateikė su konkrečia bendrove susijusius tvirtinimus dėl dempingo ir žalos apskaičiavimo ir visų pirma paprašė sumažinti jo pelno dydį. |
| --- | --- |

(127)

Po faktų atskleidimo bendradarbiaujantis Indonezijos eksportuotojas „Wilmar“ paprašė išklausyti ir šis prašymas buvo patenkintas. Jis pateikė su konkrečia bendrove susijusius tvirtinimus dėl dempingo ir žalos apskaičiavimo ir visų pirma paprašė sumažinti jo pelno dydį.

| (128) | Komisija atmetė šiuos tvirtinimus, kadangi jie nesusiję su PPO ataskaitos įgyvendinimu Argentinos atžvilgiu. Be to, dauguma jų šiuo metu nagrinėjami svarstant PPO ginčą, kurį pateikė Indonezija. |
| --- | --- |

(128)

Komisija atmetė šiuos tvirtinimus, kadangi jie nesusiję su PPO ataskaitos įgyvendinimu Argentinos atžvilgiu. Be to, dauguma jų šiuo metu nagrinėjami svarstant PPO ginčą, kurį pateikė Indonezija.

| (129) | Po patikslinto faktų atskleidimo „Wilmar“ teigė, kad jo tvirtinimo, susijusio su normaliajai vertei apskaičiuoti naudojamu jo pelno dydžiu, PPO šiuo metu nenagrinėja ir kad tai yra atskiras klausimas, o tvirtinimas yra grindžiamas tik pagrindinio antidempingo reglamento nuostatomis. Todėl šis tvirtinimas turėtų būti išnagrinėtas per šią peržiūrą. „Wilmar“ taip pat teigė, kad tolesnis priemonių taikymas nėra naudingas Sąjungai ir todėl jos turėtų būti nebetaikomos. |
| --- | --- |

(129)

Po patikslinto faktų atskleidimo „Wilmar“ teigė, kad jo tvirtinimo, susijusio su normaliajai vertei apskaičiuoti naudojamu jo pelno dydžiu, PPO šiuo metu nenagrinėja ir kad tai yra atskiras klausimas, o tvirtinimas yra grindžiamas tik pagrindinio antidempingo reglamento nuostatomis. Todėl šis tvirtinimas turėtų būti išnagrinėtas per šią peržiūrą. „Wilmar“ taip pat teigė, kad tolesnis priemonių taikymas nėra naudingas Sąjungai ir todėl jos turėtų būti nebetaikomos.

| (130) | Komisija priminė, kad ši peržiūra buvo inicijuota remiantis PPO įgaliojimų suteikimo reglamentu siekiant įgyvendinti Kolegijos ir Apeliacinės tarybos išvadas bei rekomendacijas, pateiktas nagrinėjant ginčą „Europos Sąjunga. Antidempingo priemonės Argentinos kilmės biodyzelinui“ (WT/DS473/15). Todėl peržiūros metu nagrinėjami tik PPO sprendžiami klausimai ir su jais susijusios pasekmės ir (arba) techniniai pakeitimai. Todėl nei vienas „Wilmar“ tvirtinimas nėra priimtinas. Komisija taip pat priminė, kad jau pradinio tyrimo metu „Wilmar“ buvo pateikęs panašų tvirtinimą dėl pelno dydžio ir jis buvo atmestas (žr. Reglamento (ES) Nr. 1194/2013 43–46 konstatuojamąsias dalis). Po faktų atskleidimo bendradarbiaujantis Argentinos eksportuojantis gamintojas „COFCO Argentina S.A.“ (ankstesnis pavadinimas „Noble Argentina S.A.“) pateikė prašymą, kad bendrovė būtų laikoma naujoke ir į bendrovių, kurioms taikomos individualios muitų normos, sąrašą būtų įtraukta kaip kita bendradarbiaujanti bendrovė. |
| --- | --- |

(130)

Komisija priminė, kad ši peržiūra buvo inicijuota remiantis PPO įgaliojimų suteikimo reglamentu siekiant įgyvendinti Kolegijos ir Apeliacinės tarybos išvadas bei rekomendacijas, pateiktas nagrinėjant ginčą „Europos Sąjunga. Antidempingo priemonės Argentinos kilmės biodyzelinui“ (WT/DS473/15). Todėl peržiūros metu nagrinėjami tik PPO sprendžiami klausimai ir su jais susijusios pasekmės ir (arba) techniniai pakeitimai. Todėl nei vienas „Wilmar“ tvirtinimas nėra priimtinas. Komisija taip pat priminė, kad jau pradinio tyrimo metu „Wilmar“ buvo pateikęs panašų tvirtinimą dėl pelno dydžio ir jis buvo atmestas (žr. Reglamento (ES) Nr. 1194/2013 43–46 konstatuojamąsias dalis). Po faktų atskleidimo bendradarbiaujantis Argentinos eksportuojantis gamintojas „COFCO Argentina S.A.“ (ankstesnis pavadinimas „Noble Argentina S.A.“) pateikė prašymą, kad bendrovė būtų laikoma naujoke ir į bendrovių, kurioms taikomos individualios muitų normos, sąrašą būtų įtraukta kaip kita bendradarbiaujanti bendrovė.

| (131) | Komisija informavo bendrovę, kad ji turėtų laikytis galutinio reglamento 3 straipsnyje nustatytos procedūros, skirtos naujiems eksportuojantiems gamintojams. |
| --- | --- |

(131)

Komisija informavo bendrovę, kad ji turėtų laikytis galutinio reglamento 3 straipsnyje nustatytos procedūros, skirtos naujiems eksportuojantiems gamintojams.

| (132) | Po faktų atskleidimo Europos biodyzelino taryba paprašė išklausyti dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui teigdama, kad Komisijos pozicija buvo nustatyta ne remiantis objektyviais teisiniais motyvais, o politiniais interesais. |
| --- | --- |

(132)

Po faktų atskleidimo Europos biodyzelino taryba paprašė išklausyti dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui teigdama, kad Komisijos pozicija buvo nustatyta ne remiantis objektyviais teisiniais motyvais, o politiniais interesais.

| (133) | 2017 m. liepos 20 d. įvykusiame klausyme bylas nagrinėjantis pareigūnas nenustatė, kad Europos biodyzelino tarybos kaip suinteresuotosios šalies teisės buvo pažeistos. Tuo pačiu metu jis paprašė Komisijos pagrįsti savo nuomonę, kodėl ji negalėjo atmesti Argentinos sojos kainų kaip nepatikimų. Komisija šį klausimą įtraukė į po faktų atskleidimo gautų pastabų vertinimą, kaip nuodyta 60–63 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(133)

2017 m. liepos 20 d. įvykusiame klausyme bylas nagrinėjantis pareigūnas nenustatė, kad Europos biodyzelino tarybos kaip suinteresuotosios šalies teisės buvo pažeistos. Tuo pačiu metu jis paprašė Komisijos pagrįsti savo nuomonę, kodėl ji negalėjo atmesti Argentinos sojos kainų kaip nepatikimų. Komisija šį klausimą įtraukė į po faktų atskleidimo gautų pastabų vertinimą, kaip nuodyta 60–63 konstatuojamosiose dalyse.

8.   GALUTINĖS PRIEMONĖS

GALUTINĖS PRIEMONĖS

| (134) | Remdamasi nauju vertinimu, Komisija padarė išvadą, kad pradiniame tyrime nustatytas žalingas dempingas pasitvirtino. |
| --- | --- |

(134)

Remdamasi nauju vertinimu, Komisija padarė išvadą, kad pradiniame tyrime nustatytas žalingas dempingas pasitvirtino.

| (135) | Todėl turėtų būti toliau taikomos Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1194/2013 Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatytos antidempingo priemonės, o Argentinos patikslinti dempingo skirtumai turėtų būti perskaičiuoti, kaip nurodyta pirmiau. |
| --- | --- |

(135)

Todėl turėtų būti toliau taikomos Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1194/2013 Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatytos antidempingo priemonės, o Argentinos patikslinti dempingo skirtumai turėtų būti perskaičiuoti, kaip nurodyta pirmiau.

| (136) | Nagrinėjamajam produktui taikoma tokia galutinio antidempingo muito norma:









  Šalis | Bendrovė | Dempingo skirtumas | Žalos skirtumas | Antidempingo muito norma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosarijas; Bunge Argentina S.A., Buenos Airės | 8,1 % | 22,0 % | 8,1 % |
| Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Airės | 4,5 % | 24,9 % | 4,5 % |
| Molinos Agro S.A., Buenos Airės; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahija Blanka; Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda | 6,6 % | 25,7 % | 6,6 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 6,5 % | 24,6 % | 6,5 % |
| Visos kitos bendrovės | 8,1 % | 25,7 % | 8,1 % |

(136)

Nagrinėjamajam produktui taikoma tokia galutinio antidempingo muito norma:

Šalis

Bendrovė

Dempingo skirtumas

Žalos skirtumas

Antidempingo muito norma

Argentina

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosarijas; Bunge Argentina S.A., Buenos Airės

8,1 %

22,0 %

8,1 %

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Airės

4,5 %

24,9 %

4,5 %

Molinos Agro S.A., Buenos Airės; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahija Blanka; Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda

6,6 %

25,7 %

6,6 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

6,5 %

24,6 %

6,5 %

Visos kitos bendrovės

8,1 %

25,7 %

8,1 %

| (137) | Todėl galutinio reglamento 1 straipsnio 2 dalis turėtų būti atitinkamai pakeista. |
| --- | --- |

(137)

Todėl galutinio reglamento 1 straipsnio 2 dalis turėtų būti atitinkamai pakeista.

| (138) | Pagal Reglamento (ES) 2016/1036 (12) 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė, |
| --- | --- |

(138)

Pagal Reglamento (ES) 2016/1036 (12) 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,

12

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Lentelė, kurioje nurodytos galutinio antidempingo muito, taikomo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1194/2013 1 straipsnio 2 dalyje išvardytų bendrovių pagamintų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, normos, pakeičiama šia lentele:

| Šalis | Bendrovė | Muito norma
  (EUR/neto tona) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosarijas; Bunge Argentina S.A., Buenos Airės | 79,56 | B782 |
| Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Airės | 43,18 | B783 |
| Molinos Agro S.A., Buenos Airės; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahija Blanka; Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda | 62,91 | B784 |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės:
  Cargill S.A.C.I., Buenos Airės; Unitec Bio S.A., Buenos Airės; Viluco S.A., Tukumanas | 62,52 | B785 |
| Visos kitos bendrovės | 79,56 | B999 |
| Indonezija | PT Ciliandra Perkasa, Džakarta | 76,94 | B786 |
| PT Musim Mas, Medanas | 151,32 | B787 |
| PT Pelita Agung Agrindustri, Medanas | 145,14 | B788 |
| PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medanas; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medanas | 174,91 | B789 |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės:
  PT Cermerlang Energi Perkasa, Džakarta | 166,95 | B790 |
| Visos kitos bendrovės | 178,85 | B999 |

Šalis

Bendrovė

Muito norma

(EUR/neto tona)

Papildomas TARIC kodas

Argentina

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosarijas; Bunge Argentina S.A., Buenos Airės

79,56

B782

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Airės

43,18

B783

Molinos Agro S.A., Buenos Airės; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahija Blanka; Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda

62,91

B784

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės:

Cargill S.A.C.I., Buenos Airės; Unitec Bio S.A., Buenos Airės; Viluco S.A., Tukumanas

62,52

B785

Visos kitos bendrovės

79,56

B999

Indonezija

PT Ciliandra Perkasa, Džakarta

76,94

B786

PT Musim Mas, Medanas

151,32

B787

PT Pelita Agung Agrindustri, Medanas

145,14

B788

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medanas; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medanas

174,91

B789

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės:

PT Cermerlang Energi Perkasa, Džakarta

166,95

B790

Visos kitos bendrovės

178,85

B999

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. rugsėjo 18 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 83, 2015 3 27, p. 6.

1

(2)  
  2013 m. lapkričio 19 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1194/2013, kuriuo importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas (OL L 315, 2013 11 26, p. 2).

2

(3)  WT/DS473/AB/R ir WT/DS473/AB/R/Add.1.

3

(4)  WT/DS473/R ir WT/DS473/R/Add.1.

4

(5)  
  OL C 476, 2016 12 20, p. 3. Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl importuojamo Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelino inicijavimą, remiantis Pasaulio prekybos organizacijos ginčų sprendimo tarybos patvirtintomis rekomendacijomis ir sprendimais ginče „ES – Antidempingo priemonės biodyzelinui“ (DS473), 2016/C 476/04.

5

(6)  
  „Europos Sąjunga. Antidempingo priemonės Indonezijos kilmės biodyzelinui“, DS480.

6

(7)  
  Žr., pvz., 2004 m. balandžio 29 d. generalinio advokato F. G. Jacobs nuomonės byloje C-422/02 P Europe Chemi-Con (Deutschland) prieš Tarybą, ECLI:EU:C:2004:277 36 punktą.

7

Žr.

Europe Chemi-Con (Deutschland) prieš Tarybą

(8)  
  Žr.
  1991 m. gegužės 7 d. Sprendimo byloje C-69/89 Nakajima All Precision prieš Tarybą, ECLI:EU:C:1991:186, 120 punktą. Taip pat žr. naujausią 2017 m. liepos 20 d. generalinio advokato Campos Sánchez-Bordona nuomonės byloje C-256/16 Deichmann, ECLI:EU:C:2017:580, 49 punktą.

8

Žr.

Nakajima All Precision prieš Tarybą

Taip pat žr.

Deichmann

(9)  
  2013 m. gegužės 27 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 490/2013, kuriuo importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatomas laikinasis antidempingo muitas (laikinasis reglamentas) (OL L 141, 2013 5 28, p. 6).

9

(10)  Kolegijos ataskaita, EU – Biodiesel, 7.242 punktas, 400 išnaša; Apeliacinės tarybos ataskaita, EU – Biodiesel, 6.41 punktas.

10

EU

Biodiesel

EU

Biodiesel

(11)  Apeliacinės tarybos ataskaita, EU – Biodiesel, 6.54–6.55 punktai, Kolegijos ataskaita, EU – Biodiesel, 7.248–7.249 punktai.

11

EU

Biodiesel

EU

Biodiesel

(12)  
  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 176, 2016 6 30, p. 21).

12

---

| 2017 9 19 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 239/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 9 19

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 239/25

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/1579

2017 m. rugsėjo 18 d.

kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas kiekiui, dėl kurio 2017 m. rugsėjo 1–7 d. pateiktos importo licencijų paraiškos, ir nustatomas kiekis, pridėtinas prie kiekio, nustatyto 2018 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. laikotarpiui pagal Reglamentu (EB) Nr. 533/2007 leistas naudoti tarifines kvotas paukštienos sektoriuje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 188 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 533/2007 (2) leista naudoti tarifines metines paukštienos sektoriaus produktų importo kvotas; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 533/2007 (2) leista naudoti tarifines metines paukštienos sektoriaus produktų importo kvotas;

| (2) | 2017 m. rugsėjo 1–7 d. pateiktose 2017 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos dalies importo licencijų paraiškose nurodytas kiekis tam tikrų kvotų atveju didesnis už skirtą kiekį. Todėl kiekį, kuriam importuoti galima išduoti licencijas, reikėtų nustatyti prašomam kiekiui taikant paskirstymo koeficientą, apskaičiuotą remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006 (3) 7 straipsnio 2 dalimi; |
| --- | --- |

(2)

2017 m. rugsėjo 1–7 d. pateiktose 2017 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos dalies importo licencijų paraiškose nurodytas kiekis tam tikrų kvotų atveju didesnis už skirtą kiekį. Todėl kiekį, kuriam importuoti galima išduoti licencijas, reikėtų nustatyti prašomam kiekiui taikant paskirstymo koeficientą, apskaičiuotą remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006 (3) 7 straipsnio 2 dalimi;

| (3) | 2017 m. rugsėjo 1–7 d. pateiktose 2017 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos dalies importo licencijų paraiškose nurodytas kiekis tam tikrų kvotų atveju mažesnis už skirtą kiekį. Todėl reikėtų nustatyti kiekį, dėl kurio paraiškų nebuvo pateikta, ir jį pridėti prie kitai kvotos daliai numatyto kiekio; |
| --- | --- |

(3)

2017 m. rugsėjo 1–7 d. pateiktose 2017 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos dalies importo licencijų paraiškose nurodytas kiekis tam tikrų kvotų atveju mažesnis už skirtą kiekį. Todėl reikėtų nustatyti kiekį, dėl kurio paraiškų nebuvo pateikta, ir jį pridėti prie kitai kvotos daliai numatyto kiekio;

| (4) | siekiant užtikrinti šios priemonės veiksmingumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti šios priemonės veiksmingumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Kiekiui, nurodytam pagal Reglamentą (EB) Nr. 533/2007 2017 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos dalies importo licencijų paraiškose, taikomas šio reglamento priede nurodytas paskirstymo koeficientas.

2.   Kiekis, dėl kurio importo paraiškų pagal Reglamentą (EB) Nr. 533/2007 nebuvo pateikta, ir kuris turi būti pridėtas prie 2018 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. kvotos daliai numatyto kiekio, yra nurodytas šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. rugsėjo 18 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Generalinis direktorius

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  2007 m. gegužės 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 533/2007, leidžiantis naudoti tarifines kvotas paukštienos sektoriuje bei nustatantis jų administravimo tvarką (OL L 125, 2007 5 15, p. 9).

2

(3)  
  2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1301/2006, nustatantis žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (OL L 238, 2006 9 1, p. 13).

3

---

PRIEDAS

| Eil. Nr. | Paskirstymo koeficientas, taikomas 2017 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos dalies paraiškoms
  (%) | Kiekis, dėl kurio paraiškų nebuvo pateikta, pridėtinas prie 2018 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. kvotos daliai skirto kiekio
  (kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4067 | 1,838508 | — |
| 09.4068 | 0,162074 | — |
| 09.4069 | 0,134791 | — |
| 09.4070 | — | 890 500 |

Eil. Nr.

Paskirstymo koeficientas, taikomas 2017 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos dalies paraiškoms

(%)

Kiekis, dėl kurio paraiškų nebuvo pateikta, pridėtinas prie 2018 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. kvotos daliai skirto kiekio

(kg)

09.4067

1,838508

—

09.4068

0,162074

—

09.4069

0,134791

—

09.4070

—

890 500

---

| 2017 9 19 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 239/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 9 19

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 239/28

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/1580

2017 m. rugsėjo 18 d.

kuriuo nustatomas kiekis, pridėtinas prie kiekio, nustatyto 2018 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. laikotarpiui pagal Reglamentu (EB) Nr. 539/2007 leistas naudoti tarifines kvotas kiaušinių ir kiaušinių albumino sektoriuje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 188 straipsnio 2 ir 3 dalis,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 539/2007 (2) leista naudoti tarifines metines kiaušinių ir kiaušinių albumino sektoriaus produktų importo kvotas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 539/2007 (2) leista naudoti tarifines metines kiaušinių ir kiaušinių albumino sektoriaus produktų importo kvotas.

| (2) | 2017 m. rugsėjo 1–7 d. pateiktose 2017 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos dalies importo licencijų paraiškose nurodytas kiekis mažesnis už skirtą kiekį. Todėl reikėtų nustatyti kiekį, dėl kurio paraiškų nebuvo pateikta, ir jį pridėti prie kitai kvotos daliai numatyto kiekio; |
| --- | --- |

(2)

2017 m. rugsėjo 1–7 d. pateiktose 2017 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos dalies importo licencijų paraiškose nurodytas kiekis mažesnis už skirtą kiekį. Todėl reikėtų nustatyti kiekį, dėl kurio paraiškų nebuvo pateikta, ir jį pridėti prie kitai kvotos daliai numatyto kiekio;

| (3) | siekiant užtikrinti šios priemonės veiksmingumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti šios priemonės veiksmingumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Prie 2018 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. kvotos laikotarpio dalies pridėtinas kiekis, dėl kurio pagal Reglamentą (EB) Nr. 539/2007 importo licencijų paraiškų nepateikta, yra nurodytas šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. rugsėjo 18 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Generalinis direktorius

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  2007 m. gegužės 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 539/2007, leidžiantis naudoti tarifines kvotas kiaušinių ir kiaušinių albumino sektoriuje bei nustatantis jų administravimo tvarką (OL L 128, 2007 5 16, p. 19).

2

---

PRIEDAS

| Eilės Nr. | Kiekis, dėl kurio paraiškų nebuvo pateikta, pridėtinas prie 2018 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. kvotos daliai skirto kiekio
  (kiaušinių su lukštu ekvivalentas kg) |
| --- | --- |
| 09.4015 | 67 500 000 |
| 09.4401 | 377 061 |
| 09.4402 | 6 820 000 |

Eilės Nr.

Kiekis, dėl kurio paraiškų nebuvo pateikta, pridėtinas prie 2018 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. kvotos daliai skirto kiekio

(kiaušinių su lukštu ekvivalentas kg)

09.4015

67 500 000

09.4401

377 061

09.4402

6 820 000

---

| 2017 9 19 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 239/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 9 19

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 239/30

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/1581

2017 m. rugsėjo 18 d.

kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas kiekiui, dėl kurio 2017 m. rugsėjo 1–7 d. pateiktos importo licencijų paraiškos pagal Reglamentu (EB) Nr. 1385/2007 leistas naudoti tarifines kvotas paukštienos sektoriuje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 188 straipsnio 1 ir 3 dalis,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1385/2007 (2) leista naudoti tarifines metines paukštienos sektoriaus produktų importo kvotas; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1385/2007 (2) leista naudoti tarifines metines paukštienos sektoriaus produktų importo kvotas;

| (2) | 2017 m. rugsėjo 1–7 d. pateiktose 2017 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos dalies importo licencijų paraiškose nurodytas kiekis didesnis už skirtą kiekį. Todėl kiekį, kuriam importuoti galima išduoti licencijas, reikėtų nustatyti prašomam kiekiui taikant paskirstymo koeficientą, apskaičiuotą remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006 (3) 7 straipsnio 2 dalimi; |
| --- | --- |

(2)

2017 m. rugsėjo 1–7 d. pateiktose 2017 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos dalies importo licencijų paraiškose nurodytas kiekis didesnis už skirtą kiekį. Todėl kiekį, kuriam importuoti galima išduoti licencijas, reikėtų nustatyti prašomam kiekiui taikant paskirstymo koeficientą, apskaičiuotą remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006 (3) 7 straipsnio 2 dalimi;

| (3) | siekiant užtikrinti šios priemonės veiksmingumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti šios priemonės veiksmingumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kiekiui, nurodytam pagal Reglamentą (EB) Nr. 1385/2007 2017 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos dalies importo licencijų paraiškose, taikomas šio reglamento priede nurodytas paskirstymo koeficientas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. rugsėjo 18 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Generalinis direktorius

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  2007 m. lapkričio 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1385/2007, nustatantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 774/94 taikymo taisykles, susijusias su leidimu naudoti tam tikras Bendrijos tarifines kvotas paukštienos sektoriuje ir susijusias su tokių kvotų administravimu (OL L 309, 2007 11 27, p. 47).

