# Eiropas Savienības L 64/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 64 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 4. marts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 64

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 4. marts

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 336/2006 (2006. gada 15. februāris) par Starptautiskā drošības vadības kodeksa īstenošanu Kopienā un Padomes Regulas (EK) Nr. 3051/95 atcelšanu (
  1
  ) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/7/EK (2006. gada 15. februāris) par peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību un Direktīvas 76/160/EEK atcelšanu | 37 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/11/EK (2006. gada 15. februāris) par piesārņojumu, ko rada dažas bīstamas vielas, kuras novada Kopienas ūdens vidē (kodificēta versija) (
  1
  ) | 52 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 336/2006 (2006. gada 15. februāris) par Starptautiskā drošības vadības kodeksa īstenošanu Kopienā un Padomes Regulas (EK) Nr. 3051/95 atcelšanu (
  1
  )

1

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/7/EK (2006. gada 15. februāris) par peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību un Direktīvas 76/160/EEK atcelšanu

37

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/11/EK (2006. gada 15. februāris) par piesārņojumu, ko rada dažas bīstamas vielas, kuras novada Kopienas ūdens vidē (kodificēta versija) (
  1
  )

1

52

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Eiropas Parlaments un Padome |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2006. gada 15. februāris) par turpmāko Eiropas sadarbību augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanā | 60 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Eiropas Parlaments un Padome

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2006. gada 15. februāris) par turpmāko Eiropas sadarbību augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanā

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 4.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 64/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 336/2006

(2006. gada 15. februāris)

par Starptautiskā drošības vadības kodeksa īstenošanu Kopienā un Padomes Regulas (EK) Nr. 3051/95 atcelšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

apspriedušies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautisko kodeksu, turpmāk sauktu “ISM kodekss”, pieņēma Starptautiskā jūrniecības organizācija (SJO) 1993. gadā. Minētais kodekss pakāpeniski kļuva saistošs lielākai daļai kuģu, kas dodas starptautiskajos reisos, kad 1994. gada maijā tika pieņemta IX nodaļa “Drošas kuģu ekspluatācijas vadība” 1974. gada Starptautiskajā konvencijā par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS konvencija). |
| --- | --- |

(1)

Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautisko kodeksu, turpmāk sauktu “ISM kodekss”, pieņēma Starptautiskā jūrniecības organizācija (SJO) 1993. gadā. Minētais kodekss pakāpeniski kļuva saistošs lielākai daļai kuģu, kas dodas starptautiskajos reisos, kad 1994. gada maijā tika pieņemta IX nodaļa “Drošas kuģu ekspluatācijas vadība” 1974. gada Starptautiskajā konvencijā par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS konvencija).

| (2) | SJO ar 2000. gada 5. decembrī pieņemto Rezolūciju MSC.104(73) grozīja ISM kodeksu. |
| --- | --- |

(2)

SJO ar 2000. gada 5. decembrī pieņemto Rezolūciju MSC.104(73) grozīja ISM kodeksu.

| (3) | Pamatnostādnes par to, kā administrācijām ir jāīsteno ISM kodekss, pieņēma ar SJO Rezolūciju A.788(19) 1995. gada 23. novembrī. Minētās pamatnostādnes tika grozītas ar 2001. gada 29. novembrī pieņemto Rezolūciju A.913(22). |
| --- | --- |

(3)

Pamatnostādnes par to, kā administrācijām ir jāīsteno ISM kodekss, pieņēma ar SJO Rezolūciju A.788(19) 1995. gada 23. novembrī. Minētās pamatnostādnes tika grozītas ar 2001. gada 29. novembrī pieņemto Rezolūciju A.913(22).

| (4) | Padomes Regula (EK) Nr. 3051/95 (1995. gada 8. decembris) par iebraucamo pasažieru prāmju (ro-ro prāmju) drošības vadību (3) padarīja ISM kodeksu par saistošu Kopienas līmenī no 1996. gada 1. jūlija attiecībā uz visiem ro-ro pasažieru prāmjiem, kas regulāri kursē uz dalībvalstu ostām un no tām gan vietējos, gan starptautiskajos reisos neatkarīgi no prāmja karoga. Šis bija pirmais solis uz to, lai nodrošinātu vienādu un saskaņotu ISM kodeksa īstenošanu visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(4)

Padomes Regula (EK) Nr. 3051/95 (1995. gada 8. decembris) par iebraucamo pasažieru prāmju (ro-ro prāmju) drošības vadību (3) padarīja ISM kodeksu par saistošu Kopienas līmenī no 1996. gada 1. jūlija attiecībā uz visiem ro-ro pasažieru prāmjiem, kas regulāri kursē uz dalībvalstu ostām un no tām gan vietējos, gan starptautiskajos reisos neatkarīgi no prāmja karoga. Šis bija pirmais solis uz to, lai nodrošinātu vienādu un saskaņotu ISM kodeksa īstenošanu visās dalībvalstīs.

| (5) | 1998. gada 1. jūlijāISM kodekss saskaņā ar SOLAS konvencijas IX nodaļu kļuva saistošs sabiedrībām, kas starptautiskajos reisos izmanto pasažieru kuģus, tostarp ātrgaitas pasažieru kuģus, naftas tankkuģus, ķīmiskos tankkuģus, gāzes tankkuģus, beramkravu kuģus un ātrgaitas kravas kuģus ar 500 vai vairāk bruto tonnāžu. |
| --- | --- |

(5)

1998. gada 1. jūlijāISM kodekss saskaņā ar SOLAS konvencijas IX nodaļu kļuva saistošs sabiedrībām, kas starptautiskajos reisos izmanto pasažieru kuģus, tostarp ātrgaitas pasažieru kuģus, naftas tankkuģus, ķīmiskos tankkuģus, gāzes tankkuģus, beramkravu kuģus un ātrgaitas kravas kuģus ar 500 vai vairāk bruto tonnāžu.

| (6) | 2002. gada 1. jūlijāISM kodekss kļuva saistošs sabiedrībām, kas starptautiskajos reisos izmanto citus kravas kuģus un pārvietojamas jūras urbšanas iekārtas ar vismaz 500 bruto tonnāžu. |
| --- | --- |

(6)

2002. gada 1. jūlijāISM kodekss kļuva saistošs sabiedrībām, kas starptautiskajos reisos izmanto citus kravas kuģus un pārvietojamas jūras urbšanas iekārtas ar vismaz 500 bruto tonnāžu.

| (7) | Cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras un vides aizsardzību var efektīvi uzlabot, stingri un obligāti piemērojot ISM kodeksu. |
| --- | --- |

(7)

Cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras un vides aizsardzību var efektīvi uzlabot, stingri un obligāti piemērojot ISM kodeksu.

| (8) | Ir vēlams ISM kodeksu tieši piemērot dalībvalsts karoga kuģiem, kā arī kuģiem, kas iesaistīti tikai vietējos reisos vai regulārā jūras satiksmē no dalībvalstu ostām un uz tām, neatkarīgi no to karoga. |
| --- | --- |

(8)

Ir vēlams ISM kodeksu tieši piemērot dalībvalsts karoga kuģiem, kā arī kuģiem, kas iesaistīti tikai vietējos reisos vai regulārā jūras satiksmē no dalībvalstu ostām un uz tām, neatkarīgi no to karoga.

| (9) | Jaunas, tieši piemērojamās regulas pieņemšanai būtu jānodrošina ISM kodeksa īstenošana ar nosacījumu, ka dalībvalstīm jālemj, vai īstenot kodeksu attiecībā uz kuģiem, kas darbojas tikai ostu teritorijās, neatkarīgi no to karoga. |
| --- | --- |

(9)

Jaunas, tieši piemērojamās regulas pieņemšanai būtu jānodrošina ISM kodeksa īstenošana ar nosacījumu, ka dalībvalstīm jālemj, vai īstenot kodeksu attiecībā uz kuģiem, kas darbojas tikai ostu teritorijās, neatkarīgi no to karoga.

| (10) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 3051/95 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 3051/95 būtu jāatceļ.

| (11) | Ja dalībvalsts uzskata, ka sabiedrībām ir grūti nodrošināt praksē atbilstību ISM kodeksa A daļas īpašiem noteikumiem attiecībā uz noteiktiem kuģiem vai kuģu tipiem, kas veic vienīgi vietējos reisus attiecīgajā dalībvalstī, tā var pilnībā vai daļēji atkāpties no minētajiem noteikumiem, nosakot pasākumus, kas nodrošina kodeksa mērķu līdzvērtīgu sasniegšanu. Attiecībā uz šādiem kuģiem un sabiedrībām tā var ieviest alternatīvas sertificēšanas un apstiprināšanas procedūras. |
| --- | --- |

(11)

Ja dalībvalsts uzskata, ka sabiedrībām ir grūti nodrošināt praksē atbilstību ISM kodeksa A daļas īpašiem noteikumiem attiecībā uz noteiktiem kuģiem vai kuģu tipiem, kas veic vienīgi vietējos reisus attiecīgajā dalībvalstī, tā var pilnībā vai daļēji atkāpties no minētajiem noteikumiem, nosakot pasākumus, kas nodrošina kodeksa mērķu līdzvērtīgu sasniegšanu. Attiecībā uz šādiem kuģiem un sabiedrībām tā var ieviest alternatīvas sertificēšanas un apstiprināšanas procedūras.

| (12) | Ir nepieciešams ņemt vērā Padomes Direktīvu 95/21/EK (1995. gada 19. jūnijs) par ostas valsts kontroli kuģošanai (4). |
| --- | --- |

(12)

Ir nepieciešams ņemt vērā Padomes Direktīvu 95/21/EK (1995. gada 19. jūnijs) par ostas valsts kontroli kuģošanai (4).

| (13) | Ir nepieciešams ņemt vērā arī Padomes Direktīvu 94/57/EK (1994. gada 22. novembris) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (5), lai noteiktu atzītas organizācijas saskaņā ar šīs regulas mērķi, un Padomes Direktīvu 98/18/EK (1998. gada 17. marts) par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (6), lai noteiktu šīs regulas piemērošanas jomu attiecībā uz vietējos reisos iesaistītajiem pasažieru kuģiem. |
| --- | --- |

(13)

Ir nepieciešams ņemt vērā arī Padomes Direktīvu 94/57/EK (1994. gada 22. novembris) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (5), lai noteiktu atzītas organizācijas saskaņā ar šīs regulas mērķi, un Padomes Direktīvu 98/18/EK (1998. gada 17. marts) par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (6), lai noteiktu šīs regulas piemērošanas jomu attiecībā uz vietējos reisos iesaistītajiem pasažieru kuģiem.

| (14) | Pasākumi, kas vajadzīgi II pielikuma grozīšanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7). |
| --- | --- |

(14)

Pasākumi, kas vajadzīgi II pielikuma grozīšanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7).

| (15) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus – proti, uzlabot kuģu drošības vadību un drošu ekspluatāciju un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus – proti, uzlabot kuģu drošības vadību un drošu ekspluatāciju un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Mērķis

Šīs regulas mērķis ir uzlabot 3. panta 1. punktā minēto kuģu drošības vadību un drošu ekspluatāciju un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu, nodrošinot, ka sabiedrības, kas izmanto minētos kuģus, darbojas saskaņā ar ISM kodeksu:

| a) | sabiedrībām ieviešot, īstenojot un atbilstīgi uzturot kuģa un krasta drošības vadības sistēmas; un |
| --- | --- |

a)

sabiedrībām ieviešot, īstenojot un atbilstīgi uzturot kuģa un krasta drošības vadības sistēmas; un

| b) | karoga un ostas valsts administrācijai kontrolējot to. |
| --- | --- |

b)

karoga un ostas valsts administrācijai kontrolējot to.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1. | “ISM kodekss” ir Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautiskais kodekss, ko pieņēmusi Starptautiskā jūrniecības organizācija ar Asamblejas 1993. gada 4. novembra Rezolūciju A.741(18), un kas grozīts ar Kuģošanas drošības komitejas 2000. gada 5. decembra Rezolūciju MSC.104(73) un tā jaunākajā versijā iekļauts šīs regulas I pielikumā; |
| --- | --- |

1.

“ISM kodekss” ir Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautiskais kodekss, ko pieņēmusi Starptautiskā jūrniecības organizācija ar Asamblejas 1993. gada 4. novembra Rezolūciju A.741(18), un kas grozīts ar Kuģošanas drošības komitejas 2000. gada 5. decembra Rezolūciju MSC.104(73) un tā jaunākajā versijā iekļauts šīs regulas I pielikumā;

| 2. | “atzīta organizācija” ir struktūra, kas atzīta saskaņā ar Direktīvu 94/57/EK; |
| --- | --- |

2.

“atzīta organizācija” ir struktūra, kas atzīta saskaņā ar Direktīvu 94/57/EK;

| 3. | “sabiedrība” ir kuģa īpašnieks vai jebkura cita organizācija vai persona, piemēram, pārvaldnieks vai bezapkalpes kuģa fraktētājs, kurš no īpašnieka pārņēmis atbildību par kuģa ekspluatāciju un kurš, uzņemoties šādu atbildību, ir piekritis pārņemt visus pienākumus un atbildību, ko uzliek ISM kodekss; |
| --- | --- |

3.

“sabiedrība” ir kuģa īpašnieks vai jebkura cita organizācija vai persona, piemēram, pārvaldnieks vai bezapkalpes kuģa fraktētājs, kurš no īpašnieka pārņēmis atbildību par kuģa ekspluatāciju un kurš, uzņemoties šādu atbildību, ir piekritis pārņemt visus pienākumus un atbildību, ko uzliek ISM kodekss;

| 4. | “pasažieru kuģis” ir kuģis, tostarp ātrgaitas kuģis, kas pārvadā vairāk nekā divpadsmit pasažierus, vai arī pasažieru zemūdens kuģis; |
| --- | --- |

4.

“pasažieru kuģis” ir kuģis, tostarp ātrgaitas kuģis, kas pārvadā vairāk nekā divpadsmit pasažierus, vai arī pasažieru zemūdens kuģis;

| 5. | “pasažieris” ir jebkura persona, kas nav:






  a) | kapteinis vai kuģa apkalpes loceklis, vai cita persona, kas jebkāda veidā nodarbināta vai iesaistīta šā kuģa darbībā uz kuģa klāja; |
| --- | --- | --- |

5.

“pasažieris” ir jebkura persona, kas nav:

a)

kapteinis vai kuģa apkalpes loceklis, vai cita persona, kas jebkāda veidā nodarbināta vai iesaistīta šā kuģa darbībā uz kuģa klāja;

| b) | bērns, kas nav sasniedzis viena gada vecumu; |
| --- | --- |

b)

bērns, kas nav sasniedzis viena gada vecumu;

| 6. | “ātrgaitas kuģis” ir ātrgaitas kuģis, kā tas definēts SOLAS konvencijas Noteikuma X-1/2 jaunākajā versijā. Ātrgaitas pasažieru kuģiem piemēro ierobežojumus, kas norādīti Direktīvas 98/18/EK 2. panta f) apakšpunktā; |
| --- | --- |

6.

“ātrgaitas kuģis” ir ātrgaitas kuģis, kā tas definēts SOLAS konvencijas Noteikuma X-1/2 jaunākajā versijā. Ātrgaitas pasažieru kuģiem piemēro ierobežojumus, kas norādīti Direktīvas 98/18/EK 2. panta f) apakšpunktā;

| 7. | “kravas kuģis” ir kuģis, tostarp ātrgaitas kuģis, kas nav pasažieru kuģis; |
| --- | --- |

7.

“kravas kuģis” ir kuģis, tostarp ātrgaitas kuģis, kas nav pasažieru kuģis;

| 8. | “starptautiskais reiss” ir jūras reiss no dalībvalsts vai jebkuras citas valsts ostas uz ostu ārpus šīs valsts vai otrādi; |
| --- | --- |

8.

“starptautiskais reiss” ir jūras reiss no dalībvalsts vai jebkuras citas valsts ostas uz ostu ārpus šīs valsts vai otrādi;

| 9. | “vietējais reiss” ir reiss jūras teritorijā no dalībvalsts ostas uz šo pašu vai citu ostu šajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

9.