2

(3)  
  2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1301/2006, nustatantis žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (OL L 238, 2006 9 1, p. 13).

3

---

PRIEDAS

| Eilės Nr. | Paskirstymo koeficientas. 2017 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiu pateiktos paraiškos
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4410 | 0,122017 |
| 09.4411 | 0,147890 |
| 09.4412 | 0,124570 |
| 09.4420 | 0,138450 |
| 09.4421 | — |
| 09.4422 | 0,138449 |

Eilės Nr.

Paskirstymo koeficientas. 2017 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpiu pateiktos paraiškos

(%)

09.4410

0,122017

09.4411

0,147890

09.4412

0,124570

09.4420

0,138450

09.4421

—

09.4422

0,138449

---

| 2017 9 19 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 239/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 9 19

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 239/32

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/1582

2017 m. rugsėjo 18 d.

kuriuo nustatomas kiekis, pridėtinas prie kiekio, nustatyto 2018 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. laikotarpiui pagal Reglamentu (EB) Nr. 536/2007 leistą naudoti Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės paukštienos tarifinę kvotą

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 188 straipsnio 2 ir 3 dalis,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 536/2007 (2) leista naudoti tarifinę metinę Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės paukštienos sektoriaus produktų importo kvotą; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 536/2007 (2) leista naudoti tarifinę metinę Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės paukštienos sektoriaus produktų importo kvotą;

| (2) | 2017 m. rugsėjo 1–7 d. pateiktose 2017 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos dalies importo licencijų paraiškose nurodytas kiekis yra mažesnis už skirtą kiekį. Todėl reikėtų nustatyti kiekį, dėl kurio paraiškų nebuvo pateikta, ir jį pridėti prie kitai kvotos daliai numatyto kiekio; |
| --- | --- |

(2)

2017 m. rugsėjo 1–7 d. pateiktose 2017 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos dalies importo licencijų paraiškose nurodytas kiekis yra mažesnis už skirtą kiekį. Todėl reikėtų nustatyti kiekį, dėl kurio paraiškų nebuvo pateikta, ir jį pridėti prie kitai kvotos daliai numatyto kiekio;

| (3) | siekiant užtikrinti šios priemonės veiksmingumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti šios priemonės veiksmingumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kiekis, dėl kurio importo paraiškų pagal Reglamentą (EB) Nr. 536/2007 nebuvo pateikta ir kuris turi būti pridėtas prie 2018 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. kvotos daliai numatyto kiekio, yra nurodytas šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2017 m. rugsėjo 18 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Generalinis direktorius

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  2007 m. gegužės 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 536/2007, kuriuo pradedama naudoti Jungtinėms Amerikos Valstijoms skirta paukštienos tarifinė kvota ir nustatomas jos administravimas (OL L 128, 2007 5 16, p. 6).

2

---

PRIEDAS

| Eilės Nr. | Kiekis, dėl kurio paraiškų nebuvo pateikta, pridėtinas prie 2018 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. kvotos daliai skirto kiekio
  (kg) |
| --- | --- |
| 09.4169 | 10 453 692 |

Eilės Nr.

Kiekis, dėl kurio paraiškų nebuvo pateikta, pridėtinas prie 2018 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. kvotos daliai skirto kiekio

(kg)

09.4169

10 453 692

---

SPRENDIMAI

| 2017 9 19 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 239/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 9 19

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 239/34

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2017/1583

2017 m. rugsėjo 1 d.

kuriuo nustatoma, kad pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/7/EB standartas EN ISO 17994:2014 yra mikrobiologinių metodų lygiavertiškumo standartas

(pranešta dokumentu Nr. C(2017) 5843)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/7/EB dėl maudyklų vandens kokybės valdymo, panaikinančią Direktyvą 76/160/EEB (1), ypač į jos 15 straipsnio 2 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Komisijos sprendime 2009/64/EB (2) nurodyta, kad Direktyvoje 2006/7/EB nurodytas mikrobiologinių metodų lygiavertiškumo standartas yra tarptautinis standartas ISO 17994:2004(E) „Vandens kokybė. Mikrobiologinių metodų pripažinimo lygiaverčiais kriterijai“; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos sprendime 2009/64/EB (2) nurodyta, kad Direktyvoje 2006/7/EB nurodytas mikrobiologinių metodų lygiavertiškumo standartas yra tarptautinis standartas ISO 17994:2004(E) „Vandens kokybė. Mikrobiologinių metodų pripažinimo lygiaverčiais kriterijai“;

| (2) | standartas ISO 17994:2004(E) yra pasenęs ir buvo techniškai patikslintas (pvz., patikslinti terminai, pateiktos aiškesnės specifikacijos ir papildytas nauju priedu dėl techninių skaičiavimų); |
| --- | --- |

(2)

standartas ISO 17994:2004(E) yra pasenęs ir buvo techniškai patikslintas (pvz., patikslinti terminai, pateiktos aiškesnės specifikacijos ir papildytas nauju priedu dėl techninių skaičiavimų);

| (3) | taigi standartas ISO 17994:2004(E) pakeistas naujesne standarto versija ISO 17994:2014 „Vandens kokybė. Reikalavimai, keliami santykiniam mikroorganizmų aptikimo efektyvumui dviem kiekybiniais metodais palyginti“. Europos standartizacijos komitetas šį tarptautinį standartą perkėlė į Europos standartą EN ISO 17994:2014. Todėl tikslinga nurodyti standartą EN ISO 17994:2014 kaip Direktyvoje 2006/7/EB nurodytą mikrobiologinių metodų lygiavertiškumo standartą; |
| --- | --- |

(3)

taigi standartas ISO 17994:2004(E) pakeistas naujesne standarto versija ISO 17994:2014 „Vandens kokybė. Reikalavimai, keliami santykiniam mikroorganizmų aptikimo efektyvumui dviem kiekybiniais metodais palyginti“. Europos standartizacijos komitetas šį tarptautinį standartą perkėlė į Europos standartą EN ISO 17994:2014. Todėl tikslinga nurodyti standartą EN ISO 17994:2014 kaip Direktyvoje 2006/7/EB nurodytą mikrobiologinių metodų lygiavertiškumo standartą;

| (4) | todėl Sprendimas 2009/64/EB turėtų būti panaikintas; |
| --- | --- |

(4)

todėl Sprendimas 2009/64/EB turėtų būti panaikintas;

| (5) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2006/7/EB 16 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2006/7/EB 16 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2006/7/EB 3 straipsnio 9 dalies taikymo tikslais mikrobiologinių metodų lygiavertiškumo standartas yra standartas EN ISO 17994:2014 „Vandens kokybė. Reikalavimai, keliami santykiniam mikroorganizmų aptikimo efektyvumui dviem kiekybiniais metodais palyginti“.

2 straipsnis

Sprendimas 2009/64/EB panaikinamas.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2017 m. rugsėjo 1 d.

Komisijos vardu

Karmenu VELLA

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 64, 2006 3 4, p. 37.

1

(2)  
  2009 m. sausio 21 d. Komisijos sprendimas 2009/64/EB, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/7/EB patvirtinantis standartą ISO 17994:2004(E) mikrobiologinių metodų lygiavertiškumo standartu (OL L 23, 2009 1 27, p. 32).

2

---

REKOMENDACIJOS

| 2017 9 19 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 239/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2017 9 19

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 239/36

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2017/1584

2017 m. rugsėjo 13 d.

dėl koordinuoto atsako į didelio masto kibernetinio saugumo incidentus ir krizes

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,

kadangi:

| (1) | informacinių ir ryšių technologijų naudojimas ir priklausomumas nuo jų tapo esminiais aspektais visuose ekonominės veiklos sektoriuose, nes mūsų įmonės ir piliečiai skirtinguose sektoriuose ir skirtingose valstybėse labiau susieti tarpusavyje ir vieni nuo kitų priklausomi, nei bet kada anksčiau. Kibernetinio saugumo incidentas, paveikiantis organizacijas daugiau kaip vienoje valstybėje narėje ar net visoje Sąjungoje ir galintis stipriai sutrikdyti vidaus rinką ir plačiau – tinklus ir informacines sistemas, kuriomis remiasi Sąjungos ekonomika, demokratija ir visuomenė, yra scenarijus, kuriam valstybės narės ir ES institucijos turi būti gerai pasirengusios; |
| --- | --- |

(1)

informacinių ir ryšių technologijų naudojimas ir priklausomumas nuo jų tapo esminiais aspektais visuose ekonominės veiklos sektoriuose, nes mūsų įmonės ir piliečiai skirtinguose sektoriuose ir skirtingose valstybėse labiau susieti tarpusavyje ir vieni nuo kitų priklausomi, nei bet kada anksčiau. Kibernetinio saugumo incidentas, paveikiantis organizacijas daugiau kaip vienoje valstybėje narėje ar net visoje Sąjungoje ir galintis stipriai sutrikdyti vidaus rinką ir plačiau – tinklus ir informacines sistemas, kuriomis remiasi Sąjungos ekonomika, demokratija ir visuomenė, yra scenarijus, kuriam valstybės narės ir ES institucijos turi būti gerai pasirengusios;

| (2) | kibernetinio saugumo incidentas gali būti laikomas Sąjungos lygmens krize, kai dėl incidento kilęs sutrikdymas yra per didelio masto, kad jį galėtų pašalinti pati paveikta valstybė narė, arba kai jis paveikia dvi arba daugiau valstybių narių ir jo poveikis yra toks platus ir techniškai arba politiškai svarbus, kad būtina laiku koordinuoti veiksmus ir reaguoti Sąjungos politiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

(2)

kibernetinio saugumo incidentas gali būti laikomas Sąjungos lygmens krize, kai dėl incidento kilęs sutrikdymas yra per didelio masto, kad jį galėtų pašalinti pati paveikta valstybė narė, arba kai jis paveikia dvi arba daugiau valstybių narių ir jo poveikis yra toks platus ir techniškai arba politiškai svarbus, kad būtina laiku koordinuoti veiksmus ir reaguoti Sąjungos politiniu lygmeniu;

| (3) | kibernetinio saugumo incidentai gali sukelti platesnę krizę ir paveikti sektorius, kurių veikla neapsiriboja tinklais ir informacinėmis sistemomis ar ryšių tinklais; bet koks tinkamas reagavimas turi būti grindžiamas ir kibernetinėmis, ir nekibernetinėmis poveikio mažinimo priemonėmis; |
| --- | --- |

(3)

kibernetinio saugumo incidentai gali sukelti platesnę krizę ir paveikti sektorius, kurių veikla neapsiriboja tinklais ir informacinėmis sistemomis ar ryšių tinklais; bet koks tinkamas reagavimas turi būti grindžiamas ir kibernetinėmis, ir nekibernetinėmis poveikio mažinimo priemonėmis;

| (4) | kibernetinio saugumo incidentai yra nenuspėjami, dažnai įvyksta ir išsiplėtoja per labai trumpą laiką, todėl paveikti subjektai ir tie, kurių pareigos yra susijusios su reagavimu į incidentą ir jo poveikio mažinimu, privalo reaguoti greitai ir koordinuotai. Be to, kibernetinio saugumo incidentai dažnai neapsiriboja konkrečia geografine teritorija ir gali įvykti arba staiga išplisti tuo pačiu metu daugelyje šalių; |
| --- | --- |

(4)

kibernetinio saugumo incidentai yra nenuspėjami, dažnai įvyksta ir išsiplėtoja per labai trumpą laiką, todėl paveikti subjektai ir tie, kurių pareigos yra susijusios su reagavimu į incidentą ir jo poveikio mažinimu, privalo reaguoti greitai ir koordinuotai. Be to, kibernetinio saugumo incidentai dažnai neapsiriboja konkrečia geografine teritorija ir gali įvykti arba staiga išplisti tuo pačiu metu daugelyje šalių;

| (5) | norint veiksmingai reaguoti į didelio masto kibernetinio saugumo incidentus ir krizes ES lygmeniu, būtinas greitas ir veiksmingas visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas ir toks reagavimas priklauso nuo atskirų valstybių narių pasirengimo ir galimybių, taip pat nuo Sąjungos remiamų koordinuotų bendrų veiksmų. Taigi reagavimas į incidentus laiku ir veiksmingai priklauso nuo to, ar egzistuoja iš anksto nustatytos ir, kiek tai įmanoma, gerai išbandytos bendradarbiavimo procedūros ir mechanizmai ir ar yra nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu aiškiai nustatytos pagrindinių dalyvių funkcijos ir pareigos; |
| --- | --- |

(5)

norint veiksmingai reaguoti į didelio masto kibernetinio saugumo incidentus ir krizes ES lygmeniu, būtinas greitas ir veiksmingas visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas ir toks reagavimas priklauso nuo atskirų valstybių narių pasirengimo ir galimybių, taip pat nuo Sąjungos remiamų koordinuotų bendrų veiksmų. Taigi reagavimas į incidentus laiku ir veiksmingai priklauso nuo to, ar egzistuoja iš anksto nustatytos ir, kiek tai įmanoma, gerai išbandytos bendradarbiavimo procedūros ir mechanizmai ir ar yra nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu aiškiai nustatytos pagrindinių dalyvių funkcijos ir pareigos;

| (6) | savo 2011 m. gegužės 27 d. išvadose (1) dėl ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros apsaugos Taryba paragino ES valstybes nares „Stiprinti valstybių narių bendradarbiavimą ir, remiantis nacionaline krizių valdymo patirtimi ir rezultatais, taip pat bendradarbiaujant su ENISA, prisidėti prie Europos bendradarbiavimo kibernetinių incidentų atveju mechanizmų, kurie būtų patikrinti kitų 2012 m. įvyksiančių Cyber Europe pratybų metu, kūrimo“. |
| --- | --- |

(6)

savo 2011 m. gegužės 27 d. išvadose (1) dėl ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros apsaugos Taryba paragino ES valstybes nares „Stiprinti valstybių narių bendradarbiavimą ir, remiantis nacionaline krizių valdymo patirtimi ir rezultatais, taip pat bendradarbiaujant su ENISA, prisidėti prie Europos bendradarbiavimo kibernetinių incidentų atveju mechanizmų, kurie būtų patikrinti kitų 2012 m. įvyksiančių Cyber Europe pratybų metu, kūrimo“.

| (7) | 2016 m. komunikate „Europos kibernetinio atsparumo sistemos stiprinimas ir kibernetinio saugumo pramonės konkurencingumo ir novatoriškumo skatinimas“ (2) valstybės narės raginamos kuo labiau pasinaudoti Tinklų ir informacijos saugumo direktyvos (3) bendradarbiavimo mechanizmais ir plėtoti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, susijusį su pasirengimu didelio masto kibernetinio saugumo incidentui. Jame pridurta, kad nustačius koordinuotą bendradarbiavimo krizės atveju metodą, apimantį įvairius kibernetinės ekosistemos elementus, kuris būtų išdėstytas plane, būtų užtikrinta geresnė parengtis ir kad toks planas turėtų taip pat užtikrinti sinergiją ir derėjimą su esamais krizių valdymo mechanizmais; |
| --- | --- |

(7)

2016 m. komunikate „Europos kibernetinio atsparumo sistemos stiprinimas ir kibernetinio saugumo pramonės konkurencingumo ir novatoriškumo skatinimas“ (2) valstybės narės raginamos kuo labiau pasinaudoti Tinklų ir informacijos saugumo direktyvos (3) bendradarbiavimo mechanizmais ir plėtoti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, susijusį su pasirengimu didelio masto kibernetinio saugumo incidentui. Jame pridurta, kad nustačius koordinuotą bendradarbiavimo krizės atveju metodą, apimantį įvairius kibernetinės ekosistemos elementus, kuris būtų išdėstytas plane, būtų užtikrinta geresnė parengtis ir kad toks planas turėtų taip pat užtikrinti sinergiją ir derėjimą su esamais krizių valdymo mechanizmais;

| (8) | Tarybos išvadose (4) dėl pirmiau minėto komunikato valstybės narės paragino Komisiją pateikti tokį planą svarstyti įstaigoms ir kitiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams. Tačiau Tinklų ir informacijos saugumo direktyvoje Sąjungos bendradarbiavimo didelio masto kibernetinio saugumo incidentų ir krizių atveju sistema nenumatyta; |
| --- | --- |

(8)

Tarybos išvadose (4) dėl pirmiau minėto komunikato valstybės narės paragino Komisiją pateikti tokį planą svarstyti įstaigoms ir kitiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams. Tačiau Tinklų ir informacijos saugumo direktyvoje Sąjungos bendradarbiavimo didelio masto kibernetinio saugumo incidentų ir krizių atveju sistema nenumatyta;

| (9) | Komisija su valstybėmis narėmis konsultavosi dviejuose konsultaciniuose seminaruose, surengtuose Briuselyje 2017 m. balandžio 5 ir liepos 4 d. su valstybių narių reagavimo į kompiuterių saugumo incidentus tarnybų (CSIRT) atstovais, pagal Tinklų ir informacijos saugumo direktyvą sukurta bendradarbiavimo grupe ir Tarybos Kibernetinių klausimų horizontaliąja darbo grupe, taip pat Europos išorės veiksmų tarnybos, Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros (ENISA), Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centro (Europol/EC3) ir Tarybos Generalinio sekretoriato atstovais; |
| --- | --- |

(9)

Komisija su valstybėmis narėmis konsultavosi dviejuose konsultaciniuose seminaruose, surengtuose Briuselyje 2017 m. balandžio 5 ir liepos 4 d. su valstybių narių reagavimo į kompiuterių saugumo incidentus tarnybų (CSIRT) atstovais, pagal Tinklų ir informacijos saugumo direktyvą sukurta bendradarbiavimo grupe ir Tarybos Kibernetinių klausimų horizontaliąja darbo grupe, taip pat Europos išorės veiksmų tarnybos, Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros (ENISA), Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centro (Europol/EC3) ir Tarybos Generalinio sekretoriato atstovais;

| (10) | prie šios rekomendacijos pridedamas koordinuoto reagavimo į didelio masto kibernetinio saugumo incidentus ir krizes Sąjungos lygmeniu planas parengtas pagal minėtų konsultacijų rezultatus ir papildo komunikatą „Europos kibernetinio atsparumo sistemos stiprinimas ir kibernetinio saugumo pramonės konkurencingumo ir novatoriškumo skatinimas“; |
| --- | --- |

(10)

prie šios rekomendacijos pridedamas koordinuoto reagavimo į didelio masto kibernetinio saugumo incidentus ir krizes Sąjungos lygmeniu planas parengtas pagal minėtų konsultacijų rezultatus ir papildo komunikatą „Europos kibernetinio atsparumo sistemos stiprinimas ir kibernetinio saugumo pramonės konkurencingumo ir novatoriškumo skatinimas“;

| (11) | plane apibūdinami ir nustatomi valstybių narių, ES institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų (toliau – ES institucijų) bendradarbiavimo reaguojant į didelio masto kibernetinio saugumo incidentus ir krizes tikslai ir būdai ir kaip esamuose krizių valdymo mechanizmuose galima panaudoti visus esamus ES lygmens kibernetinio saugumo subjektus; |
| --- | --- |

(11)

plane apibūdinami ir nustatomi valstybių narių, ES institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų (toliau – ES institucijų) bendradarbiavimo reaguojant į didelio masto kibernetinio saugumo incidentus ir krizes tikslai ir būdai ir kaip esamuose krizių valdymo mechanizmuose galima panaudoti visus esamus ES lygmens kibernetinio saugumo subjektus;

| (12) | reaguojant į kibernetinio saugumo krizę, kaip apibūdinta 2 konstatuojamojoje dalyje, atsakui koordinuoti politiniu Sąjungos lygmeniu Taryboje bus naudojamas ES integruotas politinio atsako į krizes mechanizmas (IPCR) (5); Komisija panaudos ARGUS (6) aukšto lygio tarpsektorinio krizės koordinavimo procesą. Jei krizė susijusi su svarbiais išorės arba bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) aspektais, bus panaudotas Europos išorės veiksmų tarnybos reagavimo į krizę mechanizmas (6); |
| --- | --- |

(12)

reaguojant į kibernetinio saugumo krizę, kaip apibūdinta 2 konstatuojamojoje dalyje, atsakui koordinuoti politiniu Sąjungos lygmeniu Taryboje bus naudojamas ES integruotas politinio atsako į krizes mechanizmas (IPCR) (5); Komisija panaudos ARGUS (6) aukšto lygio tarpsektorinio krizės koordinavimo procesą. Jei krizė susijusi su svarbiais išorės arba bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) aspektais, bus panaudotas Europos išorės veiksmų tarnybos reagavimo į krizę mechanizmas (6);

| (13) | tam tikrose srityse ES lygmens sektorių krizių valdymo mechanizmuose numatytas bendradarbiavimas kibernetinio saugumo incidentų ir krizių atveju. Pavyzdžiui, kalbant apie pasaulinę palydovinės navigacijos sistemą (GNSS), Tarybos sprendime 2014/496/BUSP (7) jau nustatytos atitinkamos Tarybos, vyriausiojo įgaliotinio, Komisijos, Europos GNSS agentūros ir valstybių narių funkcijos operatyvinių pareigų grandinėje, sukurtoje siekiant reaguoti į grėsmę Sąjungai, valstybėms narėms ar GNSS, taip pat ir kibernetinių atakų atveju. Todėl ši rekomendacija turėtų būti taikoma nedarant poveikio tokiems mechanizmams; |
| --- | --- |