“vietējais reiss” ir reiss jūras teritorijā no dalībvalsts ostas uz šo pašu vai citu ostu šajā dalībvalstī;

| 10. | “regulāra jūras satiksme” ir kuģu reisu kopums, kas nodrošina satiksmi starp tiem pašiem diviem vai vairākiem punktiem:






  a) | saskaņā ar publicētu kustības grafiku; vai |
| --- | --- | --- |

10.

“regulāra jūras satiksme” ir kuģu reisu kopums, kas nodrošina satiksmi starp tiem pašiem diviem vai vairākiem punktiem:

a)

saskaņā ar publicētu kustības grafiku; vai

| b) | ar tik regulāriem un biežiem reisiem, kas veido atpazīstamus, sistemātiskus reisu kopumus; |
| --- | --- |

b)

ar tik regulāriem un biežiem reisiem, kas veido atpazīstamus, sistemātiskus reisu kopumus;

| 11. | “ro-ro pasažieru prāmis” ir jūras pasažieru kuģošanas līdzeklis, kā tas definēts SOLAS konvencijas II-1 nodaļas jaunākajā versijā; |
| --- | --- |

11.

“ro-ro pasažieru prāmis” ir jūras pasažieru kuģošanas līdzeklis, kā tas definēts SOLAS konvencijas II-1 nodaļas jaunākajā versijā;

| 12. | “pasažieru zemūdens kuģis” ir pasažieru pārvietojams kuģošanas līdzeklis, kas galvenokārt darbojas zem ūdens un kam vajadzīgs atbalsts no ūdens virsmas, piemēram, virsmas kuģiem vai krasta objektiem, pārraudzībai un viena vai vairāku šādu uzdevumu veikšanai:






  a) | enerģijas avota atjaunošanai; |
| --- | --- | --- |

12.

“pasažieru zemūdens kuģis” ir pasažieru pārvietojams kuģošanas līdzeklis, kas galvenokārt darbojas zem ūdens un kam vajadzīgs atbalsts no ūdens virsmas, piemēram, virsmas kuģiem vai krasta objektiem, pārraudzībai un viena vai vairāku šādu uzdevumu veikšanai:

a)

enerģijas avota atjaunošanai;

| b) | augsta spiediena gaisa uzņemšanai; |
| --- | --- |

b)

augsta spiediena gaisa uzņemšanai;

| c) | dzīvības nodrošināšanas sistēmas atjaunošanai; |
| --- | --- |

c)

dzīvības nodrošināšanas sistēmas atjaunošanai;

| 13. | “pārvietojama jūras urbšanas iekārta” ir kuģošanas lī dzeklis, kas var tikt iesaistīts urbšanas darbībā resursu, kas atrodas zem jūras gultnes, piemēram, šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu, sēra vai sāļu, atklāšanai un ekspluatācijai; |
| --- | --- |

13.

“pārvietojama jūras urbšanas iekārta” ir kuģošanas lī dzeklis, kas var tikt iesaistīts urbšanas darbībā resursu, kas atrodas zem jūras gultnes, piemēram, šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu, sēra vai sāļu, atklāšanai un ekspluatācijai;

| 14. | “bruto tonnāža” ir kuģa bruto tonnāža, kas noteikta saskaņā ar 1969. gada Starptautisko kuģu tonnāžas noteikšanas konvenciju, vai, attiecībā uz kuģiem, kas veic tikai vietējos reisus un kuru tonnāža nav noteikta saskaņā ar minēto konvenciju, kuģa bruto tonnāža, kas noteikta saskaņā ar valstu noteikumiem attiecībā uz tonnāžas noteikšanu. |
| --- | --- |

14.

“bruto tonnāža” ir kuģa bruto tonnāža, kas noteikta saskaņā ar 1969. gada Starptautisko kuģu tonnāžas noteikšanas konvenciju, vai, attiecībā uz kuģiem, kas veic tikai vietējos reisus un kuru tonnāža nav noteikta saskaņā ar minēto konvenciju, kuģa bruto tonnāža, kas noteikta saskaņā ar valstu noteikumiem attiecībā uz tonnāžas noteikšanu.

3. pants

Piemērošanas joma

1.   Šī regula attiecas uz šādiem kuģu tipiem un sabiedrībām, kas tos izmanto:

| a) | dalībvalsts karoga kravu un pasažieru kuģiem, kas iesaistīti starptautiskajos reisos; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts karoga kravu un pasažieru kuģiem, kas iesaistīti starptautiskajos reisos;

| b) | kravu un pasažieru kuģiem, kas iesaistīti tikai vietējos reisos, neatkarīgi no to karoga; |
| --- | --- |

b)

kravu un pasažieru kuģiem, kas iesaistīti tikai vietējos reisos, neatkarīgi no to karoga;

| c) | kravu un pasažieru kuģiem, kas brauc uz dalībvalstu ostām vai no tām regulārā jūras satiksmē, neatkarīgi no to karoga; |
| --- | --- |

c)

kravu un pasažieru kuģiem, kas brauc uz dalībvalstu ostām vai no tām regulārā jūras satiksmē, neatkarīgi no to karoga;

| d) | pārvietojamām jūras urbšanas iekārtām, kas darbojas dalībvalsts pakļautībā. |
| --- | --- |

d)

pārvietojamām jūras urbšanas iekārtām, kas darbojas dalībvalsts pakļautībā.

2.   Šī regula neattiecas uz šādiem kuģu tipiem un sabiedrībām, kas tos izmanto:

| a) | kara kuģiem, karaspēka transportkuģiem un citiem kuģiem, kas pieder dalībvalstij vai ko tā pārvalda, un ko izmanto tikai nekomerciāla rakstura valsts dienesta vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

kara kuģiem, karaspēka transportkuģiem un citiem kuģiem, kas pieder dalībvalstij vai ko tā pārvalda, un ko izmanto tikai nekomerciāla rakstura valsts dienesta vajadzībām;

| b) | kuģiem, kas netiek vadīti mehāniski, primitīvas konstrukcijas koka kuģiem, izpriecu jahtām un izpriecu kuģiem, ja tajos nav un nebūs apkalpes un tie nepārvadā vairāk nekā 12 pasažierus komerciālos nolūkos; |
| --- | --- |

b)

kuģiem, kas netiek vadīti mehāniski, primitīvas konstrukcijas koka kuģiem, izpriecu jahtām un izpriecu kuģiem, ja tajos nav un nebūs apkalpes un tie nepārvadā vairāk nekā 12 pasažierus komerciālos nolūkos;

| c) | zvejas kuģiem; |
| --- | --- |

c)

zvejas kuģiem;

| d) | kravas kuģiem un pārvietojamām jūras urbšanas iekārtām, kuru tonnāža nepārsniedz 500; |
| --- | --- |

d)

kravas kuģiem un pārvietojamām jūras urbšanas iekārtām, kuru tonnāža nepārsniedz 500;

| e) | pasažieru kuģiem, kas nav ro-ro pasažieru prāmji, C un D klases jūras rajonos, kā noteikts Direktīvas 98/18/EK 4. pantā. |
| --- | --- |

e)

pasažieru kuģiem, kas nav ro-ro pasažieru prāmji, C un D klases jūras rajonos, kā noteikts Direktīvas 98/18/EK 4. pantā.

4. pants

Atbilstība

Dalībvalstis nodrošina, ka visas sabiedrības, kas izmanto kuģus, uz kuriem attiecas šī regula, ievēro šīs regulas noteikumus.

5. pants

Drošības vadības prasības

Kuģiem, kas minēti 3. panta 1. punktā, un tos pārvaldošajām sabiedrībām ir jāatbilst visām ISM kodeksa A daļā ietvertajām prasībām.

6. pants

Sertifikācija un apstiprināšana

Saistībā ar sertifikāciju un apstiprināšanu dalībvalstīm jāatbilst ISM kodeksa B daļas noteikumiem.

7. pants

Atkāpe

1.   Ja dalībvalsts uzskata, ka sabiedrībām praksē ir grūti ievērot ISM kodeksa A daļas 6., 7., 9., 11. un 12. punktu attiecībā uz noteiktiem kuģiem vai kuģu tipiem, kas veic tikai vietējos reisus attiecīgajā dalībvalstī, tā var pilnībā vai daļēji atkāpties no minētajiem noteikumiem, nosakot pasākumus, kas nodrošina Kodeksa mērķu līdzvērtīgu sasniegšanu.

2.   Ja dalībvalsts uzskata, ka sabiedrībām praksē ir grūti izpildīt 6. panta prasības, tā var noteikt alternatīvas sertifikācijas un apstiprināšanas procedūras kuģiem un sabiedrībām, attiecībā uz kurām ir pieņemta atkāpe saskaņā ar 1. punktu.

3.   Šā panta 1. punktā un, vajadzības gadījumā, 2. punktā minētajos apstākļos piemēro šādu procedūru:

| a) | attiecīgā dalībvalsts paziņo Komisijai par atkāpi un par pasākumiem, ko tā paredz pieņemt; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā dalībvalsts paziņo Komisijai par atkāpi un par pasākumiem, ko tā paredz pieņemt;

| b) | ja sešos mēnešos pēc paziņošanas saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto procedūru tiek nolemts, ka ierosinātā atkāpe nav pamatota vai ka ierosinātie pasākumi nav pietiekami, attiecīgai dalībvalstij ir jāgroza ierosinātie noteikumi vai jāatturas no to pieņemšanas; |
| --- | --- |

b)

ja sešos mēnešos pēc paziņošanas saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto procedūru tiek nolemts, ka ierosinātā atkāpe nav pamatota vai ka ierosinātie pasākumi nav pietiekami, attiecīgai dalībvalstij ir jāgroza ierosinātie noteikumi vai jāatturas no to pieņemšanas;

| c) | attiecīgā dalībvalsts publisko visus pieņemtos pasākumus ar tiešu atsauci uz 1. punktu un, vajadzības gadījumā, 2. punktu. |
| --- | --- |

c)

attiecīgā dalībvalsts publisko visus pieņemtos pasākumus ar tiešu atsauci uz 1. punktu un, vajadzības gadījumā, 2. punktu.

4.   Pēc 1. punktā un, attiecīgos gadījumos, 2. punktā minētās atkāpes pieņemšanas attiecīgā dalībvalsts izsniedz sertifikātu saskaņā ar II pielikuma B daļas 5. punkta otro daļu, norādot piemērojamos ekspluatācijas ierobežojumus.

8. pants

Sertifikātu derīgums, pieņemšana un atzīšana

1.   Atbilstības dokuments ir derīgs ilgākais piecus gadus no tā izsniegšanas dienas. Drošības vadības sertifikāts ir derīgs, ilgākais, piecus gadus no tā izsniegšanas dienas.

2.   Atjaunojot atbilstības dokumentu un drošības vadības sertifikātu, piemēro attiecīgos ISM kodeksa B daļas noteikumus.

3.   Dalībvalstis pieņem atbilstības dokumentu, pagaidu atbilstības dokumentu, drošības vadības sertifikātu un pagaidu drošības vadības sertifikātu, ko izsniegusi kādas citas dalībvalsts administrācija vai atzīta organizācija minētās administrācijas vārdā.

4.   Dalībvalstis pieņem atbilstības dokumentus, pagaidu atbilstības dokumentus, drošības vadības sertifikātus un pagaidu drošības vadības sertifikātus, ko izsniegušas trešo valstu administrācijas vai kas izdoti to vārdā.

Tomēr kuģiem, kas iesaistīti regulārā jūras satiksmē, atbilstības dokumentu, pagaidu atbilstības dokumentu, drošības vadības sertifikātu un pagaidu drošības vadības sertifikātu, kas izsniegti trešo valstu administrāciju vārdā, atbilstību ISM kodeksam jebkādā piemērotā veidā pārbauda attiecīgā(-ās) dalībvalsts(-is) vai tās (to) vārdā, izņemot gadījumus, kad tos izsniegusi dalībvalsts administrācija vai atzīta organizācija.

9. pants

Sankcijas

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu to izpildi. Noteiktajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām.

10. pants

Ziņojumi

1.   Dalībvalstis reizi divos gados ziņo Komisijai par šīs regulas īstenošanu.

2.   Saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija izveido saskaņotu veidlapu šādiem ziņojumiem.

3.   Komisija ar Eiropas Jūras drošības aģentūras palīdzību sešos mēnešos pēc ziņojumu saņemšanas no dalībvalstīm sagatavo kopsavilkuma ziņojumu par šīs regulas īstenošanu, vajadzības gadījumā pievienojot jebkādus priekšlikumus pasākumiem. Šo ziņojumu adresē Eiropas Parlamentam un Padomei.

11. pants

Grozījumi

1.   ISM kodeksa grozījumi var tikt izslēgti no šīs regulas darbības jomas saskaņā ar 5. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2099/2002 (2002. gada 5. novembris), ar ko izveido Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteju (COSS) (8).

2.   Jebkādus grozījumus II pielikumā veic saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto procedūru.

12. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS), kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2099/2002 3. pantu.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais laikposms ir divi mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

13. pants

Atcelšana

1.   Regulu (EK) Nr. 3051/95 atceļ no 2006. gada 24. marta.

2.   Pagaidu atbilstības dokumenti, pagaidu drošības vadības sertifikāti, atbilstības dokumenti un drošības vadības sertifikāti, kas izsniegti pirms 2006. gada 24. marta, paliek spēkā līdz to derīguma termiņa beigām vai līdz to derīguma nākamajai apliecināšanai.

14. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Attiecībā uz kravas un pasažieru kuģiem, kuru atbilstība ISM kodeksam vēl nav pieprasīta, šo regulu piemēro no 2008. gada 24. marta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2006. gada 15. februārī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

H. WINKLER

---

(1)  OV C 302, 7.12.2004., 20. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 10. marta Atzinums (OV C 102 E, 28.4.2004., 565. lpp.), Padomes 2005. gada 18. jūlija Kopējā nostāja (OV C 264 E, 25.10.2005., 28. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2005. gada 13. decembra Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 320, 30.12.1995., 14. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2099/2002 (OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 157, 7.7.1995., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/84/EK (OV L 324, 29.11.2002., 53. lpp.).

4

(5)  OV L 319, 12.12.1994., 20. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2002/84/EK.

5

(6)  OV L 144, 15.5.1998., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2003/75/EK (OV L 190, 30.7.2003., 6. lpp.).

6

(7)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

7

(8)  OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 415/2004 (OV L 68, 6.3.2004., 10. lpp.).

8

---

I PIELIKUMS

Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautiskais kodekss (Starptautiskais drošības vadības (ISM) kodekss)

| A daļa — | Īstenošana |
| --- | --- |

A daļa —

| 1. | Vispārīga informācija |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Definīcijas |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Mērķi |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Piemērošana |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Drošības vadības sistēmu (SMS) funkcionālās prasības |
| --- | --- |

1.4.

| 2. | Drošības un vides aizsardzības politika |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sabiedrības atbildība un pilnvaras |
| --- | --- |

3.

| 4. | Norīkotā(-ās) persona(-as) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kapteiņa pienākumi un pilnvaras |
| --- | --- |

5.

| 6. | Resursi un darbinieki |
| --- | --- |

6.

| 7. | Plānu izstrāde darbībām uz kuģa klāja |
| --- | --- |

7.

| 8. | Gatavība ārkārtas situācijām |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ziņojumi par neatbilstību, negadījumiem un bīstamajām situācijām un to analīze |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kuģa un tā aprīkojuma uzturēšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | Dokumentācija |
| --- | --- |

11.

| 12. | Sabiedrības apstiprināšana, pārskats un novērtējums |
| --- | --- |

12.

| B daļa — | Sertifikācija un apstiprināšana |
| --- | --- |

B daļa —

| 13. | Sertifikācija un periodiska apstiprināšana |
| --- | --- |

13.

| 14. | Pagaidu sertifikācija |
| --- | --- |

14.

| 15. | Apstiprināšana |
| --- | --- |

15.

| 16. | Sertifikātu veidlapas |
| --- | --- |

16.