(13)

tam tikrose srityse ES lygmens sektorių krizių valdymo mechanizmuose numatytas bendradarbiavimas kibernetinio saugumo incidentų ir krizių atveju. Pavyzdžiui, kalbant apie pasaulinę palydovinės navigacijos sistemą (GNSS), Tarybos sprendime 2014/496/BUSP (7) jau nustatytos atitinkamos Tarybos, vyriausiojo įgaliotinio, Komisijos, Europos GNSS agentūros ir valstybių narių funkcijos operatyvinių pareigų grandinėje, sukurtoje siekiant reaguoti į grėsmę Sąjungai, valstybėms narėms ar GNSS, taip pat ir kibernetinių atakų atveju. Todėl ši rekomendacija turėtų būti taikoma nedarant poveikio tokiems mechanizmams;

| (14) | pagrindinė atsakomybė reaguoti į didelio masto kibernetinio saugumo incidentus ir krizes tenka jų paveiktoms valstybėms narėms. Tačiau, vadovaujantis Sąjungos teisės aktais ir atsižvelgiant į tai, kad kibernetinio saugumo incidentai ir krizės gali paveikti visas ekonominės veiklos sritis bendrojoje rinkoje, Sąjungos saugumą ir tarptautinius santykius, taip pat pačias institucijas, svarbus vaidmuo tenka Komisijai, vyriausiajam įgaliotiniui ir kitoms ES institucijoms ir tarnyboms; |
| --- | --- |

(14)

pagrindinė atsakomybė reaguoti į didelio masto kibernetinio saugumo incidentus ir krizes tenka jų paveiktoms valstybėms narėms. Tačiau, vadovaujantis Sąjungos teisės aktais ir atsižvelgiant į tai, kad kibernetinio saugumo incidentai ir krizės gali paveikti visas ekonominės veiklos sritis bendrojoje rinkoje, Sąjungos saugumą ir tarptautinius santykius, taip pat pačias institucijas, svarbus vaidmuo tenka Komisijai, vyriausiajam įgaliotiniui ir kitoms ES institucijoms ir tarnyboms;

| (15) | Sąjungos lygmeniu svarbiausi atsako į kibernetinio saugumo krizes dalyviai, be kitų, yra naujos pagal Tinklų ir informacijos saugumo direktyvą sukurtos struktūros ir mechanizmai, būtent reagavimo į kompiuterių saugumo incidentus tarnybų tinklas, taip pat atitinkamos agentūros ir įstaigos, būtent ENISA, Europol/EC3, ES žvalgybos analizės centras (INTCEN), ES karinio štabo žvalgybos skyrius (EUMS INT) ir ES situacijų kabinetas (SITROOM), bendradarbiaujantys Bendrame žvalgybinės informacijos analizės centre (SIAC), ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras (įsikūręs INTCEN), Europos institucijų, įstaigų ir agentūrų Kompiuterinių incidentų tyrimo tarnyba (CERT-ES) ir Europos Komisijos Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras; |
| --- | --- |

(15)

Sąjungos lygmeniu svarbiausi atsako į kibernetinio saugumo krizes dalyviai, be kitų, yra naujos pagal Tinklų ir informacijos saugumo direktyvą sukurtos struktūros ir mechanizmai, būtent reagavimo į kompiuterių saugumo incidentus tarnybų tinklas, taip pat atitinkamos agentūros ir įstaigos, būtent ENISA, Europol/EC3, ES žvalgybos analizės centras (INTCEN), ES karinio štabo žvalgybos skyrius (EUMS INT) ir ES situacijų kabinetas (SITROOM), bendradarbiaujantys Bendrame žvalgybinės informacijos analizės centre (SIAC), ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras (įsikūręs INTCEN), Europos institucijų, įstaigų ir agentūrų Kompiuterinių incidentų tyrimo tarnyba (CERT-ES) ir Europos Komisijos Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras;

| (16) | reaguojant į kibernetinio saugumo incidentus valstybių narių bendradarbiavimas techniniu lygmeniu vykdomas per Tinklų ir informacijos saugumo direktyva sukurtą CSIRT tinklą. ENISA užtikrina tinklo sekretoriato funkciją ir aktyviai remia CSIRT tarpusavio bendradarbiavimą. Nacionalinės CSIRT ir CERT-ES bendradarbiauja ir keičiasi informacija savanoriškai, įskaitant, kai reikia, reaguodamos į kibernetinio saugumo incidentus, paveikiančius vieną arba daugiau valstybių narių. Jei paprašo valstybės narės CSIRT atstovas, jos gali aptarti ir, kai įmanoma, apibrėžti koordinuoto reagavimo į tos valstybės narės jurisdikcijoje nustatytą incidentą veiksmus. Atitinkama tvarka bus nustatyta CSIRT tinklo standartinėse veiklos procedūrose (8); |
| --- | --- |

(16)

reaguojant į kibernetinio saugumo incidentus valstybių narių bendradarbiavimas techniniu lygmeniu vykdomas per Tinklų ir informacijos saugumo direktyva sukurtą CSIRT tinklą. ENISA užtikrina tinklo sekretoriato funkciją ir aktyviai remia CSIRT tarpusavio bendradarbiavimą. Nacionalinės CSIRT ir CERT-ES bendradarbiauja ir keičiasi informacija savanoriškai, įskaitant, kai reikia, reaguodamos į kibernetinio saugumo incidentus, paveikiančius vieną arba daugiau valstybių narių. Jei paprašo valstybės narės CSIRT atstovas, jos gali aptarti ir, kai įmanoma, apibrėžti koordinuoto reagavimo į tos valstybės narės jurisdikcijoje nustatytą incidentą veiksmus. Atitinkama tvarka bus nustatyta CSIRT tinklo standartinėse veiklos procedūrose (8);

| (17) | CSIRT tinklui taip pat pavesta aptarti, išnagrinėti ir nustatyti kitas operatyvinio bendradarbiavimo, įskaitant susijusio su rizikos ir incidentų kategorijomis, išankstiniais perspėjimais, tarpusavio pagalba, koordinavimo principais ir būdais, kai valstybės narės reaguoja į tarpvalstybinę riziką ir incidentus, formas; |
| --- | --- |

(17)

CSIRT tinklui taip pat pavesta aptarti, išnagrinėti ir nustatyti kitas operatyvinio bendradarbiavimo, įskaitant susijusio su rizikos ir incidentų kategorijomis, išankstiniais perspėjimais, tarpusavio pagalba, koordinavimo principais ir būdais, kai valstybės narės reaguoja į tarpvalstybinę riziką ir incidentus, formas;

| (18) | pagal Tinklų ir informacijos saugumo direktyvos 11 straipsnį sukurtai bendradarbiavimo grupei pavesta užduotis teikti strategines rekomendacijas dėl CSIRT tinklo veiklos, aptarti valstybių narių galimybes bei pasirengimą ir savanoriškai vertinti nacionalines tinklų ir informacijos sistemų saugumo strategijas ir CSIRT veiksmingumą ir nustatyti geriausią praktiką; |
| --- | --- |

(18)

pagal Tinklų ir informacijos saugumo direktyvos 11 straipsnį sukurtai bendradarbiavimo grupei pavesta užduotis teikti strategines rekomendacijas dėl CSIRT tinklo veiklos, aptarti valstybių narių galimybes bei pasirengimą ir savanoriškai vertinti nacionalines tinklų ir informacijos sistemų saugumo strategijas ir CSIRT veiksmingumą ir nustatyti geriausią praktiką;

| (19) | speciali bendradarbiavimo grupės darbo grupė pagal Tinklų ir informacijos saugumo direktyvos 14 straipsnio 7 dalį rengia pranešimo apie incidentus gaires dėl aplinkybių, kuriomis esminių paslaugų operatoriai pagal 14 straipsnio 3 dalį privalo pranešti apie incidentus, ir tokių pranešimų formatą bei teikimo procedūrą (9); |
| --- | --- |

(19)

speciali bendradarbiavimo grupės darbo grupė pagal Tinklų ir informacijos saugumo direktyvos 14 straipsnio 7 dalį rengia pranešimo apie incidentus gaires dėl aplinkybių, kuriomis esminių paslaugų operatoriai pagal 14 straipsnio 3 dalį privalo pranešti apie incidentus, ir tokių pranešimų formatą bei teikimo procedūrą (9);

| (20) | norint sudaryti sąlygas priimti informacija pagrįstus sprendimus, labai svarbus tikralaikės padėties, rizikos situacijos ir grėsmės žinojimas ir suvokimas, įgytas iš ataskaitų teikimo, vertinimo, mokslinių tyrimų, tyrimo ir analizės. Norint užtikrinti veiksmingą ir koordinuotą reagavimą, labai svarbus visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų informuotumas apie padėtį. Informuotumas apie padėtį apima elementus, susijusius su incidento priežastimis, taip pat jo poveikiu ir kilme. Suprantama, kad tai priklauso nuo atitinkamų šalių keitimosi informacija tinkamu formatu, naudojant bendrą incidentų apibūdinimo sistemą ir atitinkamai saugiu būdu; |
| --- | --- |

(20)

norint sudaryti sąlygas priimti informacija pagrįstus sprendimus, labai svarbus tikralaikės padėties, rizikos situacijos ir grėsmės žinojimas ir suvokimas, įgytas iš ataskaitų teikimo, vertinimo, mokslinių tyrimų, tyrimo ir analizės. Norint užtikrinti veiksmingą ir koordinuotą reagavimą, labai svarbus visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų informuotumas apie padėtį. Informuotumas apie padėtį apima elementus, susijusius su incidento priežastimis, taip pat jo poveikiu ir kilme. Suprantama, kad tai priklauso nuo atitinkamų šalių keitimosi informacija tinkamu formatu, naudojant bendrą incidentų apibūdinimo sistemą ir atitinkamai saugiu būdu;

| (21) | priklausomai nuo kibernetinio saugumo incidento, reagavimas į jį gali būti įvairių formų, nuo techninių priemonių nustatymo, kai du ar daugiau subjektų kartu tiria technines incidento priežastis (pvz., atlieka kenkimo programinės įrangos analizę) arba nustato būdus, kaip organizacijos gali įvertinti, ar jos buvo paveiktos (pvz., nustato užvaldymo rodiklius), iki operatyvinių sprendimų taikyti tokias priemones ir, politiniu lygmeniu, sprendimo naudoti kitas priemones, pvz., bendro reagavimo į kibernetinio kenkimo veiklą sistemą (10) ar ES operatyvinių veiksmų protokolą dėl kovos su hibridinėmis grėsmėmis (11); |
| --- | --- |

(21)

priklausomai nuo kibernetinio saugumo incidento, reagavimas į jį gali būti įvairių formų, nuo techninių priemonių nustatymo, kai du ar daugiau subjektų kartu tiria technines incidento priežastis (pvz., atlieka kenkimo programinės įrangos analizę) arba nustato būdus, kaip organizacijos gali įvertinti, ar jos buvo paveiktos (pvz., nustato užvaldymo rodiklius), iki operatyvinių sprendimų taikyti tokias priemones ir, politiniu lygmeniu, sprendimo naudoti kitas priemones, pvz., bendro reagavimo į kibernetinio kenkimo veiklą sistemą (10) ar ES operatyvinių veiksmų protokolą dėl kovos su hibridinėmis grėsmėmis (11);

| (22) | skaitmeninės bendrosios rinkos klestėjimui labai svarbus Europos piliečių ir įmonių pasitikėjimas skaitmeninėmis paslaugomis. Todėl informavimas apie krizę yra labai svarbus siekiant sumažinti neigiamą kibernetinio saugumo incidentų ir krizių poveikį. Pranešimai pasinaudojant bendro diplomatinio atsako sistema gali būti panaudojami ir kaip priemonė trečiosiose šalyse veikiančių (potencialių) agresorių elgesiui paveikti. Siekiant užtikrinti politinio atsako veiksmingumą, labai svarbu, kad viešieji pranešimai, kuriais siekiama sumažinti neigiamą kibernetinio saugumo incidentų ir krizių poveikį, ir viešieji pranešimai, kuriais siekiama paveikti agresorių, būtų suderinti; |
| --- | --- |

(22)

skaitmeninės bendrosios rinkos klestėjimui labai svarbus Europos piliečių ir įmonių pasitikėjimas skaitmeninėmis paslaugomis. Todėl informavimas apie krizę yra labai svarbus siekiant sumažinti neigiamą kibernetinio saugumo incidentų ir krizių poveikį. Pranešimai pasinaudojant bendro diplomatinio atsako sistema gali būti panaudojami ir kaip priemonė trečiosiose šalyse veikiančių (potencialių) agresorių elgesiui paveikti. Siekiant užtikrinti politinio atsako veiksmingumą, labai svarbu, kad viešieji pranešimai, kuriais siekiama sumažinti neigiamą kibernetinio saugumo incidentų ir krizių poveikį, ir viešieji pranešimai, kuriais siekiama paveikti agresorių, būtų suderinti;

| (23) | visuomenės informavimas, kaip naudotojai ir organizacijos gali sumažinti incidento poveikį (pvz., įdiegdami programinės įrangos pataisą ar imdamiesi papildomų veiksmų, kad išvengtų grėsmės ir t. t.), gali būti veiksminga didelio masto kibernetinio saugumo incidento arba krizės poveikio mažinimo priemonė; |
| --- | --- |

(23)

visuomenės informavimas, kaip naudotojai ir organizacijos gali sumažinti incidento poveikį (pvz., įdiegdami programinės įrangos pataisą ar imdamiesi papildomų veiksmų, kad išvengtų grėsmės ir t. t.), gali būti veiksminga didelio masto kibernetinio saugumo incidento arba krizės poveikio mažinimo priemonė;

| (24) | Komisija per Europos infrastruktūros tinklų priemonės kibernetinio saugumo skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą rengia pagrindinių paslaugų platformos dalyvaujančių valstybių narių CSIRT bendradarbiavimo mechanizmą, vadinamąjį MeliCERTes, kuriuo siekiama pagerinti jų pasirengimą kylančiai kibernetinei grėsmei ir incidentams, bendradarbiavimą ir atsaką į juos. Komisija, panaudodama kvietimus teikti konkurso pasiūlymus dėl dotacijų skyrimo pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę, bendrai finansuoja valstybių narių CSIRT, siekdama pagerinti jų veiklos galimybes nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

(24)

Komisija per Europos infrastruktūros tinklų priemonės kibernetinio saugumo skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą rengia pagrindinių paslaugų platformos dalyvaujančių valstybių narių CSIRT bendradarbiavimo mechanizmą, vadinamąjį MeliCERTes, kuriuo siekiama pagerinti jų pasirengimą kylančiai kibernetinei grėsmei ir incidentams, bendradarbiavimą ir atsaką į juos. Komisija, panaudodama kvietimus teikti konkurso pasiūlymus dėl dotacijų skyrimo pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę, bendrai finansuoja valstybių narių CSIRT, siekdama pagerinti jų veiklos galimybes nacionaliniu lygmeniu;

| (25) | siekiant skatinti ir gerinti valstybių narių tarpusavio ir privačiojo sektoriaus bendradarbiavimą labai svarbios yra ES kibernetinio saugumo pratybos. Todėl nuo 2010 m. ENISA organizuoja reguliarias visos Europos kibernetinių incidentų pratybas („Cyber Europe“); |
| --- | --- |

(25)

siekiant skatinti ir gerinti valstybių narių tarpusavio ir privačiojo sektoriaus bendradarbiavimą labai svarbios yra ES kibernetinio saugumo pratybos. Todėl nuo 2010 m. ENISA organizuoja reguliarias visos Europos kibernetinių incidentų pratybas („Cyber Europe“);

| (26) | Tarybos išvadose (12) dėl Europos Vadovų Tarybos pirmininko, Europos Komisijos pirmininko ir Šiaurės Atlanto sutarties organizacijos Generalinio sekretoriaus bendro pareiškimo įgyvendinimo raginama stiprinti bendradarbiavimą kibernetinių pratybų srityje skatinant abipusį darbuotojų dalyvavimą atitinkamose pratybose, įskaitant visų pirma pratybas „Kibernetinė koalicija“ ir „Cyber Europe“. |
| --- | --- |

(26)

Tarybos išvadose (12) dėl Europos Vadovų Tarybos pirmininko, Europos Komisijos pirmininko ir Šiaurės Atlanto sutarties organizacijos Generalinio sekretoriaus bendro pareiškimo įgyvendinimo raginama stiprinti bendradarbiavimą kibernetinių pratybų srityje skatinant abipusį darbuotojų dalyvavimą atitinkamose pratybose, įskaitant visų pirma pratybas „Kibernetinė koalicija“ ir „Cyber Europe“.

| (27) | nuolat kintanti grėsmės aplinka ir pastarieji kibernetinio saugumo incidentai rodo didėjančią riziką Sąjungai, todėl valstybės narės turėtų nedelsdamos ir būtinai iki 2018 m. pabaigos imtis veiksmų pagal šią rekomendaciją, |
| --- | --- |

(27)

nuolat kintanti grėsmės aplinka ir pastarieji kibernetinio saugumo incidentai rodo didėjančią riziką Sąjungai, todėl valstybės narės turėtų nedelsdamos ir būtinai iki 2018 m. pabaigos imtis veiksmų pagal šią rekomendaciją,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

| (1) | Valstybės narės ir ES institucijos, vadovaudamosi plane aprašytais principais, turėtų sukurti ES reagavimo į kibernetinio saugumo krizes sistemą, į kurią būtų integruoti plane nustatyti bendradarbiavimo tikslai ir būdai. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | ES reagavimo į kibernetinio saugumo krizes sistemoje visų pirma turėtų būti nustatyti atitinkami visų lygmenų – techninio, operatyvinio, strateginio ir politinio – dalyviai, ES institucijos ir valstybių narių valdžios institucijos ir prireikus parengtos standartinės veiklos procedūros, kuriomis nustatoma, kaip tie dalyviai bendradarbiauja taikant ES krizių valdymo mechanizmus. Daugiausia dėmesio turėtų būti skirta tam, kaip nedelsiant keistis informacija ir koordinuoti reagavimą didelio masto kibernetinio saugumo incidentų ir krizių metu. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Todėl valstybių narių kompetentingos institucijos turėtų bendradarbiaudamos išsamiau nustatyti dalijimosi informacija ir bendradarbiavimo protokolus. Bendradarbiavimo grupė šia patirtimi turėtų dalytis su atitinkamomis ES institucijomis. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų nacionaliniuose krizių valdymo mechanizmuose būtų tinkamai sprendžiami reagavimo į kibernetinio saugumo incidentus klausimai ir numatytos būtinos bendradarbiavimo ES lygmeniu procedūros taikant ES sistemą. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kalbant apie esamus ES krizių valdymo mechanizmus, pagal planą valstybės narės turėtų kartu su Komisijos tarnybomis ir Europos išorės veiksmų tarnyba nustatyti praktinio įgyvendinimo gaires, susijusias su jų krizių valdymo ir kibernetinio saugumo nacionalinių subjektų ir procedūrų integravimu į esamus ES krizių valdymo mechanizmus, būtent IPCR ir Europos išorės veiksmų tarnybos reagavimo į krizes mechanizmą. Visų pirma, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų sukurtos atitinkamos struktūros, kurios jų nacionalinėms krizių valdymo institucijoms ir jų ES lygmens atstovams užtikrintų galimybę efektyviai keistis informacija taikant ES krizių valdymo mechanizmus. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Valstybės narės turėtų pasinaudoti visomis Europos infrastruktūros tinklų priemonės kibernetinio saugumo skaitmeninių paslaugų infrastruktūrų programos galimybėmis ir bendradarbiauti su Komisija, siekdamos užtikrinti, kad šiuo metu rengiamame pagrindinių paslaugų platformos bendradarbiavimo mechanizme būtų numatytos būtinos funkcijos ir jis atitiktų jų reikalavimus dėl bendradarbiavimo ir kibernetinio saugumo krizių metu. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Valstybės narės, padedamos ENISA ir pasinaudodamos šioje srityje atliktu darbu, turėtų bendradarbiauti, kad parengtų ir priimtų bendrą incidentų apibūdinimo sistemą ir padėties ataskaitų šabloną, kuriais naudojantis būtų galima apibūdinti kibernetinio saugumo incidentų technines priežastis ir poveikį ir taip dar labiau sustiprinti valstybių narių operatyvinį bendradarbiavimą krizių metu. Todėl valstybės narės turėtų atsižvelgti į bendradarbiavimo grupės darbą dėl pranešimo apie incidentus gairių, ypač į aspektus, susijusius su nacionalinių pranešimų forma. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Sistemoje nustatyta tvarka turėtų būti išbandyta ir prireikus persvarstyta atsižvelgiant į valstybių narių dalyvavimo nacionalinėse, regioninėse ir Sąjungos, taip pat kibernetinės diplomatijos ir NATO, kibernetinio saugumo pratybose patirtį. Visų pirma ji turėtų būti išbandyta per ENISA organizuojamas „Cyber Europe“ pratybas. Pirma tokia galimybė bus per 2018 m. „Cyber Europe“ pratybas. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Valstybės narės ir ES institucijos turėtų reguliariai mokytis reaguoti į didelio masto kibernetinio saugumo incidentus ir krizes nacionaliniu ir Europos lygmeniu, įskaitant, kai reikia, politinį atsaką ir prireikus dalyvaujant privačiojo sektoriaus subjektams. |
| --- | --- |

(9)

Priimta Briuselyje 2017 m. rugsėjo 13 d.

Komisijos vardu

Mariya GABRIEL

Komisijos narė

---

(1)  Tarybos išvados dėl ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros apsaugos „Visuotinio kibernetinio saugumo užtikrinimas. Laimėjimai ir tolesni veiksmai“, dokumentas 10299/11, Briuselis, 2011 m. gegužės 27 d.

1

(2)  COM(2016) 410 final, 2016 m. liepos 5 d.

2

final

(3)  
  2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (OL L 194, 2016 7 19, p. 1).

3

(4)  Dokumentas 14540/16, 2016 m. lapkričio 15 d.

4

(5)  Daugiau informacijos galima rasti priedėlio dėl ES lygmens krizių valdymo, bendradarbiavimo mechanizmų ir dalyvių 3.1 skirsnyje.

5

(6)  Ten pat.

6

(7)  
  2014 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimas 2014/496/BUSP dėl Europos globalios navigacijos palydovinės sistemos diegimo, veikimo ir naudojimo aspektų, turinčių įtakos Europos Sąjungos saugumui, kuriuo panaikinami Bendrieji veiksmai 2004/552/BUSP (OL L 219, 2014 7 25, p. 53).

7

(8)  Rengiamos; numatyta priimti iki 2017 m. pabaigos.

8

(9)  Gaires ketinama parengti iki 2017 m. pabaigos.

9

(10)  Tarybos išvados dėl bendro ES diplomatinio atsako į kibernetinę kenkimo veiklą sistemos („Kibernetinio saugumo diplomatijos priemonių rinkinio“), dokumentas 9916/17.

10

(11)  Bendras tarnybų darbinis dokumentas „ES operatyvinių veiksmų protokolas dėl kovos su hibridinėmis grėsmėmis (ES scenarijus)“, SWD(2016) 227 final, 2016 m. liepos 5 d.