DROŠAS KUĢU EKSPLUATĀCIJAS UN PIESĀRŅOJUMA NOVĒRŠANAS VADĪBAS STARPTAUTISKAIS KODEKSS

(STARPTAUTISKAIS DROŠĪBAS VADĪBAS (ISM) KODEKSS)

A DAĻA — ĪSTENOŠANA

1.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

1.1.   Definīcijas

Šī kodeksa A un B daļai piemērojamas šādas definīcijas.

| 1.1.1. | “Starptautiskais drošības vadības (ISM) kodekss” ir Asamblejas pieņemts Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautiskais kodekss, ar grozījumiem, ko var apstiprināt Organizācija. |
| --- | --- |

1.1.1.

“Starptautiskais drošības vadības (ISM) kodekss” ir Asamblejas pieņemts Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautiskais kodekss, ar grozījumiem, ko var apstiprināt Organizācija.

| 1.1.2. | “Sabiedrība” ir kuģa īpašnieks vai jebkura cita organizācija vai persona, piemēram, pārvaldnieks vai bezapkalpes kuģa fraktētājs, kurš no īpašnieka pārņēmis atbildību par kuģa ekspluatāciju un kurš, uzņemoties šādu atbildību, ir piekritis pārņemt visus pienākumus un atbildību, ko tam uzliek Kodekss. |
| --- | --- |

1.1.2.

“Sabiedrība” ir kuģa īpašnieks vai jebkura cita organizācija vai persona, piemēram, pārvaldnieks vai bezapkalpes kuģa fraktētājs, kurš no īpašnieka pārņēmis atbildību par kuģa ekspluatāciju un kurš, uzņemoties šādu atbildību, ir piekritis pārņemt visus pienākumus un atbildību, ko tam uzliek Kodekss.

| 1.1.3. | “Administrācija” ir kuģa karoga valsts valdība. |
| --- | --- |

1.1.3.

“Administrācija” ir kuģa karoga valsts valdība.

| 1.1.4. | “Drošības vadības sistēma” ir strukturēta un dokumentēta sistēma, kas ļauj sabiedrības personālam efektīvi īstenot sabiedrības drošības un vides aizsardzības politiku. |
| --- | --- |

1.1.4.

“Drošības vadības sistēma” ir strukturēta un dokumentēta sistēma, kas ļauj sabiedrības personālam efektīvi īstenot sabiedrības drošības un vides aizsardzības politiku.

| 1.1.5. | “Atbilstības dokuments” ir dokuments, kas izsniegts sabiedrībai, kura atbilst šī kodeksa prasībām. |
| --- | --- |

1.1.5.

“Atbilstības dokuments” ir dokuments, kas izsniegts sabiedrībai, kura atbilst šī kodeksa prasībām.

| 1.1.6. | “Drošības vadības sertifikāts” ir dokuments, kas izsniegts kuģim un kas nozīmē, ka sabiedrība un tās kuģa vadība darbojas saskaņā ar apstiprināto drošības vadības sistēmu. |
| --- | --- |

1.1.6.

“Drošības vadības sertifikāts” ir dokuments, kas izsniegts kuģim un kas nozīmē, ka sabiedrība un tās kuģa vadība darbojas saskaņā ar apstiprināto drošības vadības sistēmu.

| 1.1.7. | “Objektīvi pierādījumi” ir kvantitatīva vai kvalitatīva informācija, uzskaites dati vai ziņojumi, kas attiecas uz drošību vai drošības vadības sistēmas elementu esamību un ieviešanu un kas balstīti uz novērojumiem, mērījumiem vai testiem, un ko var pārbaudīt. |
| --- | --- |

1.1.7.

“Objektīvi pierādījumi” ir kvantitatīva vai kvalitatīva informācija, uzskaites dati vai ziņojumi, kas attiecas uz drošību vai drošības vadības sistēmas elementu esamību un ieviešanu un kas balstīti uz novērojumiem, mērījumiem vai testiem, un ko var pārbaudīt.

| 1.1.8. | “Novērojums” ir ziņojums, ko sniedz drošības vadības audita laikā un pamato ar objektīviem pierādījumiem. |
| --- | --- |

1.1.8.

“Novērojums” ir ziņojums, ko sniedz drošības vadības audita laikā un pamato ar objektīviem pierādījumiem.

| 1.1.9. | “Neatbilstība” ir novērota situācija, kurā objektīvi pierādījumi norāda uz to, ka nav izpildīta konkrēta prasība. |
| --- | --- |

1.1.9.

“Neatbilstība” ir novērota situācija, kurā objektīvi pierādījumi norāda uz to, ka nav izpildīta konkrēta prasība.

| 1.1.10. | “Būtiska neatbilstība” ir precīzi noskaidrojama novirze, kura rada nopietnus draudus personāla vai kuģa drošībai vai nopietnu vides apdraudējumu un kuras dēļ jāveic tūlītēja koriģējoša rīcība; tas ietver arī situācijas, kad šī kodeksa noteikums netiek efektīvi un sistemātiski īstenots. |
| --- | --- |

1.1.10.

“Būtiska neatbilstība” ir precīzi noskaidrojama novirze, kura rada nopietnus draudus personāla vai kuģa drošībai vai nopietnu vides apdraudējumu un kuras dēļ jāveic tūlītēja koriģējoša rīcība; tas ietver arī situācijas, kad šī kodeksa noteikums netiek efektīvi un sistemātiski īstenots.

| 1.1.11. | “Gadadiena” ir katra gada diena un mēnesis, kas atbilst attiecīgā dokumenta vai sertifikāta derīguma termiņa beigu datumam. |
| --- | --- |

1.1.11.

“Gadadiena” ir katra gada diena un mēnesis, kas atbilst attiecīgā dokumenta vai sertifikāta derīguma termiņa beigu datumam.

| 1.1.12. | “Konvencija” ir grozītā 1974. gada Starptautiskā konvencija par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras. |
| --- | --- |

1.1.12.

“Konvencija” ir grozītā 1974. gada Starptautiskā konvencija par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras.

1.2.   Mērķi

| 1.2.1. | Kodeksa mērķis ir veicināt drošību uz jūras, novērst cilvēku ievainošanu vai dzīvības zaudēšanu, kā arī izvairīties no kaitējuma videi, jo īpaši jūras videi, un īpašumam. |
| --- | --- |

1.2.1.

Kodeksa mērķis ir veicināt drošību uz jūras, novērst cilvēku ievainošanu vai dzīvības zaudēšanu, kā arī izvairīties no kaitējuma videi, jo īpaši jūras videi, un īpašumam.

| 1.2.2. | Sabiedrības drošības vadības mērķiem, citā starpā: |
| --- | --- |

1.2.2.

Sabiedrības drošības vadības mērķiem, citā starpā:

| 1.2.2.1. | jānodrošina kuģa droša darbība un droša darba vide; |
| --- | --- |

1.2.2.1.

jānodrošina kuģa droša darbība un droša darba vide;

| 1.2.2.2. | jānosaka drošības pasākumi pret jebkuriem konstatētiem draudiem; un |
| --- | --- |

1.2.2.2.

jānosaka drošības pasākumi pret jebkuriem konstatētiem draudiem; un

| 1.2.2.3. | nepārtraukti jāuzlabo krasta un kuģu personāla iemaņas drošības vadības jomā, tostarp gatavošanās ārkārtējiem gadījumiem attiecībā uz drošību un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

1.2.2.3.

nepārtraukti jāuzlabo krasta un kuģu personāla iemaņas drošības vadības jomā, tostarp gatavošanās ārkārtējiem gadījumiem attiecībā uz drošību un vides aizsardzību.

| 1.2.3. | Drošības vadības sistēmai jānodrošina: |
| --- | --- |

1.2.3.

Drošības vadības sistēmai jānodrošina:

| 1.2.3.1. | atbilstība obligātajām normām un noteikumiem; un |
| --- | --- |

1.2.3.1.

atbilstība obligātajām normām un noteikumiem; un

| 1.2.3.2. | tas, ka ņem vērā piemērojamos kodeksus, pamatnostādnes un standartus, ko ieteikusi Organizācija, administrācijas, klasificēšanas sabiedrības un jūrniecības nozares organizācijas. |
| --- | --- |

1.2.3.2.

tas, ka ņem vērā piemērojamos kodeksus, pamatnostādnes un standartus, ko ieteikusi Organizācija, administrācijas, klasificēšanas sabiedrības un jūrniecības nozares organizācijas.