11

final

(12)  ST 15283/16, 2016 m. gruodžio 6 d.

12

---

PRIEDAS

Koordinuoto atsako į didelio masto tarpvalstybinius kibernetinio saugumo incidentus ir krizes projektas

ĮVADAS

Šis projektas taikomas kibernetinio saugumo incidentams, kurių sukeliamų sutrikimų atitinkama valstybė narė negali pašalinti viena pati arba kurie dviem ar daugiau valstybių narių arba ES institucijų padaro tokio plataus masto ir tokios didelės techninės arba politinės reikšmės poveikį, kad būtina laiku koordinuoti politiką ir reaguoti Sąjungos politiniu lygmeniu.

Tokie didelio masto kibernetinio saugumo incidentai laikomi kibernetinio saugumo krize.

Kilus ES masto krizei, susijusiai su kibernetiniu saugumu, Sąjungos politinio lygmens atsaką koordinuoja Taryba, naudodamasi Integruoto politinio atsako į krizes (IPCR) mechanizmu.

Komisijoje atsakas koordinuojamas taikant skubaus įspėjimo sistemą ARGUS.

Jei krizei būdingas svarbus išorės arba bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) aspektas, bus panaudotas Europos išorės veiksmų tarnybos reagavimo į krizes mechanizmas.

Projekte parodoma, kaip šiems įtvirtintiems krizių valdymo mechanizmams turėtų būti visapusiškai panaudojami esami ES lygmens kibernetinio saugumo subjektai ir valstybių narių bendradarbiavimo mechanizmai.

Projekte atsižvelgiama į pagrindinius principus (proporcingumo, subsidiarumo, papildomumo ir informacijos konfidencialumo), pateikiami pagrindiniai trijų lygmenų (strateginio bei politinio, operatyvinio ir techninio) bendradarbiavimo tikslai (veiksmingas atsakas, bendras informuotumas apie padėtį, viešoji komunikacija), mechanizmai bei susiję subjektai ir veiksmai, kuriais siekiama minėtųjų pagrindinių tikslų.

Projektas neapima viso krizių valdymo ciklo (prevencijos ir (arba) poveikio mažinimo, pasirengimo, atsako ir atkūrimo), jame koncentruojamasi į atsaką. Tačiau jame aptariami ir kiti veiksmai, visų pirma susiję su bendru informuotumu apie padėtį.

Pažymėtina, kad kibernetinio saugumo incidentai gali būti pagrindinė arba viena iš platesnio masto krizės, veikiančios kitus sektorius, priežasčių. Turint omenyje tai, kad dauguma kibernetinio saugumo krizių daro poveikį materialiajam pasauliui, tinkamas atsakas turi būti grindžiamas ir kibernetinėmis, ir nekibernetinėmis poveikio mažinimo priemonėmis. Reagavimo į kibernetines krizes veiksmai turi būti derinami su kitais krizių valdymo mechanizmais ES, nacionaliniu ar sektorių lygmenimis.

Galiausiai projektas nepakeičia esamų konkrečių sektorių ar konkrečios politikos mechanizmų, susitarimų ar priemonių, pavyzdžiui, nustatytų Europos pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS) programoje (1), ir neturėtų daryti jiems įtakos.

Pagrindiniai principai

Siekiant tikslų, nustatant būtinus veiksmus ir paskirstant funkcijas ir pareigas atitinkamiems subjektams arba mechanizmams, buvo laikomasi toliau nurodytų pagrindinių principų ir jų turi būti laikomasi vėliau rengiant įgyvendinimo gaires.

Proporcingumo principas. Didžioji dauguma valstybėse narėse įvykstančių kibernetinio saugumo incidentų toli gražu negali būti laikomi sukeliančiais nacionalinę ir juo labiau europinę krizę. Valstybių narių bendradarbiavimo reaguojant į tokius incidentus pagrindas yra reagavimo į kompiuterių saugumo incidentus tarnybų (CSIRT) tinklas, sukurtas pagal Tinklų ir informacijos saugumo direktyvą (2). Vadovaudamosi CSIRT tinklo standartinėmis veiklos procedūromis nacionalinės CSIRT savanoriškai bendradarbiauja ir kasdien keičiasi informacija, taip pat ir reaguodamos į kibernetinio saugumo incidentus, darančius poveikį vienai ar daugiau valstybių narių. Todėl šiame projekte turėtų būti visapusiškai pasinaudojama šiomis standartinėmis veiklos procedūromis, kuriose turėtų būti apžvelgiamos papildomos užduotys, vykdytinos kilus kibernetinio saugumo krizei.

Subsidiarumo principas. Subsidiarumo principas yra esminis. Pagrindinė atsakomybė reaguoti į didelio masto kibernetinio saugumo incidentus ir krizes tenka jų paveiktoms valstybėms narėms. Tačiau svarbus vaidmuo tenka ir Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai ir kitoms ES institucijoms, organams, agentūroms ir įstaigoms. Šis vaidmuo aiškiai nustatytas IPCR mechanizme, taip pat grindžiamas Sąjungos teisės aktais ir atsižvelgiant į tai, kad kibernetinio saugumo incidentai ir krizės gali paveikti visas bendrosios rinkos ekonominės veiklos sritis, Sąjungos saugumą ir tarptautinius santykius, taip pat pačias institucijas.

Papildomumo principas. Plane visapusiškai atsižvelgiama į esamus ES lygmens krizių valdymo mechanizmus, t. y. Integruotą politinio atsako į krizes (IPCR) mechanizmą, ARGUS ir Europos išorės veiksmų tarnybos reagavimo į krizes mechanizmą, į jį įtrauktos pagal Tinklų ir informacijos saugumo direktyvą sukurtos naujos struktūros ir mechanizmai, t. y. CSIRT tinklas, taip pat atitinkamos agentūros ir įstaigos, t. y. Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (ENISA), Europolo Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centras (EC3), ES žvalgybos analizės centras (INTCEN), ES karinio štabo žvalgybos skyrius (EUMS INT) ir ES situacijų kabinetas (SITROOM) (įsikūręs INTCEN), kartu vykdantys Bendro žvalgybinės informacijos analizės centro (SIAC) veiklą; ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras (įsikūręs INTCEN); Europos institucijų, įstaigų ir agentūrų Kompiuterinių incidentų tyrimo tarnyba (CERT-ES). Projektas taip pat turėtų užtikrinti, kad sąveikaudami ir bendradarbiaudami jie kuo labiau papildytų vienas kitą ir jų veikla kuo mažiau dubliuotųsi.

Informacijos konfidencialumas. Visi informacijos mainai pagal šį projektą turi būti vykdomi laikantis galiojančių saugumo taisyklių (3), asmens duomenų apsaugos reikalavimų ir Srauto kontrolės protokolo (4). Įslaptintos informacijos mainams, nesvarbu, kuri klasifikavimo sistema taikoma, turi būti naudojamos turimos akredituotos priemonės (5). Tvarkant asmens duomenis bus laikomasi galiojančių ES taisyklių, visų pirma Bendrojo duomenų apsaugos reglamento (6), E. privatumo direktyvos (7), taip pat Reglamento dėl asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, įstaigoms, organams ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (8).

Pagrindiniai tikslai

Kaip jau minėta, projekte numatytas trijų lygmenų – politinis, operatyvinis ir techninis – bendradarbiavimas. Bendradarbiaujant kiekvienu lygmeniu, gali būti keičiamasi informacija ir bendrais veiksmais siekiama toliau nurodytų pagrindinių tikslų.

| — | Sudaryti sąlygas veiksmingam atsakui: priklausomai nuo kibernetinio saugumo incidento, atsakas į jį gali būti įvairių formų: nuo techninių priemonių nustatymo, kai du ar daugiau subjektų kartu tiria technines incidento priežastis (pvz., atlieka kenkimo programinės įrangos analizę) arba nustato būdus, kaip organizacijos gali įvertinti, ar jos buvo paveiktos (pvz., nustato užvaldymo rodiklius), iki operatyvinių sprendimų taikyti tokias technines priemones ir politinio lygmens sprendimo naudoti kitas priemones, pvz., ES diplomatinį atsaką į kibernetinę kenkimo veiklą (Kibernetinio saugumo diplomatijos priemonių rinkinį) ar ES operatyvinių veiksmų protokolą dėl kovos su hibridinėmis grėsmėmis. |
| --- | --- |

—

Sudaryti sąlygas veiksmingam atsakui: priklausomai nuo kibernetinio saugumo incidento, atsakas į jį gali būti įvairių formų: nuo techninių priemonių nustatymo, kai du ar daugiau subjektų kartu tiria technines incidento priežastis (pvz., atlieka kenkimo programinės įrangos analizę) arba nustato būdus, kaip organizacijos gali įvertinti, ar jos buvo paveiktos (pvz., nustato užvaldymo rodiklius), iki operatyvinių sprendimų taikyti tokias technines priemones ir politinio lygmens sprendimo naudoti kitas priemones, pvz., ES diplomatinį atsaką į kibernetinę kenkimo veiklą (Kibernetinio saugumo diplomatijos priemonių rinkinį) ar ES operatyvinių veiksmų protokolą dėl kovos su hibridinėmis grėsmėmis.

| — | Būti visiems kartu informuotiems apie padėtį: atsakui koordinuoti būtina, kad visi minėtais trimis (techniniu, operatyviniu ir politiniu) lygmenimis veikiantys suinteresuotieji subjektai gerai suprastų vykstančius įvykius. Informuotumas apie padėtį gali apimti technines incidento priežastis, taip pat jo poveikį ir kilmę. Kibernetinio saugumo incidentų gali įvykti labai įvairiuose sektoriuose (finansų, energetikos, transporto, sveikatos priežiūros ir kt.), todėl būtina, kad reikalinga ir tinkamo formato informacija laiku pasiektų visus suinteresuotuosius subjektus. |
| --- | --- |

—

Būti visiems kartu informuotiems apie padėtį: atsakui koordinuoti būtina, kad visi minėtais trimis (techniniu, operatyviniu ir politiniu) lygmenimis veikiantys suinteresuotieji subjektai gerai suprastų vykstančius įvykius. Informuotumas apie padėtį gali apimti technines incidento priežastis, taip pat jo poveikį ir kilmę. Kibernetinio saugumo incidentų gali įvykti labai įvairiuose sektoriuose (finansų, energetikos, transporto, sveikatos priežiūros ir kt.), todėl būtina, kad reikalinga ir tinkamo formato informacija laiku pasiektų visus suinteresuotuosius subjektus.

| — | Susitarti dėl pagrindinių viešosios komunikacijos pranešimų (9): kilus krizei, komunikacija labai svarbi siekiant sumažinti neigiamą kibernetinio saugumo incidentų ir krizių poveikį, tačiau gali būti naudojama ir (potencialių) agresorių elgesiui paveikti. Tinkamas pranešimas gali būti aiškus tikėtinų diplomatinio atsako padarinių signalas, kuriuo siekiama paveikti agresorių elgesį. Siekiant užtikrinti politinio atsako veiksmingumą, labai svarbu, kad viešasis komunikavimas siekiant sumažinti neigiamą kibernetinio saugumo incidentų ir krizių poveikį ir viešasis komunikavimas siekiant paveikti agresorių būtų suderinti. Ypač svarbu skleisti tikslią ir paveikią informaciją visuomenei apie tai, kaip galima sumažinti incidento padarinius (pvz., įdiegiant programinės įrangos pataisą ar imantis papildomų veiksmų grėsmei išvengti ir t. t.). |
| --- | --- |

—

Susitarti dėl pagrindinių viešosios komunikacijos pranešimų (9): kilus krizei, komunikacija labai svarbi siekiant sumažinti neigiamą kibernetinio saugumo incidentų ir krizių poveikį, tačiau gali būti naudojama ir (potencialių) agresorių elgesiui paveikti. Tinkamas pranešimas gali būti aiškus tikėtinų diplomatinio atsako padarinių signalas, kuriuo siekiama paveikti agresorių elgesį. Siekiant užtikrinti politinio atsako veiksmingumą, labai svarbu, kad viešasis komunikavimas siekiant sumažinti neigiamą kibernetinio saugumo incidentų ir krizių poveikį ir viešasis komunikavimas siekiant paveikti agresorių būtų suderinti. Ypač svarbu skleisti tikslią ir paveikią informaciją visuomenei apie tai, kaip galima sumažinti incidento padarinius (pvz., įdiegiant programinės įrangos pataisą ar imantis papildomų veiksmų grėsmei išvengti ir t. t.).

VALSTYBIŲ NARIŲ TARPUSAVIO IR VALSTYBIŲ NARIŲ BEI ES SUBJEKTŲ TECHNINIS, OPERATYVINIS IR STRATEGINIS BEI POLITINIS BENDRADARBIAVIMAS

Veiksmingas atsakas į didelio masto kibernetinio saugumo incidentus ar krizes ES lygmeniu priklauso nuo veiksmingo techninio, operatyvinio ir strateginio bei politinio bendradarbiavimo.

Susiję subjektai kiekvienu lygmeniu turėtų vykdydami tam tikrą veiklą siekti trijų pagrindinių tikslų:

| — | koordinuoto atsako, |
| --- | --- |

—

koordinuoto atsako,

| — | bendro informuotumo apie padėtį, |
| --- | --- |

—

bendro informuotumo apie padėtį,

| — | viešosios komunikacijos. |
| --- | --- |

—

viešosios komunikacijos.

Įvykus incidentui ar kilus krizei, žemesnioji bendradarbiavimo grandis įspės, informuos ir parems aukštesniąją grandį, o aukštesnioji grandis prireikus savo ruožtu pateiks žemesniajai grandžiai rekomendacijų (10) ir priims sprendimus.

Techninis bendradarbiavimas

Veiklos apimtis

| — | Incidentų valdymas (11) kilus kibernetinio saugumo krizei. |
| --- | --- |

—

Incidentų valdymas (11) kilus kibernetinio saugumo krizei.

| — | Incidentų stebėjimas ir kontrolė įskaitant nenutrūkstamą grėsmių ir rizikos analizę. |
| --- | --- |

—

Incidentų stebėjimas ir kontrolė įskaitant nenutrūkstamą grėsmių ir rizikos analizę.

Potencialūs veikiantys subjektai

Pagrindinis šiame projekte numatytas techninio bendradarbiavimo mechanizmas – CSIRT tinklas, kuriam pirmininkauja Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė, o sekretoriato funkciją atlieka ENISA.

| — | Valstybės narės






  — | Kompetentingos institucijos ir bendrieji informaciniai centrai, įsteigti pagal Tinklų ir informacijos saugumo direktyvą |
| --- | --- | --- |

—

Valstybės narės

—

Kompetentingos institucijos ir bendrieji informaciniai centrai, įsteigti pagal Tinklų ir informacijos saugumo direktyvą

| — | CSIRT |
| --- | --- |

—

CSIRT

| — | ES įstaigos, organai ir agentūros






  — | ENISA |
| --- | --- | --- |

—

ES įstaigos, organai ir agentūros

—

ENISA

| — | Europolo EC3 |
| --- | --- |

—

Europolo EC3

| — | CERT-ES |
| --- | --- |

—

CERT-ES

| — | Europos Komisija






  — | Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras (visą parą septynias dienas per savaitę veikianti operatyvinė tarnyba, įsikūrusi Europos civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijų generaliniame direktorate) ir paskirta vadovaujančioji tarnyba (tai gali būti Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD arba Migracijos ir vidaus reikalų GD, nelygu incidento pobūdis), Generalinis sekretoriatas (ARGUS sekretoriatas), Žmogiškųjų išteklių ir saugumo GD (Saugumo direktoratas), Informatikos GD (IT saugumo operacijos) |
| --- | --- | --- |

—

Europos Komisija

—

Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras (visą parą septynias dienas per savaitę veikianti operatyvinė tarnyba, įsikūrusi Europos civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijų generaliniame direktorate) ir paskirta vadovaujančioji tarnyba (tai gali būti Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD arba Migracijos ir vidaus reikalų GD, nelygu incidento pobūdis), Generalinis sekretoriatas (ARGUS sekretoriatas), Žmogiškųjų išteklių ir saugumo GD (Saugumo direktoratas), Informatikos GD (IT saugumo operacijos)

| — | Kitų ES agentūrų (12) – atitinkamas pagrindinis Komisijos generalinis direktoratas arba Europos išorės veiksmų tarnyba (kreipiamasi pirmiausia) |
| --- | --- |

—

Kitų ES agentūrų (12) – atitinkamas pagrindinis Komisijos generalinis direktoratas arba Europos išorės veiksmų tarnyba (kreipiamasi pirmiausia)

| — | Europos išorės veiksmų tarnyba






  — | SIAC (Bendras žvalgybinės informacijos analizės centras: ES INTCEN ir EUMS INT) |
| --- | --- | --- |

—

Europos išorės veiksmų tarnyba

—

SIAC (Bendras žvalgybinės informacijos analizės centras: ES INTCEN ir EUMS INT)

| — | ES situacijų kabinetas ir pagal geografinę vietą ar tematiką paskirta tarnyba |
| --- | --- |

—

ES situacijų kabinetas ir pagal geografinę vietą ar tematiką paskirta tarnyba

| — | ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras (ES INTCEN veiklos dalis, apimanti kibernetinį saugumą, susijusį su hibridinėmis grėsmėmis) |
| --- | --- |

—

ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras (ES INTCEN veiklos dalis, apimanti kibernetinį saugumą, susijusį su hibridinėmis grėsmėmis)

Bendras informuotumas apie padėtį

| — | Reguliaraus techninio bendradarbiavimo, padedančio būti geriau informuotiems apie padėtį Sąjungoje, dalis turėtų būti ENISA'os reguliariai rengiama ES kibernetinio saugumo techninės padėties ataskaita, kurioje apžvelgiami incidentai ir grėsmės ir kuri grindžiama viešai prieinama informacija, pačios agentūros atliekama analize ir ataskaitomis, kurias agentūrai pateikia valstybių narių CSIRT (savanoriškai) arba pagal Tinklų ir informacijos saugumo direktyvą įsteigti bendrieji informaciniai centrai, Europolo Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centras (EC3) bei CERT-ES ir prireikus Europos išorės veiksmų tarnybai priklausantis ES žvalgybos analizės centras (INTCEN). Ataskaita turėtų būti pateikti atitinkamoms Tarybos instancijoms, Komisijai, vyriausiajam įgaliotiniui ir CSIRT tinklui. |
| --- | --- |

—

Reguliaraus techninio bendradarbiavimo, padedančio būti geriau informuotiems apie padėtį Sąjungoje, dalis turėtų būti ENISA'os reguliariai rengiama ES kibernetinio saugumo techninės padėties ataskaita, kurioje apžvelgiami incidentai ir grėsmės ir kuri grindžiama viešai prieinama informacija, pačios agentūros atliekama analize ir ataskaitomis, kurias agentūrai pateikia valstybių narių CSIRT (savanoriškai) arba pagal Tinklų ir informacijos saugumo direktyvą įsteigti bendrieji informaciniai centrai, Europolo Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centras (EC3) bei CERT-ES ir prireikus Europos išorės veiksmų tarnybai priklausantis ES žvalgybos analizės centras (INTCEN). Ataskaita turėtų būti pateikti atitinkamoms Tarybos instancijoms, Komisijai, vyriausiajam įgaliotiniui ir CSIRT tinklui.

| — | Įvykus dideliam incidentui, CSIRT tinklo pirmininkas, kuriam padeda ENISA, parengia ES kibernetinio saugumo incidento padėties ataskaitą (13), kurią per Tarybai rotacijos tvarka pirmininkaujančios valstybės narės CSIRT pateikia pirmininkaujančiai valstybei narei, Komisijai ir vyriausiajam įgaliotiniui. |
| --- | --- |

—

Įvykus dideliam incidentui, CSIRT tinklo pirmininkas, kuriam padeda ENISA, parengia ES kibernetinio saugumo incidento padėties ataskaitą (13), kurią per Tarybai rotacijos tvarka pirmininkaujančios valstybės narės CSIRT pateikia pirmininkaujančiai valstybei narei, Komisijai ir vyriausiajam įgaliotiniui.

| — | Visos kitos ES agentūros ataskaitas teikia atitinkamam pagrindiniam GD, o šis savo ruožtu – Komisijos vadovaujančiajai tarnybai. |
| --- | --- |

—

Visos kitos ES agentūros ataskaitas teikia atitinkamam pagrindiniam GD, o šis savo ruožtu – Komisijos vadovaujančiajai tarnybai.

| — | CERT-ES technines ataskaitas teikia CSIRT tinklui, ES institucijoms ir agentūroms (kai tinkama) ir ARGUS (jei aktyvinta). |
| --- | --- |

—

CERT-ES technines ataskaitas teikia CSIRT tinklui, ES institucijoms ir agentūroms (kai tinkama) ir ARGUS (jei aktyvinta).

| — | Europolo EC3
   (14)
  ir CERT-ES teikia techninių artefaktų ekspertizės duomenis ir kitą techninę informaciją CSIRT tinklui. |
| --- | --- |

—

Europolo EC3
   (14)
  ir CERT-ES teikia techninių artefaktų ekspertizės duomenis ir kitą techninę informaciją CSIRT tinklui.

| — | Europos išorės veiksmų tarnybos SIAC: INTCEN pavedimu ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras teikia ataskaitas atitinkamiems Europos išorės veiksmų tarnybos padaliniams. |
| --- | --- |

—

Europos išorės veiksmų tarnybos SIAC: INTCEN pavedimu ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras teikia ataskaitas atitinkamiems Europos išorės veiksmų tarnybos padaliniams.