1.3.   Piemērošana

Šā kodeksa prasības var piemērot visiem kuģiem.

1.4.   Drošības vadības sistēmas (SMS) funkcionālās prasības

Katrai sabiedrībai jāizveido, jāīsteno un jāuztur drošības vadības sistēma (SMS), kas ietver šādas funkcionālās prasības:

| 1.4.1. | drošības un vides aizsardzības politika; |
| --- | --- |

1.4.1.

drošības un vides aizsardzības politika;

| 1.4.2. | instrukcijas un procedūras, lai nodrošinātu kuģu drošu darbību un vides aizsardzību saskaņa ar attiecīgiem starptautiskajiem un karoga valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

1.4.2.

instrukcijas un procedūras, lai nodrošinātu kuģu drošu darbību un vides aizsardzību saskaņa ar attiecīgiem starptautiskajiem un karoga valsts tiesību aktiem;

| 1.4.3. | noteikti pilnvaru līmeņi un saziņas iespējas starp krasta un kuģa personālu; |
| --- | --- |

1.4.3.

noteikti pilnvaru līmeņi un saziņas iespējas starp krasta un kuģa personālu;

| 1.4.4. | procedūras ziņošanai par nelaimes gadījumiem un neatbilstību šā kodeksa noteikumiem; |
| --- | --- |

1.4.4.

procedūras ziņošanai par nelaimes gadījumiem un neatbilstību šā kodeksa noteikumiem;

| 1.4.5. | procedūras, lai sagatavotos un reaģētu ārkārtas situācijās; un |
| --- | --- |

1.4.5.

procedūras, lai sagatavotos un reaģētu ārkārtas situācijās; un

| 1.4.6. | iekšējo auditu un vadības pārskatu kārtība. |
| --- | --- |

1.4.6.

iekšējo auditu un vadības pārskatu kārtība.

2.   DROŠĪBAS UN VIDES AIZSARDZĪBAS POLITIKA

| 2.1. | Sabiedrībai jāizveido drošības un vides aizsardzības politika, kas nosaka, kā sasniegt 1.2. punktā norādītos mērķus. |
| --- | --- |

2.1.

Sabiedrībai jāizveido drošības un vides aizsardzības politika, kas nosaka, kā sasniegt 1.2. punktā norādītos mērķus.

| 2.2. | Sabiedrībai jānodrošina, ka gan uz kuģa, gan krastā šo politiku īsteno un uztur spēkā visos organizācijas līmeņos. |
| --- | --- |

2.2.

Sabiedrībai jānodrošina, ka gan uz kuģa, gan krastā šo politiku īsteno un uztur spēkā visos organizācijas līmeņos.

3.   SABIEDRĪBAS ATBILDĪBA UN PILNVARAS

| 3.1. | Ja par kuģi atbild cita persona, nevis īpašnieks, tad īpašniekam jāpaziņo administrācijai šīs personas pilns vārds un informācija par šo personu. |
| --- | --- |

3.1.

Ja par kuģi atbild cita persona, nevis īpašnieks, tad īpašniekam jāpaziņo administrācijai šīs personas pilns vārds un informācija par šo personu.

| 3.2. | Sabiedrībai jānosaka un jādokumentē atbildība, pilnvaras un saiknes starp personālu, kas vada, veic un pārbauda darbu, kurš saistīts ar drošību un piesārņojuma novēršanu un ietekmē to. |
| --- | --- |

3.2.

Sabiedrībai jānosaka un jādokumentē atbildība, pilnvaras un saiknes starp personālu, kas vada, veic un pārbauda darbu, kurš saistīts ar drošību un piesārņojuma novēršanu un ietekmē to.

| 3.3. | Sabiedrība atbild par to, lai norīkotā persona vai personas savu funkciju veikšanai saņemtu pietiekamus resursus un atbalstu no krasta. |
| --- | --- |

3.3.

Sabiedrība atbild par to, lai norīkotā persona vai personas savu funkciju veikšanai saņemtu pietiekamus resursus un atbalstu no krasta.

4.   NORĪKOTĀ(-ĀS) PERSONA(-AS)

Lai nodrošinātu katra kuģa drošu ekspluatāciju un nodrošinātu saikni starp sabiedrību un kuģa personālu, katrai sabiedrībai atkarībā no apstākļiem jānorīko krastā persona vai personas, kam ir tieša pieeja visaugstākajam vadības līmenim. Norīkotās personas vai personu atbildībā un pilnvarās jāietilpst drošības un piesārņojuma novēršanas aspektu uzraudzībai attiecībā uz katra kuģa darbību, kā arī pienākumam vajadzības gadījumā nodrošināt attiecīgus resursus un krasta atbalstu.

5.   KAPTEIŅA PIENĀKUMI UN PILNVARAS

| 5.1. | Sabiedrībai skaidri jānosaka un jādokumentē kapteiņa atbildība par: |
| --- | --- |

5.1.

Sabiedrībai skaidri jānosaka un jādokumentē kapteiņa atbildība par:

| 5.1.1. | sabiedrības drošības un vides aizsardzības politikas īstenošanu; |
| --- | --- |

5.1.1.

sabiedrības drošības un vides aizsardzības politikas īstenošanu;

| 5.1.2. | apkalpes motivēšanu ievērot šo politiku; |
| --- | --- |

5.1.2.

apkalpes motivēšanu ievērot šo politiku;

| 5.1.3. | attiecīgo vienkārši un skaidri izklāstītu rīkojumu un instrukciju izdošanu; |
| --- | --- |

5.1.3.

attiecīgo vienkārši un skaidri izklāstītu rīkojumu un instrukciju izdošanu;

| 5.1.4. | noteikto prasību ievērošanas pārbaudi; un |
| --- | --- |

5.1.4.

noteikto prasību ievērošanas pārbaudi; un

| 5.1.5. | SMS pārskatīšanu un ziņošanu vadībai krastā par tās trūkumiem. |
| --- | --- |

5.1.5.

SMS pārskatīšanu un ziņošanu vadībai krastā par tās trūkumiem.

| 5.2. | Sabiedrībai jānodrošina, lai kuģa un krasta SMS ir skaidra norāde, kas uzsver kapteiņa pilnvaras. Sabiedrībai ar SMS jānosaka, ka kapteinim ir lielākās pilnvaras un atbildība pieņemt lēmumus attiecībā uz drošību un piesārņojuma novēršanu un, vajadzības gadījuma, lūgt sabiedrības palīdzību. |
| --- | --- |

5.2.

Sabiedrībai jānodrošina, lai kuģa un krasta SMS ir skaidra norāde, kas uzsver kapteiņa pilnvaras. Sabiedrībai ar SMS jānosaka, ka kapteinim ir lielākās pilnvaras un atbildība pieņemt lēmumus attiecībā uz drošību un piesārņojuma novēršanu un, vajadzības gadījuma, lūgt sabiedrības palīdzību.

6.   RESURSI UN DARBINIEKI

| 6.1. | Sabiedrībai jānodrošina, ka kapteinim ir: |
| --- | --- |

6.1.

Sabiedrībai jānodrošina, ka kapteinim ir:

| 6.1.1. | atbilstoša kvalifikācija komandēšanai; |
| --- | --- |

6.1.1.

atbilstoša kvalifikācija komandēšanai;

| 6.1.2. | pilnīgas zināšanas par sabiedrības SMS; un |
| --- | --- |

6.1.2.

pilnīgas zināšanas par sabiedrības SMS; un

| 6.1.3. | vajadzīgais atbalsts, lai varētu droši veikt kapteiņa pienākumus. |
| --- | --- |

6.1.3.

vajadzīgais atbalsts, lai varētu droši veikt kapteiņa pienākumus.

| 6.2. | Sabiedrībai jānodrošina, ka uz katra kuģa strādā saskaņā ar valsts un starptautiskajām prasībām kvalificēti, sertificēti un veseli jūrnieki. |
| --- | --- |

6.2.

Sabiedrībai jānodrošina, ka uz katra kuģa strādā saskaņā ar valsts un starptautiskajām prasībām kvalificēti, sertificēti un veseli jūrnieki.

| 6.3. | Sabiedrībai jāievieš procedūras, lai nodrošinātu, ka jaunos darbiniekus un darbiniekus, kuri norīkoti veikt jaunus pienākumus attiecībā uz drošību un vides aizsardzību, atbilstīgi iepazīstina ar viņu pienākumiem.
  Saprotami jāizklāsta, jādokumentē un jāizsniedz instrukcijas, kuras ir būtiski sniegt pirms kuģošanas. |
| --- | --- |

6.3.

Sabiedrībai jāievieš procedūras, lai nodrošinātu, ka jaunos darbiniekus un darbiniekus, kuri norīkoti veikt jaunus pienākumus attiecībā uz drošību un vides aizsardzību, atbilstīgi iepazīstina ar viņu pienākumiem.

Saprotami jāizklāsta, jādokumentē un jāizsniedz instrukcijas, kuras ir būtiski sniegt pirms kuģošanas.

| 6.4. | Sabiedrībai jānodrošina, ka viss sabiedrības SMS iesaistītais personāls pietiekami izprot attiecīgos noteikumus, tiesību aktus, kodeksus un pamatnostādnes. |
| --- | --- |

6.4.

Sabiedrībai jānodrošina, ka viss sabiedrības SMS iesaistītais personāls pietiekami izprot attiecīgos noteikumus, tiesību aktus, kodeksus un pamatnostādnes.

| 6.5. | Sabiedrībai jāizveido un jāuztur spēkā procedūra, lai noteiktu, vai ir nepieciešamas mācības, kas var būt vajadzīgas, stiprinot SMS, un jānodrošina, ka šādas mācības nodrošina visam attiecīgajam personālam. |
| --- | --- |

6.5.

Sabiedrībai jāizveido un jāuztur spēkā procedūra, lai noteiktu, vai ir nepieciešamas mācības, kas var būt vajadzīgas, stiprinot SMS, un jānodrošina, ka šādas mācības nodrošina visam attiecīgajam personālam.

| 6.6. | Sabiedrībai jānosaka procedūra, kādā kuģa personāls tam saprotamā(-ās) valodā(-ās) saņem attiecīgo informāciju par SMS. |
| --- | --- |

6.6.

Sabiedrībai jānosaka procedūra, kādā kuģa personāls tam saprotamā(-ās) valodā(-ās) saņem attiecīgo informāciju par SMS.

| 6.7. | Sabiedrībai jānodrošina, ka kuģa personāls, pildot savus ar SMS saistītos pienākumus, spēj efektīvi sazināties. |
| --- | --- |

6.7.

Sabiedrībai jānodrošina, ka kuģa personāls, pildot savus ar SMS saistītos pienākumus, spēj efektīvi sazināties.

7.   PLĀNU IZSTRĀDE DARBĪBĀM UZ KUĢA KLĀJA

Sabiedrībai jānosaka procedūras, kā sagatavot plānus un instrukcijas galvenajām darbībām uz kuģa klāja, kas saistītas ar kuģa drošību un piesārņojuma novēršanu, tostarp, ja vajadzīgs, pārbaudes punktu sarakstus. Dažādie attiecīgie pienākumi jānosaka un jāsadala kvalificētam personālam.

8.   GATAVĪBA ĀRKĀRTAS SITUĀCIJĀM

| 8.1. | Sabiedrībai jānosaka procedūras, lai skaidri izklāstītu, aprakstītu un rīkotos iespējamās ārkārtas situācijās uz kuģa klāja. |
| --- | --- |

8.1.

Sabiedrībai jānosaka procedūras, lai skaidri izklāstītu, aprakstītu un rīkotos iespējamās ārkārtas situācijās uz kuģa klāja.

| 8.2. | Sabiedrībai jānosaka mācību trauksmes un apmācības programmas, lai sagatavotos ārkārtas situācijām. |
| --- | --- |

8.2.

Sabiedrībai jānosaka mācību trauksmes un apmācības programmas, lai sagatavotos ārkārtas situācijām.

| 8.3. | SMS jānodrošina, ka sabiedrības organizācija spēj jebkurā laika reaģēt apdraudējuma gadījumos, nelaimes gadījumos un ārkārtas situācijās, kurās iesaistīti tās kuģi. |
| --- | --- |

8.3.

SMS jānodrošina, ka sabiedrības organizācija spēj jebkurā laika reaģēt apdraudējuma gadījumos, nelaimes gadījumos un ārkārtas situācijās, kurās iesaistīti tās kuģi.

9.   ZIŅOJUMI PAR NEATBILSTĪBU, NEGADĪJUMIEM UN BĪSTAMĀM SITUĀCIJĀM UN TO ANALĪZE

| 9.1. | SMS jāiekļauj procedūras, kas nodrošina, ka sabiedrībai ziņo par neatbilstībām, negadījumiem un bīstamām situācijām, kā arī tos izmeklē un analizē nolūkā uzlabot drošību un novērst piesārņojumu. |
| --- | --- |

9.1.

SMS jāiekļauj procedūras, kas nodrošina, ka sabiedrībai ziņo par neatbilstībām, negadījumiem un bīstamām situācijām, kā arī tos izmeklē un analizē nolūkā uzlabot drošību un novērst piesārņojumu.

| 9.2. | Sabiedrībai jānosaka procedūras, lai īstenotu koriģējošu rīcību. |
| --- | --- |

9.2.

Sabiedrībai jānosaka procedūras, lai īstenotu koriģējošu rīcību.

10.   KUĢA UN APRĪKOJUMA UZTURĒŠANA

| 10.1. | Sabiedrībai jānosaka procedūra, lai nodrošinātu, ka kuģi uztur saskaņā ar attiecīgajām normām un noteikumiem, kā arī jebkurām papildu prasībām, ko var noteikt sabiedrība. |
| --- | --- |

10.1.

Sabiedrībai jānosaka procedūra, lai nodrošinātu, ka kuģi uztur saskaņā ar attiecīgajām normām un noteikumiem, kā arī jebkurām papildu prasībām, ko var noteikt sabiedrība.

| 10.2. | Ievērojot šīs prasības, sabiedrībai jānodrošina, ka: |
| --- | --- |

10.2.

Ievērojot šīs prasības, sabiedrībai jānodrošina, ka:

| 10.2.1. | pārbaudes veic pēc atbilstīgiem starplaikiem; |
| --- | --- |

10.2.1.

pārbaudes veic pēc atbilstīgiem starplaikiem;

| 10.2.2. | par jebkuru neatbilstību ziņo, norādot tās iespējamo cēloni, ja tāds ir zināms; |
| --- | --- |

10.2.2.

par jebkuru neatbilstību ziņo, norādot tās iespējamo cēloni, ja tāds ir zināms;

| 10.2.3. | veic atbilstīgu koriģējošu darbību; un |
| --- | --- |

10.2.3.

veic atbilstīgu koriģējošu darbību; un

| 10.2.4. | reģistrē šos pasākumus. |
| --- | --- |

10.2.4.

reģistrē šos pasākumus.

| 10.3. | Sabiedrībai jānosaka procedūras, kādās saistībā ar SMS precīzi identificē aprīkojumu un tehniskās sistēmas, kuru pēkšņa sabojāšanās var radīt bīstamas situācijas. SMS jānodrošina īpaši pasākumi, kas paredzēti šādu iekārtu un sistēmu uzticamības paaugstināšanai. Šajos pasākumos jāiekļauj regulāra rezerves ierīču un iekārtu vai tehnisko sistēmu, ko regulāri neizmanto, testēšana. |
| --- | --- |

10.3.

Sabiedrībai jānosaka procedūras, kādās saistībā ar SMS precīzi identificē aprīkojumu un tehniskās sistēmas, kuru pēkšņa sabojāšanās var radīt bīstamas situācijas. SMS jānodrošina īpaši pasākumi, kas paredzēti šādu iekārtu un sistēmu uzticamības paaugstināšanai. Šajos pasākumos jāiekļauj regulāra rezerves ierīču un iekārtu vai tehnisko sistēmu, ko regulāri neizmanto, testēšana.

| 10.4. | Pārbaudes, kas minētas 10.2. punktā, kā arī pasākumi, kas minēti 10.3. punktā, jāiekļauj kuģa darbības uzturēšanā/ierastajā kārtībā. |
| --- | --- |

10.4.