Atsakas

| — | CSIRT tinklas keičiasi techniniais ir incidento analizės duomenimis, kaip antai IP adresai, užvaldymo rodikliai (15) ir kt. Tokia informacija nedelsiant ir ne vėliau kaip per 24 val. nuo incidento nustatymo turėtų būti pateikta ENISA'ai. |
| --- | --- |

—

CSIRT tinklas keičiasi techniniais ir incidento analizės duomenimis, kaip antai IP adresai, užvaldymo rodikliai (15) ir kt. Tokia informacija nedelsiant ir ne vėliau kaip per 24 val. nuo incidento nustatymo turėtų būti pateikta ENISA'ai.

| — | Vadovaudamiesi CSIRT tinklo standartinėmis veiklos procedūromis, jo nariai deda bendras pastangas išanalizuoti žinomus techninius artefaktus ir kitą su incidentu susijusią techninę informaciją, siekdami nustatyti priežastis ir galimas technines poveikio mažinimo priemones. |
| --- | --- |

—

Vadovaudamiesi CSIRT tinklo standartinėmis veiklos procedūromis, jo nariai deda bendras pastangas išanalizuoti žinomus techninius artefaktus ir kitą su incidentu susijusią techninę informaciją, siekdami nustatyti priežastis ir galimas technines poveikio mažinimo priemones.

| — | CSIRT vykdyti techninę veiklą padeda ENISA remdamasi savo ekspertinėmis žiniomis ir įgaliojimais (16). |
| --- | --- |

—

CSIRT vykdyti techninę veiklą padeda ENISA remdamasi savo ekspertinėmis žiniomis ir įgaliojimais (16).

| — | Valstybių narių CSIRT koordinuoja savo techninę reagavimo veiklą, joms padeda ENISA ir Komisija. |
| --- | --- |

—

Valstybių narių CSIRT koordinuoja savo techninę reagavimo veiklą, joms padeda ENISA ir Komisija.

| — | Europos išorės veiksmų tarnybos SIAC: INTCEN pavedimu ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras inicijuoja pradinių įrodymų surinkimo procesą. |
| --- | --- |

—

Europos išorės veiksmų tarnybos SIAC: INTCEN pavedimu ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras inicijuoja pradinių įrodymų surinkimo procesą.

Viešoji komunikacija

| — | CSIRT parengia techninių patarimų (17) ir apie pažeidžiamumą įspėjančių pranešimų (18) ir šią informaciją išplatina atitinkamoms bendruomenėms ir visuomenei, laikydamosi atitinkamu atveju taikomų procedūrų. |
| --- | --- |

—

CSIRT parengia techninių patarimų (17) ir apie pažeidžiamumą įspėjančių pranešimų (18) ir šią informaciją išplatina atitinkamoms bendruomenėms ir visuomenei, laikydamosi atitinkamu atveju taikomų procedūrų.

| — | Parengti ir platinti bendrus CSIRT tinklo pranešimus padeda ENISA. |
| --- | --- |

—

Parengti ir platinti bendrus CSIRT tinklo pranešimus padeda ENISA.

| — | ENISA savo viešojo komunikavimo veiklą derina su CSIRT tinklu ir Komisijos atstovo spaudai tarnyba. |
| --- | --- |

—

ENISA savo viešojo komunikavimo veiklą derina su CSIRT tinklu ir Komisijos atstovo spaudai tarnyba.

| — | ENISA ir EC3 derina savo viešojo komunikavimo veiklą, remdamiesi valstybių narių sutarta bendro informuotumo apie padėtį samprata. Abi šios struktūros derina savo viešojo komunikavimo veiklą su Komisijos atstovo spaudai tarnyba. |
| --- | --- |

—

ENISA ir EC3 derina savo viešojo komunikavimo veiklą, remdamiesi valstybių narių sutarta bendro informuotumo apie padėtį samprata. Abi šios struktūros derina savo viešojo komunikavimo veiklą su Komisijos atstovo spaudai tarnyba.

| — | Jeigu krizė susijusi su išoriniais arba bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) aspektais, viešoji komunikacija derinama su Europos išorės veiksmų tarnyba ir vyriausiojo įgaliotinio atstovo spaudai tarnyba. |
| --- | --- |

—

Jeigu krizė susijusi su išoriniais arba bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) aspektais, viešoji komunikacija derinama su Europos išorės veiksmų tarnyba ir vyriausiojo įgaliotinio atstovo spaudai tarnyba.

Operatyvinis bendradarbiavimas

Veiklos apimtis

| — | Pasirengimas priimti sprendimus politiniu lygmeniu |
| --- | --- |

—

Pasirengimas priimti sprendimus politiniu lygmeniu

| — | Kibernetinio saugumo krizių valdymo koordinavimas (kai reikia) |
| --- | --- |

—

Kibernetinio saugumo krizių valdymo koordinavimas (kai reikia)

| — | Padarinių ir poveikio ES lygmeniu vertinimas ir galimų poveikio mažinimo veiksmų siūlymas |
| --- | --- |

—

Padarinių ir poveikio ES lygmeniu vertinimas ir galimų poveikio mažinimo veiksmų siūlymas

Potencialūs veikiantys subjektai

| — | Valstybės narės






  — | Kompetentingos institucijos ir bendrieji informaciniai centrai, įsteigti pagal Tinklų ir informacijos saugumo direktyvą |
| --- | --- | --- |

—

Valstybės narės

—

Kompetentingos institucijos ir bendrieji informaciniai centrai, įsteigti pagal Tinklų ir informacijos saugumo direktyvą

| — | CSIRT, kibernetinio saugumo agentūros |
| --- | --- |

—

CSIRT, kibernetinio saugumo agentūros

| — | Kitos nacionalinės atskirų sektorių institucijos (jei incidentas arba krizė apima kelis sektorius) |
| --- | --- |

—

Kitos nacionalinės atskirų sektorių institucijos (jei incidentas arba krizė apima kelis sektorius)

| — | ES įstaigos, organai ir agentūros






  — | ENISA |
| --- | --- | --- |

—

ES įstaigos, organai ir agentūros

—

ENISA

| — | Europolo EC3 |
| --- | --- |

—

Europolo EC3

| — | CERT-ES |
| --- | --- |

—

CERT-ES

| — | Europos Komisija






  — | Generalinio sekretoriaus (pavaduotojas) (ARGUS procesas) |
| --- | --- | --- |

—

Europos Komisija

—

Generalinio sekretoriaus (pavaduotojas) (ARGUS procesas)

| — | Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD / Migracijos ir vidaus reikalų GD |
| --- | --- |

—

Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD / Migracijos ir vidaus reikalų GD

| — | Komisijos saugumo institucija |
| --- | --- |

—

Komisijos saugumo institucija

| — | Kiti generaliniai direktoratai (jei incidentas arba krizė apima kelis sektorius) |
| --- | --- |

—

Kiti generaliniai direktoratai (jei incidentas arba krizė apima kelis sektorius)

| — | Europos išorės veiksmų tarnyba






  — | Už reagavimą į krizes atsakingas Generalinio sekretoriaus (pavaduotojas) ir SIAC (ES INTCEN ir EUMS INT) |
| --- | --- | --- |

—

Europos išorės veiksmų tarnyba

—

Už reagavimą į krizes atsakingas Generalinio sekretoriaus (pavaduotojas) ir SIAC (ES INTCEN ir EUMS INT)

| — | ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras |
| --- | --- |

—

ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras

| — | Taryba






  — | Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė (Kibernetinių klausimų horizontaliosios darbo grupės pirmininkas arba Nuolatinių atstovų komitetas (19)), kuriai padeda Tarybos Generalinis sekretoriatas arba Politinis ir saugumo komitetas (20) ir IPCR mechanizmas, jei inicijuotas jo taikymas |
| --- | --- | --- |

—

Taryba

—

Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė (Kibernetinių klausimų horizontaliosios darbo grupės pirmininkas arba Nuolatinių atstovų komitetas (19)), kuriai padeda Tarybos Generalinis sekretoriatas arba Politinis ir saugumo komitetas (20) ir IPCR mechanizmas, jei inicijuotas jo taikymas

Informuotumas apie padėtį

| — | Padėti parengti politinės bei strateginės padėties ataskaitas (pvz., integruotą informuotumo apie padėtį ir analizės ataskaitą, jei inicijuotas IPCR mechanizmo taikymas) |
| --- | --- |

—

Padėti parengti politinės bei strateginės padėties ataskaitas (pvz., integruotą informuotumo apie padėtį ir analizės ataskaitą, jei inicijuotas IPCR mechanizmo taikymas)

| — | Tarybos Kibernetinių klausimų horizontalioji darbo grupė prireikus rengia Nuolatinių atstovų komiteto arba Politinio ir saugumo komiteto posėdį |
| --- | --- |

—

Tarybos Kibernetinių klausimų horizontalioji darbo grupė prireikus rengia Nuolatinių atstovų komiteto arba Politinio ir saugumo komiteto posėdį

| — | Jei inicijuotas IPCR mechanizmo taikymas:






  — | Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė, siekdama pasiruošti Nuolatinių atstovų komiteto arba Politinio ir saugumo komiteto posėdžiui, gali sušaukti apskritojo stalo posėdį, kuriame dalyvauja valstybių narių suinteresuotieji subjektai, institucijos, agentūros ir trečiosios šalys, tokios kaip ES nepriklausančios valstybės ir tarptautinės organizacijos. Šiuose posėdžiuose dėl krizės siekiama nustatyti spragas ir parengti kompleksinių klausimų sprendimo pasiūlymų. |
| --- | --- | --- |

—

Jei inicijuotas IPCR mechanizmo taikymas:

—

Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė, siekdama pasiruošti Nuolatinių atstovų komiteto arba Politinio ir saugumo komiteto posėdžiui, gali sušaukti apskritojo stalo posėdį, kuriame dalyvauja valstybių narių suinteresuotieji subjektai, institucijos, agentūros ir trečiosios šalys, tokios kaip ES nepriklausančios valstybės ir tarptautinės organizacijos. Šiuose posėdžiuose dėl krizės siekiama nustatyti spragas ir parengti kompleksinių klausimų sprendimo pasiūlymų.

| — | Komisijos vadovaujančiajai tarnybai arba Europos išorės veiksmų tarnybai, vadovaujančioms integruotos informuotumo ir analizės (ISAA) ataskaitos rengimui, ją parengti padeda ENISA, CSIRT tinklas, Europolo EC3, EUMS INT, INTCEN ir visi kiti susiję subjektai. ISAA ataskaita – ES mastu atliktas vertinimas, paremtas techninių incidentų ir krizių vertinimo (grėsmių analizės, rizikos vertinimo, netechninių padarinių ir poveikio, nekibernetinių incidento arba krizės aspektų ir pan.) sąryšiu ir pritaikytas operatyvinės ir politinės grandžių reikmėms. |
| --- | --- |

—

Komisijos vadovaujančiajai tarnybai arba Europos išorės veiksmų tarnybai, vadovaujančioms integruotos informuotumo ir analizės (ISAA) ataskaitos rengimui, ją parengti padeda ENISA, CSIRT tinklas, Europolo EC3, EUMS INT, INTCEN ir visi kiti susiję subjektai. ISAA ataskaita – ES mastu atliktas vertinimas, paremtas techninių incidentų ir krizių vertinimo (grėsmių analizės, rizikos vertinimo, netechninių padarinių ir poveikio, nekibernetinių incidento arba krizės aspektų ir pan.) sąryšiu ir pritaikytas operatyvinės ir politinės grandžių reikmėms.

| — | Jei naudojama sistema ARGUS:






  — | CERT-ES ir EC3 (21) tiesiogiai padeda keistis informacija Komisijoje. |
| --- | --- | --- |

—

Jei naudojama sistema ARGUS:

—

CERT-ES ir EC3 (21) tiesiogiai padeda keistis informacija Komisijoje.

| — | Jei naudojamas Europos išorės veiksmų tarnybos reagavimo į krizes mechanizmas:






  — | SIAC intensyviau renka savo informaciją, apibendrina iš visų šaltinių gautą informaciją ir išanalizuoja bei įvertina incidentą. |
| --- | --- | --- |

—

Jei naudojamas Europos išorės veiksmų tarnybos reagavimo į krizes mechanizmas:

—

SIAC intensyviau renka savo informaciją, apibendrina iš visų šaltinių gautą informaciją ir išanalizuoja bei įvertina incidentą.

Atsakas (politinio lygmens prašymu)

| — | Tarpvalstybinis bendradarbiavimas su bendraisiais informaciniais centrais ir nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis (Tinklų ir informacijos saugumo direktyva) siekiant mažinti padarinius ir poveikį. |
| --- | --- |

—

Tarpvalstybinis bendradarbiavimas su bendraisiais informaciniais centrais ir nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis (Tinklų ir informacijos saugumo direktyva) siekiant mažinti padarinius ir poveikį.

| — | Visų techninių poveikio mažinimo priemonių naudojimas ir techninių pajėgumų koordinavimas siekiant sustabdyti išpuolius prieš informacines sistemas arba sumažinti jų poveikį. |
| --- | --- |

—

Visų techninių poveikio mažinimo priemonių naudojimas ir techninių pajėgumų koordinavimas siekiant sustabdyti išpuolius prieš informacines sistemas arba sumažinti jų poveikį.

| — | Bendradarbiavimas ir, jei nusprendžiama, techninių pajėgumų koordinavimas bendrai ar kolektyviai reaguojant vadovaujantis
  CSIRT tinklo standartinėmis veiklos procedūromis
  . |
| --- | --- |

—

Bendradarbiavimas ir, jei nusprendžiama, techninių pajėgumų koordinavimas bendrai ar kolektyviai reaguojant vadovaujantis
  CSIRT tinklo standartinėmis veiklos procedūromis
  .

| — | Būtinybės bendradarbiauti su atitinkamomis trečiosiomis šalimis įvertinimas. |
| --- | --- |

—

Būtinybės bendradarbiauti su atitinkamomis trečiosiomis šalimis įvertinimas.

| — | Sprendimų priėmimas vykdant ARGUS procesą (jei inicijuotas). |
| --- | --- |

—

Sprendimų priėmimas vykdant ARGUS procesą (jei inicijuotas).

| — | Sprendimų rengimas ir koordinavimas pagal IPCR mechanizmą (jei inicijuotas jo taikymas). |
| --- | --- |

—

Sprendimų rengimas ir koordinavimas pagal IPCR mechanizmą (jei inicijuotas jo taikymas).

| — | Pagalba Europos išorės veiksmų tarnybai priimti sprendimus taikant Europos išorės veiksmų tarnybos reagavimo į krizes mechanizmą (jei inicijuotas jo taikymas), įskaitant ryšius su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis, taip pat priemones, skirtas BSGP misijoms ir operacijoms bei ES delegacijoms apsaugoti. |
| --- | --- |

—

Pagalba Europos išorės veiksmų tarnybai priimti sprendimus taikant Europos išorės veiksmų tarnybos reagavimo į krizes mechanizmą (jei inicijuotas jo taikymas), įskaitant ryšius su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis, taip pat priemones, skirtas BSGP misijoms ir operacijoms bei ES delegacijoms apsaugoti.

Viešoji komunikacija

| — | Susitariama dėl viešų pranešimų apie incidentą. |
| --- | --- |

—

Susitariama dėl viešų pranešimų apie incidentą.

| — | Jeigu krizė susijusi su išoriniais arba bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) aspektais, viešasis komunikavimas derinamas su Europos išorės veiksmų tarnyba ir vyriausiojo įgaliotinio atstovo spaudai tarnyba. |
| --- | --- |

—

Jeigu krizė susijusi su išoriniais arba bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) aspektais, viešasis komunikavimas derinamas su Europos išorės veiksmų tarnyba ir vyriausiojo įgaliotinio atstovo spaudai tarnyba.

Strateginis bei politinis bendradarbiavimas

Potencialūs veikiantys subjektai

| — | Valstybių narių – už kibernetinį saugumą atsakingi ministrai |
| --- | --- |

—

Valstybių narių – už kibernetinį saugumą atsakingi ministrai

| — | Europos Vadovų Tarybos – Pirmininkas |
| --- | --- |

—

Europos Vadovų Tarybos – Pirmininkas

| — | Tarybos – Tarybai rotacijos tvarka pirmininkaujanti valstybė narė |
| --- | --- |

—

Tarybos – Tarybai rotacijos tvarka pirmininkaujanti valstybė narė

| — | Jei taikomos Kibernetinio saugumo diplomatijos priemonių rinkinio priemonės – Politinis ir saugumo komitetas ir Horizontalioji darbo grupė |
| --- | --- |

—

Jei taikomos Kibernetinio saugumo diplomatijos priemonių rinkinio priemonės – Politinis ir saugumo komitetas ir Horizontalioji darbo grupė

| — | Europos Komisijos – Pirmininkas arba įgaliotas Pirmininko pavaduotojas ar Komisijos narys |
| --- | --- |

—

Europos Komisijos – Pirmininkas arba įgaliotas Pirmininko pavaduotojas ar Komisijos narys

| — | Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai ir (arba) Komisijos pirmininko pavaduotojas |
| --- | --- |

—

Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai ir (arba) Komisijos pirmininko pavaduotojas

Veiklos apimtis: strateginis bei politinis kibernetinių ir nekibernetinių krizės aspektų valdymas, įskaitant bendro ES diplomatinio atsako į kibernetinę kenkimo veiklą priemones.

Informuotumas apie padėtį

| — | Nustatomas krizės sukeltų sutrikimų poveikis Sąjungos veikimui. |
| --- | --- |

—

Nustatomas krizės sukeltų sutrikimų poveikis Sąjungos veikimui.

Atsakas

| — | Priklausomai nuo incidento pobūdžio ir poveikio, inicijuojamas papildomų krizės valdymo mechanizmų ir (arba) priemonių taikymas. Tai gali būti, pvz., Civilinės saugos mechanizmas. |
| --- | --- |

—

Priklausomai nuo incidento pobūdžio ir poveikio, inicijuojamas papildomų krizės valdymo mechanizmų ir (arba) priemonių taikymas. Tai gali būti, pvz., Civilinės saugos mechanizmas.

| — | Imamasi bendro ES diplomatinio atsako į kibernetinę kenkimo veiklą priemonių. |
| --- | --- |

—

Imamasi bendro ES diplomatinio atsako į kibernetinę kenkimo veiklą priemonių.

| — | Paveiktoms valstybėms narėms prireikus teikiama skubi parama, pvz., naudojamas Reagavimo į kibernetinio saugumo krizes fondas (22). |
| --- | --- |

—

Paveiktoms valstybėms narėms prireikus teikiama skubi parama, pvz., naudojamas Reagavimo į kibernetinio saugumo krizes fondas (22).

| — | Bendradarbiavimas ir veiksmų koordinavimas, jei reikia, su tarptautinėmis organizacijomis, kaip antai Jungtinės Tautos (JT), Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (ESBO) ir ypač NATO. |
| --- | --- |

—

Bendradarbiavimas ir veiksmų koordinavimas, jei reikia, su tarptautinėmis organizacijomis, kaip antai Jungtinės Tautos (JT), Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (ESBO) ir ypač NATO.

| — | Nacionalinio saugumo ir gynybos aspektų vertinimas. |
| --- | --- |

—

Nacionalinio saugumo ir gynybos aspektų vertinimas.

Viešoji komunikacija

Priklauso nuo bendros viešojo komunikavimo strategijos.

SU VALSTYBĖMIS NARĖMIS SUDERINTAS ATSAKAS ES LYGMENIU, KAI TAIKOMAS IPCR MECHANIZMAS

Laikantis papildomumo principo ES lygmeniu, šiame skirsnyje pristatomas (daugiausia dėmesio skiriama) pagrindinis tikslas ir valstybių narių institucijų, CSIRT tinklo, ENISA'os, CERT-ES, Europolo EC3, INTCEN, ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centro ir Tarybos Kibernetinių klausimų horizontaliosios darbo grupės pareigos ir veikla taikant IPCR mechanizmą. Subjektai veikia laikydamiesi ES arba nacionaliniu lygmeniu nustatytos tvarkos.

Pažymėtina, kad nepriklausomai nuo to, ar inicijuojamas ES krizių valdymo mechanizmų taikymas, kaip pavaizduota 1 paveiksle, nacionalinio masto veikla ir bendradarbiavimas CSIRT tinkle (jei reikia) įvykus bet kokiam incidentui ar krizei vykdomi laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų.

1 paveikslas

Atsakas į kibernetinio saugumo incidentus ir krizes ES lygmeniu

Image 1

Visa toliau apibūdinta veikla vykdoma laikantis atitinkamų bendradarbiavimo mechanizmų standartinių veiklos procedūrų ir taisyklių, atskiriems subjektams ir institucijoms nustatytų įgaliojimų ir kompetencijų. Šias procedūras ir taisykles gali reikėti papildyti ar pakeisti, kad bendradarbiavimas ir atsakas į didelio masto kibernetinio saugumo incidentus ir krizes būtų kuo veiksmingesni.

Įvykus konkrečiam incidentui, veiksmų imtis privalo ne visi toliau nurodyti subjektai. Tačiau galimas jų įsitraukimas turėtų būti numatytas šiame projekte ir atitinkamų bendradarbiavimo mechanizmų standartinėse veiklos procedūrose.

Atsižvelgiant į galimą skirtingą kibernetinio saugumo incidento arba krizės poveikį visuomenei, reikalingas didelis lankstumas, susijęs su atskirų sektorių subjektų dalyvavimu visais lygmenimis tiek kibernetinio, tiek nekibernetinio poveikio mažinimo veikloje.

Kibernetinio saugumo krizių valdymas: kibernetinio saugumo integravimas į IPCR procesą

Taikant IPCR mechanizmą, apibūdintą IPCR standartinėse veiklos procedūrose (23), iš eilės veikiama toliau nurodytais etapais (kai kurių iš jų reikalingumas priklauso nuo situacijos).

Nustatoma, kokie kibernetinio saugumo veiksmai atliekami kiekvienu etapu ir kurie subjektai jų imasi. Kad skaitytojams būtų patogiau, kiekvieno etapo aprašymas pradedamas IPCR standartinių veiklos procedūrų tekstu, o po jo pateikiama šiame projekte numatyta veikla. Be to, apibūdinant etapus paeiliui galima aiškiai pamatyti esamas reikiamo pajėgumo ir procedūrų spragas, trukdančias veiksmingai reaguoti į kibernetinio saugumo krizes.

IPCR procesas pavaizduotas 2 paveiksle (24), nauji jo elementai paryškinti mėlynai.

2 paveikslas

Kibernetiniam saugumui skirti IPCR elementai

Image 2

Pastaba. Atsižvelgiant į hibridinės grėsmės kibernetinėje erdvėje pobūdį, dėl kurio neperžengiama riba, rodanti, kad kilo krizė, ES turi imtis prevencijos ir parengties priemonių. ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centro užduotis – greitai išnagrinėti atitinkamus incidentus ir apie tai informuoti reikiamas koordinavimo struktūras. Šio centro reguliariai teikiama informacija gali padėti informuoti atskirų sektorių politikos formuotojus ir taip geriau pasirengti krizėms.

| — | 1 etapas. Reguliarus sektorių stebėjimas ir įspėjimas: iš esamų reguliariai teikiamų padėties sektoriuose ataskaitų ir įspėjimų pirmininkaujanti valstybė narė gali sužinoti apie besiformuojančią krizę ir jos galimą raidą.






  — | Nustatyta spraga: šiuo metu Sąjungos lygmeniu nenumatytas reguliarus ir koordinuotas kibernetinio saugumo padėties ataskaitų ir įspėjimų apie kibernetinius incidentus (ir grėsmes) teikimas. |
| --- | --- | --- |

—

1 etapas. Reguliarus sektorių stebėjimas ir įspėjimas: iš esamų reguliariai teikiamų padėties sektoriuose ataskaitų ir įspėjimų pirmininkaujanti valstybė narė gali sužinoti apie besiformuojančią krizę ir jos galimą raidą.

—

Nustatyta spraga: šiuo metu Sąjungos lygmeniu nenumatytas reguliarus ir koordinuotas kibernetinio saugumo padėties ataskaitų ir įspėjimų apie kibernetinius incidentus (ir grėsmes) teikimas.

| — | Projektas: ES kibernetinio saugumo padėties stebėjimas ir ataskaitų teikimas







  — | ENISA reguliariai rengs ES kibernetinio saugumo techninės padėties ataskaitą, kurioje apžvelgiami incidentai ir grėsmės ir kuri grindžiama viešai prieinama informacija, pačios agentūros atliekama analize ir ataskaitomis, kurias agentūrai pateikia valstybių narių CSIRT (savanoriškai) arba pagal Tinklų ir informacijos saugumo direktyvą įsteigti bendrieji informaciniai centrai, Europolo Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centras (EC3), CERT-ES ir Europos išorės veiksmų tarnybai priklausantis ES žvalgybos analizės centras (INTCEN). Ataskaita turėtų būti pateikti atitinkamoms Tarybos instancijoms, Komisijai ir CSIRT tinklui. |
| --- | --- | --- |

—

Projektas: ES kibernetinio saugumo padėties stebėjimas ir ataskaitų teikimas

—

ENISA reguliariai rengs ES kibernetinio saugumo techninės padėties ataskaitą, kurioje apžvelgiami incidentai ir grėsmės ir kuri grindžiama viešai prieinama informacija, pačios agentūros atliekama analize ir ataskaitomis, kurias agentūrai pateikia valstybių narių CSIRT (savanoriškai) arba pagal Tinklų ir informacijos saugumo direktyvą įsteigti bendrieji informaciniai centrai, Europolo Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centras (EC3), CERT-ES ir Europos išorės veiksmų tarnybai priklausantis ES žvalgybos analizės centras (INTCEN). Ataskaita turėtų būti pateikti atitinkamoms Tarybos instancijoms, Komisijai ir CSIRT tinklui.

| — | SIAC vardu ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras turėtų parengti ES kibernetinio saugumo operatyvinės padėties ataskaitą. Ši ataskaita taip pat naudojama bendro ES diplomatinio atsako į kibernetinę kenkimo veiklą sistemai. |
| --- | --- |

—

SIAC vardu ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras turėtų parengti ES kibernetinio saugumo operatyvinės padėties ataskaitą. Ši ataskaita taip pat naudojama bendro ES diplomatinio atsako į kibernetinę kenkimo veiklą sistemai.

| — | Abi ataskaitos išplatinamos ES ir nacionaliniams suinteresuotiesiems subjektams, kad jie būtų geriau informuoti apie padėtį, būtų priimami informacija pagrįsti sprendimai ir palengvinamas tarpvalstybinis regioninis bendradarbiavimas. |
| --- | --- |

—

Abi ataskaitos išplatinamos ES ir nacionaliniams suinteresuotiesiems subjektams, kad jie būtų geriau informuoti apie padėtį, būtų priimami informacija pagrįsti sprendimai ir palengvinamas tarpvalstybinis regioninis bendradarbiavimas.

Nustačius incidentą

| — | 2 etapas. Analizė ir rekomendacijos: remdamiesi turima stebėjimo ir įspėjimo informacija, Komisijos tarnybos, Europos išorės veiksmų tarnyba ir Tarybos Generalinis sekretoriatas vieni kitus informuoja apie galimus įvykius, kad būtų pasirengę patarti Tarybai pirmininkaujančiai valstybei narei dėl galimo IPCR mechanizmo taikymo (visapusišku arba informacijos dalijimo režimu) inicijavimo.






  — | Projektas:







  — | Komisija – Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD, Migracijos ir vidaus reikalų GD, Žmogiškųjų išteklių ir saugumo GD ir Saugumo direktoratas, jiems padeda ENISA, EC3 ir CERT-ES. |
| --- | --- | --- | --- |

—

2 etapas. Analizė ir rekomendacijos: remdamiesi turima stebėjimo ir įspėjimo informacija, Komisijos tarnybos, Europos išorės veiksmų tarnyba ir Tarybos Generalinis sekretoriatas vieni kitus informuoja apie galimus įvykius, kad būtų pasirengę patarti Tarybai pirmininkaujančiai valstybei narei dėl galimo IPCR mechanizmo taikymo (visapusišku arba informacijos dalijimo režimu) inicijavimo.

—

Projektas:

—

Komisija – Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD, Migracijos ir vidaus reikalų GD, Žmogiškųjų išteklių ir saugumo GD ir Saugumo direktoratas, jiems padeda ENISA, EC3 ir CERT-ES.

| — | Europos išorės veiksmų tarnyba. Remdamasis ES situacijų kabineto darbu ir žvalgybos šaltiniais, ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras teikia informaciją apie padėtį, susijusią su faktinėmis ir potencialiomis hibridinėmis grėsmėmis ES ir jos partneriams, įskaitant kibernetines grėsmes. Jeigu ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centro analizė ir vertinimas rodo, kad yra potenciali grėsmė kuriai nors valstybei narei, šaliai partnerei arba organizacijai, INTCEN, laikydamasis nustatytų procedūrų, informuos (visų pirma) operatyvinę grandį. Operatyvinė grandis parengs politinei ir strateginei grandžiai skirtas rekomendacijas, be kita ko, dėl krizių valdymo mechanizmų (pvz., Europos išorės veiksmų tarnybos reagavimo į krizes mechanizmo arba IPCR stebėjimo tinklalapio) galimo taikymo stebėjimo režimu inicijavimo. |
| --- | --- |

—

Europos išorės veiksmų tarnyba. Remdamasis ES situacijų kabineto darbu ir žvalgybos šaltiniais, ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras teikia informaciją apie padėtį, susijusią su faktinėmis ir potencialiomis hibridinėmis grėsmėmis ES ir jos partneriams, įskaitant kibernetines grėsmes. Jeigu ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centro analizė ir vertinimas rodo, kad yra potenciali grėsmė kuriai nors valstybei narei, šaliai partnerei arba organizacijai, INTCEN, laikydamasis nustatytų procedūrų, informuos (visų pirma) operatyvinę grandį. Operatyvinė grandis parengs politinei ir strateginei grandžiai skirtas rekomendacijas, be kita ko, dėl krizių valdymo mechanizmų (pvz., Europos išorės veiksmų tarnybos reagavimo į krizes mechanizmo arba IPCR stebėjimo tinklalapio) galimo taikymo stebėjimo režimu inicijavimo.

| — | CSIRT tinklo pirmininkas, kuriam padeda ENISA, parengia ES kibernetinio saugumo incidento padėties ataskaitą (25), kurią per Tarybai rotacijos tvarka pirmininkaujančios valstybės narės CSIRT pateikia pirmininkaujančiai valstybei narei, Komisijai ir vyriausiajam įgaliotiniui. |
| --- | --- |

—

CSIRT tinklo pirmininkas, kuriam padeda ENISA, parengia ES kibernetinio saugumo incidento padėties ataskaitą (25), kurią per Tarybai rotacijos tvarka pirmininkaujančios valstybės narės CSIRT pateikia pirmininkaujančiai valstybei narei, Komisijai ir vyriausiajam įgaliotiniui.

| — | 3 etapas. IPCR mechanizmo taikymo inicijavimo vertinimas / sprendimas: pirmininkaujanti valstybė narė įvertina politinio koordinavimo, keitimosi informacija ar sprendimų priėmimo ES lygmeniu būtinybę. Tuo tikslu pirmininkaujanti valstybė narė gali surengti neformalų apskritojo stalo posėdį. Pirmininkaujanti valstybė narė preliminariai nustato sritis, reikalaujančias Nuolatinių atstovų komiteto arba Tarybos įsikišimo. Tai bus integruotų informuotumo apie padėtį ir analizės (ISAA) ataskaitų rengimo gairių pagrindas. Pirmininkaujanti valstybė narė, atsižvelgdama į krizės ypatybes, galimus padarinius ir susijusias politines reikmes, nusprendžia, ar reikia sušaukti atitinkamų Tarybos darbo grupių ir (arba) Nuolatinių atstovų komiteto ar Politinio ir saugumo komiteto posėdžius.






  — | Projektas:







  — | Apskritojo stalo posėdžio dalyviai:






  — | Komisijos tarnybos ir Europos išorės veiksmų tarnyba konsultuos pirmininkaujančią valstybę narę atitinkamais jų kompetencijos klausimais. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

3 etapas. IPCR mechanizmo taikymo inicijavimo vertinimas / sprendimas: pirmininkaujanti valstybė narė įvertina politinio koordinavimo, keitimosi informacija ar sprendimų priėmimo ES lygmeniu būtinybę. Tuo tikslu pirmininkaujanti valstybė narė gali surengti neformalų apskritojo stalo posėdį. Pirmininkaujanti valstybė narė preliminariai nustato sritis, reikalaujančias Nuolatinių atstovų komiteto arba Tarybos įsikišimo. Tai bus integruotų informuotumo apie padėtį ir analizės (ISAA) ataskaitų rengimo gairių pagrindas. Pirmininkaujanti valstybė narė, atsižvelgdama į krizės ypatybes, galimus padarinius ir susijusias politines reikmes, nusprendžia, ar reikia sušaukti atitinkamų Tarybos darbo grupių ir (arba) Nuolatinių atstovų komiteto ar Politinio ir saugumo komiteto posėdžius.

—

Projektas:

—

Apskritojo stalo posėdžio dalyviai:

—

Komisijos tarnybos ir Europos išorės veiksmų tarnyba konsultuos pirmininkaujančią valstybę narę atitinkamais jų kompetencijos klausimais.

| — | Valstybių narių atstovai Kibernetinių klausimų horizontaliojoje darbo grupėje, padedami savo ekspertų (iš CSIRT, už kibernetinį saugumą atsakingų institucijų, kitų organizacijų). |
| --- | --- |

—

Valstybių narių atstovai Kibernetinių klausimų horizontaliojoje darbo grupėje, padedami savo ekspertų (iš CSIRT, už kibernetinį saugumą atsakingų institucijų, kitų organizacijų).

| — | Politinės ir strateginės ISAA ataskaitų rengimo gairės, paremtos naujausia ES kibernetinio saugumo incidento padėties ataskaita ir papildoma apskritojo stalo posėdžio dalyvių pateikta informacija. |
| --- | --- |

—

Politinės ir strateginės ISAA ataskaitų rengimo gairės, paremtos naujausia ES kibernetinio saugumo incidento padėties ataskaita ir papildoma apskritojo stalo posėdžio dalyvių pateikta informacija.

| — | Susijusios darbo grupės ir komitetai:






  — | Kibernetinių klausimų horizontalioji darbo grupė. |
| --- | --- | --- |

—

Susijusios darbo grupės ir komitetai:

—

Kibernetinių klausimų horizontalioji darbo grupė.

Komisija, Europos išorės veiksmų tarnyba ir Tarybos Generalinis sekretoriatas, visiškai pritariant ir bendradarbiaujant pirmininkaujančiai valstybei narei, taip pat gali nuspręsti inicijuoti IPCR mechanizmo taikymą informacijos dalijimosi režimu sukuriant krizės tinklalapį it taip pasirengiant galimam visapusiškam mechanizmo taikymui.

| — | 4 etapas. IPCR mechanizmo taikymo inicijavimas / informacijos rinkimas ir mainai: inicijavus IPCR mechanizmo taikymą (dalijimosi informacija režimu ar visapusišką), jo internetinėje platformoje sukuriamas krizės tinklalapis, skirtas keistis informacija koncentruojantis į aspektus, padėsiančius surinkti duomenis ISAA ataskaitai ir pasirengti politinio lygmens diskusijoms. ISAA ataskaitos rengimui vadovaujančios tarnybos (viena iš Komisijos tarnybų arba Europos išorės veiksmų tarnyba) parinkimas priklausys nuo aplinkybių. |
| --- | --- |

—

4 etapas. IPCR mechanizmo taikymo inicijavimas / informacijos rinkimas ir mainai: inicijavus IPCR mechanizmo taikymą (dalijimosi informacija režimu ar visapusišką), jo internetinėje platformoje sukuriamas krizės tinklalapis, skirtas keistis informacija koncentruojantis į aspektus, padėsiančius surinkti duomenis ISAA ataskaitai ir pasirengti politinio lygmens diskusijoms. ISAA ataskaitos rengimui vadovaujančios tarnybos (viena iš Komisijos tarnybų arba Europos išorės veiksmų tarnyba) parinkimas priklausys nuo aplinkybių.

| — | 5 etapas. ISAA ataskaitos rengimas: bus inicijuojamas ISAA ataskaitų rengimas. Komisija arba Europos išorės veiksmų tarnyba pateiks ISAA ataskaitas, kaip nurodyta ISAA standartinėse veiklos procedūrose, ir gali dar paraginti keistis informacija IPCR internetinėje platformoje arba atskirai paprašyti informacijos. ISAA ataskaitos bus rengiamos pagal politinio lygmens (t. y. Nuolatinių atstovų komiteto arba Tarybos) poreikius, nustatytus pirmininkaujančios valstybės narės ir nurodytus jos rekomendacijose, tai leis strategiškai apžvelgti padėtį ir turėti informacijos pirmininkaujančios valstybės narės organizuojamoms diskusijoms darbotvarkės klausimais. Vadovaujantis ISAA standartinėmis veiklos procedūromis, kuris subjektas – ar viena iš Komisijos tarnybų (Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD arba Migracijos ir vidaus reikalų GD), ar Europos išorės veiksmų tarnyba – rengs ISAA ataskaitą, priklausys nuo kibernetinio saugumo krizės pobūdžio.
  Inicijavus IPCR mechanizmo taikymą, pirmininkaujanti valstybė narė nustatys konkrečias sritis, kurioms ISAA ataskaitoje reikia skirti daugiausia dėmesio, kad ji palengvintų politinį koordinavimą ir (arba) sprendimų priėmimą Taryboje. Pirmininkaujanti valstybė narė, pasikonsultavusi su Komisijos tarnybomis arba Europos išorės veiksmų tarnyba, taip pat nustatys ataskaitos rengimo tvarkaraštį.






  — | Projektas:







  — | Į ISAA ataskaitą įtraukiama informacija, kurią teikia susijusios tarnybos:






  — | CSIRT tinklas ES kibernetinio saugumo incidento padėties ataskaitoje, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

5 etapas. ISAA ataskaitos rengimas: bus inicijuojamas ISAA ataskaitų rengimas. Komisija arba Europos išorės veiksmų tarnyba pateiks ISAA ataskaitas, kaip nurodyta ISAA standartinėse veiklos procedūrose, ir gali dar paraginti keistis informacija IPCR internetinėje platformoje arba atskirai paprašyti informacijos. ISAA ataskaitos bus rengiamos pagal politinio lygmens (t. y. Nuolatinių atstovų komiteto arba Tarybos) poreikius, nustatytus pirmininkaujančios valstybės narės ir nurodytus jos rekomendacijose, tai leis strategiškai apžvelgti padėtį ir turėti informacijos pirmininkaujančios valstybės narės organizuojamoms diskusijoms darbotvarkės klausimais. Vadovaujantis ISAA standartinėmis veiklos procedūromis, kuris subjektas – ar viena iš Komisijos tarnybų (Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD arba Migracijos ir vidaus reikalų GD), ar Europos išorės veiksmų tarnyba – rengs ISAA ataskaitą, priklausys nuo kibernetinio saugumo krizės pobūdžio.

Inicijavus IPCR mechanizmo taikymą, pirmininkaujanti valstybė narė nustatys konkrečias sritis, kurioms ISAA ataskaitoje reikia skirti daugiausia dėmesio, kad ji palengvintų politinį koordinavimą ir (arba) sprendimų priėmimą Taryboje. Pirmininkaujanti valstybė narė, pasikonsultavusi su Komisijos tarnybomis arba Europos išorės veiksmų tarnyba, taip pat nustatys ataskaitos rengimo tvarkaraštį.

—

Projektas:

—

Į ISAA ataskaitą įtraukiama informacija, kurią teikia susijusios tarnybos:

—

CSIRT tinklas ES kibernetinio saugumo incidento padėties ataskaitoje,

| — | EC3, ES situacijų kabinetas, ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras, CERT-ES. ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras prireikus padės ir pateiks nuomonę ISAA ataskaitos rengimui vadovaujančiai tarnybai ir IPCR apskritojo stalo posėdžiams, |
| --- | --- |

—

EC3, ES situacijų kabinetas, ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras, CERT-ES. ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras prireikus padės ir pateiks nuomonę ISAA ataskaitos rengimui vadovaujančiai tarnybai ir IPCR apskritojo stalo posėdžiams,

| — | atskirų sektorių ES agentūros ir įstaigos pagal tai, kurie sektoriai buvo paveikti, |
| --- | --- |

—

atskirų sektorių ES agentūros ir įstaigos pagal tai, kurie sektoriai buvo paveikti,

| — | valstybių narių institucijos (ne CSIRT). |
| --- | --- |

—

valstybių narių institucijos (ne CSIRT).

| — | ISAA ataskaitai rengti teikiamos informacijos (26) rinkimas:






  — | Komisija ir ES agentūros: pagrindinis vidinis tinklas ISAA ataskaitos informacijai rinkti bus IT sistema ARGUS. ES agentūros savo informaciją siųs savo generaliniams direktoratams, o šie savo ruožtu reikiamą informaciją pateiks sistemoje ARGUS. Komisijos tarnybos ir agentūros rinks informaciją iš esamų atskirų sektorių tinklų, kuriems priklauso valstybės narės ir tarptautinės organizacijos, ir iš kitų atitinkamų šaltinių. |
| --- | --- | --- |

—

ISAA ataskaitai rengti teikiamos informacijos (26) rinkimas:

—

Komisija ir ES agentūros: pagrindinis vidinis tinklas ISAA ataskaitos informacijai rinkti bus IT sistema ARGUS. ES agentūros savo informaciją siųs savo generaliniams direktoratams, o šie savo ruožtu reikiamą informaciją pateiks sistemoje ARGUS. Komisijos tarnybos ir agentūros rinks informaciją iš esamų atskirų sektorių tinklų, kuriems priklauso valstybės narės ir tarptautinės organizacijos, ir iš kitų atitinkamų šaltinių.

| — | Europos išorės veiksmų tarnyba: pagrindinis vidinis tinklas ir bendrasis informacinis centras ISAA ataskaitos informacijai rinkti bus ES situacijų kabinetas, padedamas kitų susijusių Europos išorės veiksmų tarnybos padalinių. Europos išorės veiksmų tarnyba rinks informaciją iš trečiųjų šalių ir atitinkamų tarptautinių organizacijų. |
| --- | --- |

—

Europos išorės veiksmų tarnyba: pagrindinis vidinis tinklas ir bendrasis informacinis centras ISAA ataskaitos informacijai rinkti bus ES situacijų kabinetas, padedamas kitų susijusių Europos išorės veiksmų tarnybos padalinių. Europos išorės veiksmų tarnyba rinks informaciją iš trečiųjų šalių ir atitinkamų tarptautinių organizacijų.

| — | 6 etapas. Pasirengimas neformaliems pirmininkaujančios valstybės narės apskritojo stalo posėdžiams: pirmininkaujanti valstybė narė, padedama Tarybos Generalinio sekretoriato, nustatys neformalaus apskritojo stalo posėdžio tvarkaraštį, darbotvarkę, dalyvius ir tikėtinus rezultatus (galimus siekinius). Tarybos Generalinis sekretoriatas pirmininkaujančios valstybės narės pavedimu perduos susijusią informaciją IPCR internetinėje platformoje ir paskelbs pranešimą apie posėdį. |
| --- | --- |

—

6 etapas. Pasirengimas neformaliems pirmininkaujančios valstybės narės apskritojo stalo posėdžiams: pirmininkaujanti valstybė narė, padedama Tarybos Generalinio sekretoriato, nustatys neformalaus apskritojo stalo posėdžio tvarkaraštį, darbotvarkę, dalyvius ir tikėtinus rezultatus (galimus siekinius). Tarybos Generalinis sekretoriatas pirmininkaujančios valstybės narės pavedimu perduos susijusią informaciją IPCR internetinėje platformoje ir paskelbs pranešimą apie posėdį.

| — | 7 etapas. Pirmininkaujančios valstybė narės apskritojo stalo posėdis ir pasirengimas ES politiniam koordinavimui ir sprendimų priėmimui: pirmininkaujanti valstybė narė sušauks neformalų apskritojo stalo posėdį, per kurį apžvelgiama padėtis ir suformuluojami bei apsvarstomi klausimai, į kuriuos dėmesį turėtų atkreipti Nuolatinių atstovų komitetas arba Taryba. Neformaliame pirmininkaujančios valstybė narės apskritojo stalo posėdyje taip pat bus rengiami, svarstomi ir aptariami visi Nuolatinių atstovų komitetui arba Tarybai teiksimi veiksmų pasiūlymai.






  — | Projektas:







  — | Tarybos Kibernetinių klausimų horizontalioji darbo grupė rengia Politinio ir saugumo komiteto arba Nuolatinių atstovų komiteto posėdį. |
| --- | --- | --- | --- |

—

7 etapas. Pirmininkaujančios valstybė narės apskritojo stalo posėdis ir pasirengimas ES politiniam koordinavimui ir sprendimų priėmimui: pirmininkaujanti valstybė narė sušauks neformalų apskritojo stalo posėdį, per kurį apžvelgiama padėtis ir suformuluojami bei apsvarstomi klausimai, į kuriuos dėmesį turėtų atkreipti Nuolatinių atstovų komitetas arba Taryba. Neformaliame pirmininkaujančios valstybė narės apskritojo stalo posėdyje taip pat bus rengiami, svarstomi ir aptariami visi Nuolatinių atstovų komitetui arba Tarybai teiksimi veiksmų pasiūlymai.

—

Projektas:

—

Tarybos Kibernetinių klausimų horizontalioji darbo grupė rengia Politinio ir saugumo komiteto arba Nuolatinių atstovų komiteto posėdį.

| — | 8 etapas. Politinis koordinavimas ir sprendimų priėmimas Nuolatinių atstovų komitete arba Taryboje: nuolatinių atstovų komiteto arba Tarybos posėdžių rezultatai yra reagavimo visais lygmenimis veiksmų koordinavimas, sprendimai dėl išskirtinių priemonių, politiniai pareiškimai ir t. t. Šie sprendimai yra ir atnaujintos politinės ir strateginės tolesnių ISAA ataskaitų rengimo gairės.






  — | Projektas:







  — | Politinis atsako į kibernetinio saugumo krizes koordinavimo sprendimas įgyvendinamas vykdant 1 skirsnyje „Techninis, operatyvinis ir strateginis bei politinis bendradarbiavimas“ punktuose Atsakas ir Viešoji komunikacija apibūdintą veiklą (ją vykdo atitinkami subjektai). |
| --- | --- | --- | --- |

—

8 etapas. Politinis koordinavimas ir sprendimų priėmimas Nuolatinių atstovų komitete arba Taryboje: nuolatinių atstovų komiteto arba Tarybos posėdžių rezultatai yra reagavimo visais lygmenimis veiksmų koordinavimas, sprendimai dėl išskirtinių priemonių, politiniai pareiškimai ir t. t. Šie sprendimai yra ir atnaujintos politinės ir strateginės tolesnių ISAA ataskaitų rengimo gairės.

—

Projektas:

—

Politinis atsako į kibernetinio saugumo krizes koordinavimo sprendimas įgyvendinamas vykdant 1 skirsnyje „Techninis, operatyvinis ir strateginis bei politinis bendradarbiavimas“ punktuose Atsakas ir Viešoji komunikacija apibūdintą veiklą (ją vykdo atitinkami subjektai).

| — | ISAA ataskaita rengiama remiantis techniniu, operatyviniu ir politiniu bei strateginiu bendradarbiavimu siekiant informuotumo apie padėtį, kaip išdėstyta 1 skirsnyje. |
| --- | --- |

—

ISAA ataskaita rengiama remiantis techniniu, operatyviniu ir politiniu bei strateginiu bendradarbiavimu siekiant informuotumo apie padėtį, kaip išdėstyta 1 skirsnyje.

| — | 9 etapas. Poveikio stebėjimas: ISAA ataskaitos rengimui vadovaujanti tarnyba, padedama informaciją jai teikiančių subjektų, pateiks informaciją apie krizės raidą ir priimtų politinių sprendimų poveikį. Toks grįžtamasis ryšys padės tobulinti procesą, o pirmininkaujančiai valstybei narei – nuspręsti, ar ir toliau reikalingas ES politinio lygmens dalyvavimas, ar nutraukti IPCR mechanizmo taikymą. |
| --- | --- |

—

9 etapas. Poveikio stebėjimas: ISAA ataskaitos rengimui vadovaujanti tarnyba, padedama informaciją jai teikiančių subjektų, pateiks informaciją apie krizės raidą ir priimtų politinių sprendimų poveikį. Toks grįžtamasis ryšys padės tobulinti procesą, o pirmininkaujančiai valstybei narei – nuspręsti, ar ir toliau reikalingas ES politinio lygmens dalyvavimas, ar nutraukti IPCR mechanizmo taikymą.

| — | 10 etapas. Laipsniškas taikymo nutraukimas: laikydamasi tokios pat kaip ir mechanizmo taikymo inicijavimo procedūros, pirmininkaujanti valstybė narė gali sušaukti neformalų apskritojo stalo posėdį, per kurį įvertinama galimybė toliau taikyti IPCR mechanizmą ar nutraukti jo taikymą. Pirmininkaujanti valstybė narė gali nuspręsti nutraukti taikymą arba sumažinti jo lygį.






  — | Projektas:







  — | ENISA gali būti paprašyta atlikti arba padėti atlikti incidento techninį ex post tyrimą pagal jos įgaliojimų nuostatas. |
| --- | --- | --- | --- |

—

10 etapas. Laipsniškas taikymo nutraukimas: laikydamasi tokios pat kaip ir mechanizmo taikymo inicijavimo procedūros, pirmininkaujanti valstybė narė gali sušaukti neformalų apskritojo stalo posėdį, per kurį įvertinama galimybė toliau taikyti IPCR mechanizmą ar nutraukti jo taikymą. Pirmininkaujanti valstybė narė gali nuspręsti nutraukti taikymą arba sumažinti jo lygį.

—

Projektas:

—

ENISA gali būti paprašyta atlikti arba padėti atlikti incidento techninį ex post tyrimą pagal jos įgaliojimų nuostatas.

---

(1)  Sprendimas 2014/496/BUSP.

(2)  Direktyva (ES) 2016/1148.

(3)  
  2015 m. kovo 13 d. Komisijos sprendimas (ES, Euratomas) 2015/443 dėl saugumo Komisijoje (OL L 72, 2015 3 17, p. 41) ir 2015 m. kovo 13 d. Komisijos sprendimas (ES, Euratomas) 2015/444 dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 72, 2015 3 17, p. 53); 2013 m. balandžio 19 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai sprendimas dėl Europos išorės veiksmų tarnybos saugumo taisyklių (OL C 190, 2013 6 29, p.1); 2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 274, 2013 10 15, p. 1).

(4)  https://www.first.org/tlp/

(5)  2016 m. birželio mėn. tokie informacijos perdavimo kanalai buvo CIMS (įslaptintos informacijos valdymo sistema), ACID (šifravimo algoritmas), RUE (saugi slaptumo žyma RESTREINT UE/ES RESTRICTED pažymėtų dokumentų kūrimo, mainų ir saugojimo sistema) ir SOLAN. Kitos priemonės, kuriomis perduodama įslaptinta informacija, yra PGP arba S/MIME.

(6)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

(7)  
  2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (OL L 201, 2002 7 31, p. 37).

(8)  
  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1) (persvarstomas).

(9)  Pažymėtina, kad viešoji komunikacija gali reikšti tiek visos visuomenės informavimą apie incidentą, tiek labiau techninio ar operatyvinio pobūdžio informacijos teikimą svarbiems sektoriams ir (arba) per incidentą nukentėjusiems asmenims. Tam gali prireikti konfidencialios informacijos sklaidos kanalų ir specialių techninių priemonių ir (arba) platformų. Bet kuriuo atveju komunikavimas su operatoriais ir plačiąja visuomene valstybėje narėje yra tos valstybės narės prerogatyva ir pareiga. Todėl laikantis pirmiau minėto subsidiarumo principo valstybės narės ir nacionalinės CSIRT yra visiškai atsakingos už informacijos sklaidą savo teritorijoje ir savo tikslinėms grupėms.

(10)  Leidimas veikti: kilus kibernetinio saugumo krizei, gyvybiškai svarbu greitai reaguoti, kad būtų imtasi reikiamų poveikio mažinimo veiksmų. Kad būtų įmanoma greitai sureaguoti, valstybės narės viena kitai gali suteikti leidimus veikti, tada jos gali veikti nedelsdamos ir neprivalėdamos konsultuotis su aukštesne instancija arba ES institucijomis visais įprastai reikalaujamais oficialiais kanalais, nebent to reikia dėl konkretaus incidento (pvz., CSIRT nereikėtų konsultuotis su aukštesne grandimi dėl vertingos informacijos persiuntimo kitos valstybės narės CSIRT).

(11)  Incidentų valdymas – visos procedūros, padedančios nustatyti, ištirti bei suvaldyti incidentą ir į jį reaguoti.

(12)  Priklausomai nuo incidento pobūdžio ir poveikio įvairiems veiklos sektoriams (finansų, transporto, energetikos, sveikatos priežiūros ir kt.) įsitrauks atitinkamos ES agentūros ar įstaigos.

(13)  ES kibernetinio saugumo incidento padėties ataskaita – valstybių narių CSIRT pateiktų nacionalinių ataskaitų suvestinė. Ataskaitos formatas turėtų būti apibūdintas CSIRT tinklo standartinėse veiklos procedūrose.

(14)  Vadovaudamasis EC3 pagrindiniuose teisės aktuose nustatytomis sąlygomis ir procedūromis.

(15)  Užvaldymo rodiklis – atliekant kompiuterių ekspertizę tinkle arba operacinėje sistemoje stebimas artefaktas, patikimai rodantis, jog prie kompiuterio buvo neteisėtai prisijungta. Tipiniai užvaldymo rodikliai yra virusų kodai ir IP adresai, kenkimo programinės įrangos failų MD5 maišos kodai, botnetų valdymo serverių URL arba domenų vardai.

(16)  Reglamento dėl Europos kibernetinio saugumo agentūros ENISA ir dėl informacinių ir ryšių technologijų kibernetinio saugumo sertifikavimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 526/2013, pasiūlymas (Kibernetinio saugumo aktas), 2017 m. rugsėjo 13 d.

(17)  Techninio pobūdžio patarimas, pvz., paaiškinamos incidento priežastys ir nurodomos galimos poveikio mažinimo priemonės.

(18)  Informacija apie techninį pažeidžiamumą, kuriuo gali būti pasinaudota siekiant neigiamai paveikti IT sistemas.

(19)  Nuolatinių atstovų komitetas, arba COREPER, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 240 straipsnį yra atsakingas už Europos Sąjungos Tarybos darbo rengimą.

(20)  Politinis ir saugumo komitetas – Europos Sąjungos sutarties 38 straipsnyje nurodytas Europos Sąjungos Tarybos komitetas, nagrinėjantis bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) klausimus.

(21)  Vadovaudamasis EC3 pagrindiniuose teisės aktuose nustatytomis sąlygomis ir procedūromis.

(22)  Įsteigti Reagavimo į kibernetinio saugumo krizes fondą siūloma bendrame komunikate „Atsparumas, atgrasymas ir gynyba: ES kibernetinio saugumo didinimas“, JOIN(2017) 450/1.

(23)  Dokumentas 12607/15 „IPCR standartinės veiklos procedūros“, dėl kurio sutarta „Pirmininkaujančios valstybės narės draugų“ grupėje ir su kuriuo Nuolatinių atstovų komitetas susipažino 2015 m. spalio mėn.

(24)  Didesnė paveikslo versija pateikta priedėlyje.

(25)  ES kibernetinio saugumo incidento padėties ataskaita – valstybių narių CSIRT pateiktų nacionalinių ataskaitų suvestinė. Ataskaitos formatas turėtų būti apibūdintas CSIRT tinklo standartinėse veiklos procedūrose.

(26)  ISAA standartinės veiklos procedūros.

---

PRIEDĖLIS

1.   ES LYGMENS KRIZIŲ VALDYMAS, BENDRADARBIAVIMO MECHANIZMAI IR DALYVIAI

Krizių valdymo mechanizmai

Integruotas politinio atsako į krizes mechanizmas (IPCR). 2013 m. birželio 25 d. Tarybos patvirtintas ES integruotas politinio atsako į krizes mechanizmas (1) sukurtas siekiant sudaryti sąlygas didelės krizės atveju laiku koordinuoti veiksmus ir reaguoti ES politiniu lygmeniu. Be to, IPCR mechanizmu remiamas atsako į solidarumo sąlygos taikymą (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 222 straipsnis) koordinavimas politiniu lygmeniu, kaip apibrėžta 2014 m. birželio 24 d. Tarybos sprendime 2014/415/ES dėl tvarkos, kuria Sąjunga įgyvendina solidarumo sąlygą. IPCR standartinėse veiklos procedūrose (2) nustatytas aktyvinimo procesas ir tolesni veiksmai, kurių turi būti imtasi.

ARGUS. 2005 m. Europos Komisijos sukurta krizių koordinavimo sistema, kurioje nustatytas specialus koordinavimo procesas didelės daugiasektorinės krizės atveju. Ji remiama to paties pavadinimo bendrąja skubaus įspėjimo sistema (IT priemone). Sistemoje ARGUS numatyti du etapai, antrajame etape (didelės daugiasektorinės krizės atveju) Komisijos pirmininko arba Komisijos nario, kuriam paskirta ši pareiga, pavedimu šaukiami Krizių koordinavimo komiteto posėdžiai. Krizių koordinavimo komitete dalyvauja atitinkamų Komisijos generalinių direktoratų, kabinetų ir kitų ES tarnybų atstovai, kad būtų galima vadovauti ir koordinuoti Komisijos atsaką į krizę. Krizių koordinavimo komitetas, kuriam pirmininkauja Tarybos Generalinio sekretoriaus pavaduotojas, įvertina padėtį, apsvarsto galimybes ir priima sprendimus Komisijos atsakomybe imtis veiksmų dėl ES priemonių bei užtikrina, kad tie sprendimai būtų įgyvendinti (3)
   (4).

Europos išorės veiksmų tarnybos reagavimo į krizes mechanizmas. Europos išorės veiksmų tarnybos reagavimo į krizes mechanizmas yra struktūrinė sistema, kuria naudodamasi Europos išorės veiksmų tarnyba reaguoja į krizes ir ekstremaliąsias situacijas, kurios yra išorės pobūdžio arba kurioms būdingas svarbus išorės aspektas – taip pat ir hibridinę grėsmę – ir kurios gali paveikti arba paveikia ES arba valstybių narių interesus. Užtikrindamas atitinkamų Komisijos ir Tarybos sekretoriato pareigūnų dalyvavimą posėdžiuose, reagavimo į krizes mechanizmas sudaro diplomatinių, saugumo ir gynybos pastangų sinergijos su finansų, prekybos ir bendradarbiavimo priemonėmis, kurias valdo Komisija, sąlygas. Krizės laikotarpiui gali būti suburta krizės grupė.

Bendradarbiavimo mechanizmai

CSIRT tinklas. Reagavimo į kompiuterių saugumo incidentus tarnybų tinkle sutelktos visos nacionalinės ir Vyriausybinės CSIRT ir CERT-ES. Šio tinklo tikslas – užtikrinti galimybę CSIRT geriau dalytis informacija apie grėsmę ir kibernetinio saugumo incidentus tarpusavyje ir bendradarbiauti reaguojant į kibernetinio saugumo incidentus ir krizes.

Tarybos Kibernetinių klausimų horizontalioji darbo grupė. Darbo grupė suburta Taryboje, siekiant užtikrinti strateginį ir horizontalųjį koordinavimą kibernetinės politikos klausimais, ir gali dalyvauti teisėkūros ir su teisėkūra nesusijusioje veikloje.

Dalyviai

ENISA. Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra įsteigta 2004 m. Agentūra glaudžiai bendradarbiauja su valstybėmis narėmis ir privačiuoju sektoriumi, kad pateiktų rekomendacijas ir sprendimus klausimais, susijusiais su europinėmis kibernetinio saugumo pratybomis, nacionalinių kibernetinio saugumo strategijų rengimu, CSIRT bendradarbiavimu ir pajėgumo stiprinimu. Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra tiesiogiai bendradarbiauja su CSIRT visoje ES ir vykdo CSIRT tinklo sekretoriato funkciją.

ERCC. Komisijos Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras (pavaldus Europos civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijų generaliniam direktoratui) remia ir koordinuoja įvairią prevencijos, pasirengimo ir reagavimo veiklą visą parą septynias dienas per savaitę. Iškilmingai atidarytas 2013 m., jis veikia kaip Komisijos reagavimo į krizes centras (užtikrina ryšius su kitais ES krizių kabinetais) ir visą parą septynias dienas per savaitę veikia kaip centrinis IPCR kontaktinis punktas.

Europolo EC3. Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centras (EC3) įkurtas 2013 m. Europole ir remia teisėsaugos atsaką į kibernetinius nusikaltimus Europos Sąjungoje. EC3 teikia operatyvinę ir analitinę paramą valstybių narių tyrimams ir yra keitimosi informacija apie nusikaltimus ir žvalgybine informacija centras, remiantis valstybių narių veiklą ir tyrimus operatyvine analize, koordinavimu ir dalijimusi patirtimi, taip pat teikia labai specializuotos techninės ir skaitmeninės ekspertizės paramą.

CERT-ES. Europos institucijų, įstaigų ir agentūrų Kompiuterinių incidentų tyrimo tarnyba įgaliota gerinti ES institucijų, įstaigų ir agentūrų apsaugą nuo kibernetinės grėsmės. Ji yra CSIRT tinklo narė. CERT-ES yra sudariusi techninius susitarimus su NATO CIRC, tam tikromis trečiosiomis šalimis ir dideliais komerciniais kibernetinio saugumo srities subjektais dėl dalijimosi informacija apie kibernetinę grėsmę.

ES žvalgybos bendruomenę sudaro ES žvalgybos analizės centras (INTCEN) ir ES karinio štabo žvalgybos skyrius (EUMS INT) pagal susitarimą dėl Bendro žvalgybinės informacijos analizės centro (SIAC). SIAC misija – teikti žvalgybos analizės, ankstyvojo įspėjimo ir informuotumo apie padėtį paslaugas Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos išorės veiksmų tarnybai. SIAC teikia paslaugas įvairioms ES įstaigoms, priimančioms sprendimus bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP), bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) ir kovos su terorizmu srityse, taip pat valstybėms narėms. ES INTCEN ir EUMS INT nėra operatyvinės agentūros ir neturi jokių informacijos rinkimo galimybių. Už žvalgybos operatyvinį lygmenį atsakingos valstybės narės. SIAC užsiima tik strategine analize.

ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras. 2016 m. balandžio mėn. bendrame komunikate dėl kovos su mišriomis grėsmėmis ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras įvardytas kaip pagrindinė mišraus pobūdžio grėsmių analizės vieta ES; per tarnybų tarpusavio konsultacijas 2016 m. gruodžio mėn. jo įgaliojimus patvirtino Komisija. ES žvalgybos analizės centre įsikūręs ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras yra SIAC dalis, taigi dirba kartu su EUMS INT ir jame yra nuolatinis karinis atstovas. Hibridinis reiškia valstybės ar nevalstybinių subjektų tyčinį įvairių slaptų / atvirų, karinių / civilinių priemonių ir svertų, pvz., kibernetinių išpuolių, dezinformacijos kampanijų, šnipinėjimo, ekonominio spaudimo, tarpininkų naudojimo ar kitos ardomosios veiklos, derinio naudojimą. ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras turi platų kontaktinių punktų Komisijoje ir valstybėse narėse tinklą, kad galėtų užtikrinti integruotą reagavimą / visos Vyriausybės požiūrį įvairiems iššūkiams atremti.

ES situacijų kabinetas. ES situacijų kabinetas yra ES žvalgybos analizės centro (ES INTCEN) dalis ir teikia Europos išorės veiksmų tarnybai operacijų vykdymo pajėgumą, kad būtų galima užtikrinti greitą ir veiksmingą reagavimą į krizes. Tai nuolatinė civilinė ir karinė budinčioji tarnyba, užtikrinanti stebėjimą ir informuotumą apie padėtį visame pasaulyje visą parą septynias dienas per savaitę.

Atitinkamos priemonės

Bendro ES diplomatinio atsako į kibernetinę kenkimo veiklą sistema. Sistema, dėl kurios susitarta 2017 m. birželio mėn., yra ES kibernetinio saugumo diplomatijos metodo, padedančio išvengti konfliktų, mažinti kibernetinio saugumo grėsmę ir didinti tarptautinių santykių stabilumą, dalis. Sistemoje panaudojamos visos bendros užsienio ir saugumo politikos priemonės, įskaitant, jei reikia, ribojamąsias priemones. Šių priemonių panaudojimas sistemoje turėtų skatinti bendradarbiavimą, sudaryti sąlygas sumažinti tiesioginę bei ilgalaikę grėsmę ir paveikti atsakingo kaltininko ir potencialių agresorių elgesį ilguoju laikotarpiu.

2.   KIBERNETINIO SAUGUMO KRIZIŲ KOORDINAVIMAS TAIKANT IPCR MECHANIZMĄ. HORIZONTALIOJO KOORDINAVIMO LYGMUO IR POLITINIS ESKALAVIMAS

IPCR mechanizmas gali būti (ir buvo) naudojamas siekiant spręsti techninius ir operatyvinius klausimus, tačiau visada politiniu ir (arba) strateginiu aspektu.

Eskalavimo atžvilgiu IPCR gali būti naudojamas, priklausomai nuo krizės lygio, pereiti iš stebėjimo režimo į dalijimosi informacija režimą (pirmasis IPCR aktyvinimo lygis) ir į visišką IPCR aktyvinimą.

Dėl visiško aktyvinimo režimo sprendžia ES Tarybai rotacijos tvarka pirmininkaujanti valstybė narė. Komisija, Europos išorės veiksmų tarnyba ir Tarybos Generalinis sekretoriatas gali aktyvinti IPCR dalijimosi informacija režimą. Vykdant stebėjimą ir dalijantis informacija aktyvinami informacijos mainai įvairiais lygmenimis, o suaktyvinus dalijimosi informacija režimą atsiranda būtinybė rengti ISAA ataskaitas. Visiškas aktyvinimas priemonių rinkinį papildo IPCR apskritojo stalo susitikimais, kuriuose dalyvauja pirmininkaujanti valstybė narė (paprastai Nuolatinių atstovų komiteto (COREPER II) pirmininkas arba nuolatinės atstovybės patarėjo lygmens dalyko ekspertas, tačiau išimties tvarka buvo surengta ministrų lygmens apskritojo stalo susitikimų).

Dalyviai

| | Vadovauja Tarybai rotacijos tvarka pirmininkaujanti valstybė narė (paprastai Nuolatinių atstovų komiteto pirmininkas), |
| --- | --- |

Vadovauja Tarybai rotacijos tvarka pirmininkaujanti valstybė narė (paprastai Nuolatinių atstovų komiteto pirmininkas),

| | Europos Vadovų Tarybai atstovauja Pirmininko kabinetas, |
| --- | --- |

Europos Vadovų Tarybai atstovauja Pirmininko kabinetas,

| | Europos Komisijai atstovaujama Generalinio sekretoriaus pavaduotojo / GD ir (arba) dalyko ekspertų lygmeniu, |
| --- | --- |

Europos Komisijai atstovaujama Generalinio sekretoriaus pavaduotojo / GD ir (arba) dalyko ekspertų lygmeniu,

| | Europos išorės veiksmų tarnybai atstovaujama Generalinio sekretoriaus pavaduotojo / GD ir (arba) dalyko ekspertų lygmeniu, |
| --- | --- |

Europos išorės veiksmų tarnybai atstovaujama Generalinio sekretoriaus pavaduotojo / GD ir (arba) dalyko ekspertų lygmeniu,

| | Tarybos Generaliniam sekretoriatui atstovauja Generalinio sekretoriaus kabinetas, IPCR grupė ir atsakingi GD. |
| --- | --- |

Tarybos Generaliniam sekretoriatui atstovauja Generalinio sekretoriaus kabinetas, IPCR grupė ir atsakingi GD.

Veiklos apimtis: susidaryti bendrą padėties vaizdą ir didinti informuotumą apie silpnąsias vietas ir trūkumus kiekviename iš trijų lygmenų, siekiant spręsti šiuos klausimus politiniu lygmeniu ir, jei jie priklauso dalyvių kompetencijai, iš karto priimti sprendimus arba parengti veiksmų pasiūlymus Nuolatinių atstovų komitetui (COREPER II) ar Tarybai.

Bendras informuotumas apie padėtį

| | (Neaktyvintas): gali būti generuojami IPCR stebėjimo tinklalapiai, siekiant sekti kintančią padėtį, kuri gali peraugti į ES lygmens krizę; |
| --- | --- |

(Neaktyvintas): gali būti generuojami IPCR stebėjimo tinklalapiai, siekiant sekti kintančią padėtį, kuri gali peraugti į ES lygmens krizę;

| | (IPCR dalijimasis informacija): ISAA vadovas rengia ISAA ataskaitas remdamasis Komisijos tarnybų, Europos išorės veiksmų tarnybos ir valstybių narių (per IPCR klausimynus) teikiama informacija; |
| --- | --- |

(IPCR dalijimasis informacija): ISAA vadovas rengia ISAA ataskaitas remdamasis Komisijos tarnybų, Europos išorės veiksmų tarnybos ir valstybių narių (per IPCR klausimynus) teikiama informacija;

| | (IPCR visiškas aktyvinimas): be ISAA ataskaitų, neoficialiose IPCR apskritojo stalo diskusijose dalyvauja įvairūs valstybių narių, Komisijos, Europos išorės veiksmų tarnybos, atitinkamų agentūrų ir t. t. atstovai, kad aptartų trūkumus ir silpnąsias vietas. |
| --- | --- |

(IPCR visiškas aktyvinimas): be ISAA ataskaitų, neoficialiose IPCR apskritojo stalo diskusijose dalyvauja įvairūs valstybių narių, Komisijos, Europos išorės veiksmų tarnybos, atitinkamų agentūrų ir t. t. atstovai, kad aptartų trūkumus ir silpnąsias vietas.

Bendradarbiavimas ir reagavimas

Priklausomai nuo incidento pobūdžio ir poveikio, aktyvinami / sinchronizuojami papildomi krizių valdymo mechanizmai / priemonės. Tai gali būti, pvz., Civilinės saugos mechanizmas, Bendro ES diplomatinio atsako į kibernetinę kenkimo veiklą sistema arba Bendra kovos su mišriomis grėsmėmis sistema.

Ryšiai krizės sąlygomis

Pirmininkaujanti valstybė narė, pasikonsultavusi su atitinkamomis Komisijos tarnybomis, Tarybos Generaliniu sekretoriatu ir Europos išorės veiksmų tarnyba, gali aktyvinti IPCR krizės informuotojų tinklą, kad padėtų formuluoti bendrus pranešimus arba nuodugniai parengti veiksmingiausias ryšio priemones.

3.   KIBERNETINIO SAUGUMO KRIZIŲ VALDYMAS SISTEMOJE ARGUS. DALIJIMASIS INFORMACIJA EUROPOS KOMISIJOJE

Susidūrusi su netikėtomis krizėmis, į kurias būtina reaguoti Europos lygmeniu, t. y. Madrido teroristų atakomis (2004 m. kovo mėn.), cunamiu Pietryčių Azijoje (2004 m. gruodžio mėn.) ir Londono teroristų atakomis (2005 m. liepos mėn.), Komisija 2005 m. sukūrė koordinavimo sistemą ARGUS, remiamą to paties pavadinimo bendra skubaus įspėjimo sistema (5)
   (6). Ja siekiama nustatyti konkretų krizių koordinavimo procesą įvykus didelei daugiasektorinei krizei, kad būtų galima dalytis su krize susijusia informacija tikruoju laiku ir užtikrinti greitą sprendimų priėmimą.

Sistemoje ARGUS pagal įvykio sunkumą nustatyti du etapai:

| | I etape dalijamasi informacija apie riboto masto krizę
  Pavyzdžiui, pastaruoju metu I etapu pranešta apie miškų gaisrus Portugalijoje ir Izraelyje, 2016 m. Berlyno ataką, potvynius Albanijoje, uraganą „Matthew“ Haityje ir sausrą Bolivijoje. Bet kuris GD gali paskelbti I etapo įvykį, jei mano, kad padėtis yra jo kompetencijos srityje ir pakankamai svarbi, kad būtų galima arba naudinga dalytis informacija. Pavyzdžiui, Ryšių tinklų, turinio ir technologijų generalinis direktoratas arba Migracijos ir vidaus reikalų generalinis direktoratas gali paskelbti I etapo įvykį, jei mano, kad kibernetinė padėtis jo kompetencijos srityje yra pakankamai svarbi, kad būtų naudinga dalytis informacija. |
| --- | --- |

I etape dalijamasi informacija apie riboto masto krizę

Pavyzdžiui, pastaruoju metu I etapu pranešta apie miškų gaisrus Portugalijoje ir Izraelyje, 2016 m. Berlyno ataką, potvynius Albanijoje, uraganą „Matthew“ Haityje ir sausrą Bolivijoje. Bet kuris GD gali paskelbti I etapo įvykį, jei mano, kad padėtis yra jo kompetencijos srityje ir pakankamai svarbi, kad būtų galima arba naudinga dalytis informacija. Pavyzdžiui, Ryšių tinklų, turinio ir technologijų generalinis direktoratas arba Migracijos ir vidaus reikalų generalinis direktoratas gali paskelbti I etapo įvykį, jei mano, kad kibernetinė padėtis jo kompetencijos srityje yra pakankamai svarbi, kad būtų naudinga dalytis informacija.

| | II etapas aktyvinamas, kai įvyksta didelė daugiasektorinė krizė arba kyla numatoma arba tiesioginė grėsmė Sąjungai.
  II etape pradedamas specialus koordinavimo procesas, užtikrinantis Komisijai galimybę priimti sprendimus ir valdyti greitą, koordinuotą ir darnų atsaką aukščiausiu lygmeniu savo kompetencijos srityje ir bendradarbiaujant su kitomis institucijomis. II etapas skirtas didelėms daugiasektorinėms krizėms arba numatomai arba tiesioginei jų grėsmei. Pavyzdžiui, pastarojo meto II etapo įvykiai yra migracijos ir pabėgėlių krizė (nuo 2015 m., vis dar vyksta), Fukušimoje įvykusi trejopa nelaimė (2011 m.) ir Ejafjadlajokudlio ugnikalnio išsiveržimas Islandijoje (2010 m.).
  II etapą aktyvina Pirmininkas savo iniciatyva arba paprašius Komisijos nariui. Politinę atsakomybę už Komisijos reagavimą Pirmininkas gali paskirti Komisijos nariui, kurio tarnyba yra labiausiai susijusi su įvykusia krize, arba prisiimti ją pats.
  Šiame etape numatyti skubūs Krizių koordinavimo komiteto posėdžiai. Jie sušaukiami Pirmininko arba Komisijos nario, kuriam buvo paskirta atsakomybė, pavedimu. Posėdžius sušaukia Generalinis sekretoriatas, naudodamasis ARGUS IT priemone. Krizių koordinavimo komitetas yra speciali operatyvinio krizių valdymo struktūra, sukurta siekiant užtikrinti vadovavimą Komisijos atsakui į krizę ir jo koordinavimą; komitete dirba atitinkamų Komisijos generalinių direktoratų, kabinetų ir kitų ES tarnybų atstovai. Krizių koordinavimo komitetui pirmininkauja Generalinio sekretoriaus pavaduotojas. Komitetas įvertina padėtį, apsvarsto galimybes ir priima sprendimus, taip pat užtikrina, kad sprendimai ir veiksmai būtų įgyvendinami, kartu užtikrindamas, kad būtų reaguojama darniai ir nuosekliai. Krizių koordinavimo komitetui padeda Generalinis sekretoriatas. |
| --- | --- |

II etapas aktyvinamas, kai įvyksta didelė daugiasektorinė krizė arba kyla numatoma arba tiesioginė grėsmė Sąjungai.

II etape pradedamas specialus koordinavimo procesas, užtikrinantis Komisijai galimybę priimti sprendimus ir valdyti greitą, koordinuotą ir darnų atsaką aukščiausiu lygmeniu savo kompetencijos srityje ir bendradarbiaujant su kitomis institucijomis. II etapas skirtas didelėms daugiasektorinėms krizėms arba numatomai arba tiesioginei jų grėsmei. Pavyzdžiui, pastarojo meto II etapo įvykiai yra migracijos ir pabėgėlių krizė (nuo 2015 m., vis dar vyksta), Fukušimoje įvykusi trejopa nelaimė (2011 m.) ir Ejafjadlajokudlio ugnikalnio išsiveržimas Islandijoje (2010 m.).

II etapą aktyvina Pirmininkas savo iniciatyva arba paprašius Komisijos nariui. Politinę atsakomybę už Komisijos reagavimą Pirmininkas gali paskirti Komisijos nariui, kurio tarnyba yra labiausiai susijusi su įvykusia krize, arba prisiimti ją pats.

Šiame etape numatyti skubūs Krizių koordinavimo komiteto posėdžiai. Jie sušaukiami Pirmininko arba Komisijos nario, kuriam buvo paskirta atsakomybė, pavedimu. Posėdžius sušaukia Generalinis sekretoriatas, naudodamasis ARGUS IT priemone. Krizių koordinavimo komitetas yra speciali operatyvinio krizių valdymo struktūra, sukurta siekiant užtikrinti vadovavimą Komisijos atsakui į krizę ir jo koordinavimą; komitete dirba atitinkamų Komisijos generalinių direktoratų, kabinetų ir kitų ES tarnybų atstovai. Krizių koordinavimo komitetui pirmininkauja Generalinio sekretoriaus pavaduotojas. Komitetas įvertina padėtį, apsvarsto galimybes ir priima sprendimus, taip pat užtikrina, kad sprendimai ir veiksmai būtų įgyvendinami, kartu užtikrindamas, kad būtų reaguojama darniai ir nuosekliai. Krizių koordinavimo komitetui padeda Generalinis sekretoriatas.

4.   EUROPOS IŠORĖS VEIKSMŲ TARNYBOS REAGAVIMO Į KRIZES MECHANIZMAS

Europos išorės veiksmų tarnybos reagavimo į krizes mechanizmas aktyvinamas susidarius kritinei padėčiai, susijusiai su ES išorės aspektu. Reagavimo į krizes mechanizmą aktyvina Generalinio sekretoriaus pavaduotojas reagavimo į krizes klausimais, pasikonsultavęs su vyriausiuoju įgaliotiniu ir pirmininko pavaduotoju arba Generaliniu sekretoriumi. Aktyvinti reagavimo į krizes mechanizmą Generalinio sekretoriaus pavaduotojo reagavimo į krizes klausimais taip pat gali paprašyti vyriausiasis įgaliotinis ir pirmininko pavaduotojas, Generalinis sekretorius arba kitas Generalinio sekretoriaus pavaduotojas ar vykdantysis direktorius.

Reagavimo į krizes mechanizmas padeda užtikrinti ES reagavimo į krizes nuoseklumą įgyvendinant saugumo strategiją. Visų pirma reagavimo į krizes mechanizmas sudaro diplomatinių, saugumo ir gynybos pastangų sinergijos su finansų, prekybos ir bendradarbiavimo priemonėmis, kurias valdo Komisija, sąlygas.

Reagavimo į krizes mechanizmas yra susietas su Komisijos bendra skubaus įspėjimo sistema (ARGUS) ir ES integruotu politinio atsako į krizes mechanizmu (IPCR), kad būtų galima panaudoti sinergiją, kai jie aktyvinami tuo pačiu metu. Europos išorės veiksmų tarnybos situacijų kabinetas yra Europos išorės veiksmų tarnybos ryšių su Tarybos ir Komisijos reagavimo į nepaprastąją padėtį sistemomis centras.

Paprastai pirmas su reagavimo į krizes mechanizmo įgyvendinimu susijęs veiksmas yra posėdžio dėl krizės, kuriame dalyvauja vyresnieji Europos išorės veiksmų tarnybos, Komisijos ir Tarybos vadovai, tiesiogiai susiję su konkrečia krize, sušaukimas. Posėdyje dėl krizės įvertinamas trumpalaikis krizės poveikis ir gali būti sutarta nedelsiant imtis veiksmų arba suburti krizės grupę arba sušaukti krizės platformą. Šie veiksmai gali būti įgyvendinami bet kuria laiko seka.

Krizės grupė yra nedidelių operacijų kabinetas, kuriame renkasi su reagavimu į krizę susiję Europos išorės veiksmų tarnybos, Komisijos ir Tarybos tarnybų atstovai, kad nuolat stebėtų padėtį ir teiktų paramą Europos išorės veiksmų tarnybos štabo sprendimų priėmėjams. Aktyvinta krizės grupė veikia visą parą septynias dienas per savaitę.

Krizės platformoje renkasi atitinkamos Europos išorės veiksmų tarnybos, Komisijos ir Tarybos tarnybos, kad pateiktų krizių poveikio vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu vertinimą ir sutartų, kokių veiksmų imtis. Jai pirmininkauja vyriausiasis įgaliotinis ir pirmininko pavaduotojas arba Generalinis sekretorius arba Generalinio sekretoriaus pavaduotojas reagavimo į krizes klausimais. Krizės platformoje įvertinamas ES veiksmų efektyvumas krizės šalyje arba regione, sprendžiama dėl papildomų priemonių pakeitimų ir aptariami Tarybos veiksmų pasiūlymai. Krizės platforma yra ad hoc susitikimas; todėl ji nėra nuolat aktyvi.

Darbo grupė sudaroma iš tarnybų, susijusių su reagavimu į krizę, atstovų ir gali būti suburta siekiant sudaryti sąlygas įgyvendinti ES atsaką ir imtis tolesnių veiksmų. Ji vertina ES veiksmų poveikį, parengia politikos ir galimybių dokumentus, padeda rengti politinę reagavimo į krizę programą, pranešimų strategiją ir nustato kitą tvarką, kuria gali būti sudaromos sąlygos įgyvendinti ES atsaką.

5.   INFORMACINIAI DOKUMENTAI

Toliau pateikiamas sąrašas informacinių dokumentų, į kuriuos atsižvelgta rengiant planą.

| — | The European Cyber Crises Cooperation Framework, 1 leidimas, 2012 m. spalio 17 d. |
| --- | --- |

—

The European Cyber Crises Cooperation Framework, 1 leidimas, 2012 m. spalio 17 d.

| — | Report on Cyber Crisis Cooperation and Management, Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra, 2014 m. |
| --- | --- |

—

Report on Cyber Crisis Cooperation and Management, Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra, 2014 m.

| — | Actionable Information for Security Incident Response, Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra, 2014 m. |
| --- | --- |

—

Actionable Information for Security Incident Response, Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra, 2014 m.

| — | Common practices of ES-level crisis management and applicability to cyber crises, Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra, 2015 m. |
| --- | --- |

—

Common practices of ES-level crisis management and applicability to cyber crises, Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra, 2015 m.

| — | Strategies for Incident Response and Cyber Crisis Cooperation, Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra, 2016 m. |
| --- | --- |

—

Strategies for Incident Response and Cyber Crisis Cooperation, Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra, 2016 m.

| — | ES Cyber Standard Operating Procedures, Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra, 2016 m. |
| --- | --- |

—

ES Cyber Standard Operating Procedures, Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra, 2016 m.

| — | A good practice guide of using taxonomies in incident prevention and detection, Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra, 2017 m. |
| --- | --- |

—

A good practice guide of using taxonomies in incident prevention and detection, Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra, 2017 m.

| — | Komunikatas „Europos kibernetinio atsparumo sistemos stiprinimas ir kibernetinio saugumo pramonės konkurencingumo ir novatoriškumo skatinimas“, COM(2016) 410 final, 2016 m. liepos 5 d. |
| --- | --- |

—

Komunikatas „Europos kibernetinio atsparumo sistemos stiprinimas ir kibernetinio saugumo pramonės konkurencingumo ir novatoriškumo skatinimas“, COM(2016) 410 final, 2016 m. liepos 5 d.

| — | Tarybos išvados dėl Europos kibernetinio atsparumo sistemos stiprinimo ir kibernetinio saugumo pramonės konkurencingumo ir novatoriškumo skatinimo. Tarybos išvados (2016 m. lapkričio 15 d.), 14540/16. |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl Europos kibernetinio atsparumo sistemos stiprinimo ir kibernetinio saugumo pramonės konkurencingumo ir novatoriškumo skatinimo. Tarybos išvados (2016 m. lapkričio 15 d.), 14540/16.

| — | 2014 m. birželio 24 d. Tarybos sprendimas 2014/415/ES dėl tvarkos, kuria Sąjunga įgyvendina solidarumo sąlygą (OL L 192, 2014 7 1, p. 53). |
| --- | --- |

—

2014 m. birželio 24 d. Tarybos sprendimas 2014/415/ES dėl tvarkos, kuria Sąjunga įgyvendina solidarumo sąlygą (OL L 192, 2014 7 1, p. 53).

| — | Krizių koordinavimo mechanizmo peržiūros proceso užbaigimas. ES integruoto politinio atsako į krizes mechanizmas, 10708/13, 2013 m. birželio 7 d. |
| --- | --- |

—

Krizių koordinavimo mechanizmo peržiūros proceso užbaigimas. ES integruoto politinio atsako į krizes mechanizmas, 10708/13, 2013 m. birželio 7 d.

| — | Integrated Situational Awareness and Analysis (ISAA) – Standard Operating Procedures, DS 1570/15, 2015 m. spalio 22 d. |
| --- | --- |

—

Integrated Situational Awareness and Analysis (ISAA) – Standard Operating Procedures, DS 1570/15, 2015 m. spalio 22 d.

| — | Komisijos nuostatos dėl ARGUS bendros skubaus įspėjimo sistemos, KOM(2005) 662 galutinis, 2005 m. gruodžio 23 d. |
| --- | --- |

—

Komisijos nuostatos dėl ARGUS bendros skubaus įspėjimo sistemos, KOM(2005) 662 galutinis, 2005 m. gruodžio 23 d.

| — | 2005 m. gruodžio 23 d. Komisijos sprendimas 2006/25/EB, Euratomas pakeičiantis jos vidaus darbo tvarkos taisykles (OL L 19, 2006 1 24, p. 20). |
| --- | --- |

—

2005 m. gruodžio 23 d. Komisijos sprendimas 2006/25/EB, Euratomas pakeičiantis jos vidaus darbo tvarkos taisykles (OL L 19, 2006 1 24, p. 20).

| — | ARGUS Modus Operandi, Europos Komisija, 2013 m. spalio 23 d. |
| --- | --- |

—

ARGUS Modus Operandi, Europos Komisija, 2013 m. spalio 23 d.

| — | Tarybos išvados dėl bendro ES diplomatinio atsako į kibernetinę kenkimo veiklą sistemos („Kibernetinio saugumo diplomatijos priemonių rinkinio“), dokumentas 9916/17. |
| --- | --- |

—

Tarybos išvados dėl bendro ES diplomatinio atsako į kibernetinę kenkimo veiklą sistemos („Kibernetinio saugumo diplomatijos priemonių rinkinio“), dokumentas 9916/17.

| — | ES operatyvinių veiksmų protokolas dėl kovos su hibridinėmis grėsmėmis (ES scenarijus), SWD(2016) 227. |
| --- | --- |

—

ES operatyvinių veiksmų protokolas dėl kovos su hibridinėmis grėsmėmis (ES scenarijus), SWD(2016) 227.

| — | EEAS Crisis Response Mechanism, 2016 m. lapkričio 8 d. Ares(2017)880661. Bendras tarnybų darbinis dokumentas „ES operatyvinių veiksmų protokolas dėl kovos su hibridinėmis grėsmėmis (ES scenarijus)“, SWD(2016) 227 final, 2016 m. liepos 5 d. |
| --- | --- |

—

EEAS Crisis Response Mechanism, 2016 m. lapkričio 8 d. Ares(2017)880661. Bendras tarnybų darbinis dokumentas „ES operatyvinių veiksmų protokolas dėl kovos su hibridinėmis grėsmėmis (ES scenarijus)“, SWD(2016) 227 final, 2016 m. liepos 5 d.

| — | Bendras komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Bendra kovos su mišriomis grėsmėmis sistema. Europos Sąjungos atsakas“ JOIN/2016/018 final, 2016 m. balandžio 6 d. |
| --- | --- |

—

Bendras komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Bendra kovos su mišriomis grėsmėmis sistema. Europos Sąjungos atsakas“ JOIN/2016/018 final, 2016 m. balandžio 6 d.

| — | EEAS(2016) 1674. Working Document of the European External Action Service – ES Hybrid Fusion Cell – Terms of Reference |
| --- | --- |

—

EEAS(2016) 1674. Working Document of the European External Action Service – ES Hybrid Fusion Cell – Terms of Reference

6.   SU KIBERNETINIU SAUGUMU SUSIJĘ IPCR PROCESO ELEMENTAI

Image 3

---

(1)  
  2013 m. birželio 24 d. Tarybos patvirtintas dokumentas 10708/13 „Krizių koordinavimo mechanizmo peržiūros proceso užbaigimas. ES integruoto politinio atsako į krizes mechanizmas“.

(2)  Dokumentas 12607/15 „IPCR standartinės veiklos procedūros“, dėl kurio sutarta „Pirmininkaujančios valstybės narės draugų“ grupėje ir su kuriuo Nuolatinių atstovų komitetas susipažino 2015 m. spalio mėn.

(3)  Komisijos nuostatos dėl ARGUS bendros skubaus įspėjimo sistemos, KOM(2005) 662 galutinis, 2005 m. gruodžio 23 d.

(4)  
  2005 m. gruodžio 23 d. Komisijos sprendimas 2006/25/EB, Euratomas, pakeičiantis jos vidaus darbo tvarkos taisykles (OL L 19, 2006 1 24, p. 20), dėl ARGUS bendros skubaus įspėjimo sistemos.

(5)  Europos Bendrijų Komisija, 2005 m. gruodžio 23 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Komisijos nuostatos dėl ARGUS bendros skubaus įspėjimo sistemos“, KOM(2005) 662 galutinis.

(6)  Sprendimas 2006/25/EB, Euratomas.

---