Pārbaudes, kas minētas 10.2. punktā, kā arī pasākumi, kas minēti 10.3. punktā, jāiekļauj kuģa darbības uzturēšanā/ierastajā kārtībā.

11.   DOKUMENTĀCIJA

| 11.1. | Sabiedrībai jānosaka un jāuztur spēkā procedūra, lai kontrolētu visus ar SMS saistītos dokumentus un informāciju. |
| --- | --- |

11.1.

Sabiedrībai jānosaka un jāuztur spēkā procedūra, lai kontrolētu visus ar SMS saistītos dokumentus un informāciju.

| 11.2. | Sabiedrībai jānodrošina, ka: |
| --- | --- |

11.2.

Sabiedrībai jānodrošina, ka:

| 11.2.1. | derīgi dokumenti ir pieejami visās attiecīgajās vietās; |
| --- | --- |

11.2.1.

derīgi dokumenti ir pieejami visās attiecīgajās vietās;

| 11.2.2. | pilnvarots personāls izskata un apstiprina izmaiņas dokumentos; un |
| --- | --- |

11.2.2.

pilnvarots personāls izskata un apstiprina izmaiņas dokumentos; un

| 11.2.3. | novecojušus dokumentus tūlīt izņem no aprites. |
| --- | --- |

11.2.3.

novecojušus dokumentus tūlīt izņem no aprites.

| 11.3. | Dokumentus, ko lieto, lai aprakstītu un īstenotu SMS, var klasificēt kā “drošības vadības instrukcijas”. Dokumenti jāuzglabā tā, kā sabiedrība atzīst par visefektīvāko. Katram kuģim uz borta ir jāglabā informācija, kas attiecas uz šo kuģi. |
| --- | --- |

11.3.

Dokumentus, ko lieto, lai aprakstītu un īstenotu SMS, var klasificēt kā “drošības vadības instrukcijas”. Dokumenti jāuzglabā tā, kā sabiedrība atzīst par visefektīvāko. Katram kuģim uz borta ir jāglabā informācija, kas attiecas uz šo kuģi.

12.   SABIEDRĪBAS APSTIPRINĀŠANA, PĀRSKATS UN NOVĒRTĒJUMS

| 12.1. | Sabiedrībai jāveic iekšējie drošības auditi, lai pārbaudītu, vai drošības un piesārņojuma novēršanas pasākumi atbilst SMS. |
| --- | --- |

12.1.

Sabiedrībai jāveic iekšējie drošības auditi, lai pārbaudītu, vai drošības un piesārņojuma novēršanas pasākumi atbilst SMS.

| 12.2. | Sabiedrībai periodiski jānovērtē efektivitāte un, ja vajadzīgs, jāpārskata SMS saskaņā ar sabiedrības noteikto procedūru. |
| --- | --- |

12.2.

Sabiedrībai periodiski jānovērtē efektivitāte un, ja vajadzīgs, jāpārskata SMS saskaņā ar sabiedrības noteikto procedūru.

| 12.3. | Auditi un iespējamā koriģējošā rīcība jāveic saskaņā ar dokumentāri noteiktu procedūru. |
| --- | --- |

12.3.

Auditi un iespējamā koriģējošā rīcība jāveic saskaņā ar dokumentāri noteiktu procedūru.

| 12.4. | Personālam, kas veic auditus, jābūt neatkarīgam no pārbaudāmajām jomām, ja vien tas ir iespējams, ņemot vērā sabiedrības lielumu un veidu. |
| --- | --- |

12.4.

Personālam, kas veic auditus, jābūt neatkarīgam no pārbaudāmajām jomām, ja vien tas ir iespējams, ņemot vērā sabiedrības lielumu un veidu.

| 12.5. | Auditu un pārskatu rezultāti jādara zināmi visam attiecīgajā jomā iesaistītajam personālam. |
| --- | --- |

12.5.

Auditu un pārskatu rezultāti jādara zināmi visam attiecīgajā jomā iesaistītajam personālam.

| 12.6. | Vadības personālam, kas atbild par attiecīgo jomu, savlaicīgi jālabo atklātie trūkumi. |
| --- | --- |

12.6.

Vadības personālam, kas atbild par attiecīgo jomu, savlaicīgi jālabo atklātie trūkumi.

B DAĻA — SERTIFIKĀCIJA UN APSTIPRINĀŠANA

13.   SERTIFIKĀCIJA UN PERIODISKA APSTIPRINĀŠANA

| 13.1. | Kuģis ir jāpārvalda sabiedrībai, kurai attiecībā uz šo kuģi ir izsniegts atbilstības dokuments vai pagaidu atbilstības dokuments saskaņā ar 14.1. punktu. |
| --- | --- |

13.1.

Kuģis ir jāpārvalda sabiedrībai, kurai attiecībā uz šo kuģi ir izsniegts atbilstības dokuments vai pagaidu atbilstības dokuments saskaņā ar 14.1. punktu.

| 13.2. | Administrācijai, administrācijas atzītai organizācijai vai pēc administrācijas pieprasījuma citai konvencijas līgumslēdzējas valdībai jāizsniedz atbilstības dokuments jebkurai sabiedrībai, kas atbilst šā kodeksa prasībām, administrācijas noteiktam laikposmam, kuram nevajadzētu pārsniegt piecus gadus. Šis dokuments jāpieņem kā pierādījums, ka sabiedrība spēj izpildīt šā kodeksa prasības. |
| --- | --- |

13.2.

Administrācijai, administrācijas atzītai organizācijai vai pēc administrācijas pieprasījuma citai konvencijas līgumslēdzējas valdībai jāizsniedz atbilstības dokuments jebkurai sabiedrībai, kas atbilst šā kodeksa prasībām, administrācijas noteiktam laikposmam, kuram nevajadzētu pārsniegt piecus gadus. Šis dokuments jāpieņem kā pierādījums, ka sabiedrība spēj izpildīt šā kodeksa prasības.

| 13.3. | Atbilstības dokuments ir derīgs tikai to tipu kuģiem, kas ir skaidri norādīti dokumentā. Šāda norāde atbilst tiem kuģu tipiem, uz ko attiecās sākotnējā apstiprināšana. Citus kuģu tipus var pievienot tikai pēc sabiedrības apstiprināšanas attiecībā uz spēju ievērot šā kodeksa prasības, kas attiecas uz šādiem kuģu tipiem. Šajā sakarā tie ir kuģu tipi, kas minēti Konvencijas IX/1. noteikumā. |
| --- | --- |

13.3.

Atbilstības dokuments ir derīgs tikai to tipu kuģiem, kas ir skaidri norādīti dokumentā. Šāda norāde atbilst tiem kuģu tipiem, uz ko attiecās sākotnējā apstiprināšana. Citus kuģu tipus var pievienot tikai pēc sabiedrības apstiprināšanas attiecībā uz spēju ievērot šā kodeksa prasības, kas attiecas uz šādiem kuģu tipiem. Šajā sakarā tie ir kuģu tipi, kas minēti Konvencijas IX/1. noteikumā.

| 13.4. | Atbilstības dokumenta derīgums katru gadu trīs mēnešus pirms vai pēc gadadienas jāapstiprina administrācijai, administrācijas atzītai organizācijai vai — pēc administrācijas pieprasījuma — citai līgumslēdzējai valdībai. |
| --- | --- |

13.4.

Atbilstības dokumenta derīgums katru gadu trīs mēnešus pirms vai pēc gadadienas jāapstiprina administrācijai, administrācijas atzītai organizācijai vai — pēc administrācijas pieprasījuma — citai līgumslēdzējai valdībai.

| 13.5. | Administrācijai vai — pēc tās pieprasījuma — līgumslēdzējai valdībai, kas dokumentu ir izsniegusi, atbilstības dokuments ir jāanulē, ja nav pieprasīta 13.4. punktā noteiktā ikgadējā apstiprināšana vai ja ir pierādījumi par būtisku neatbilstību šim kodeksam. |
| --- | --- |

13.5.

Administrācijai vai — pēc tās pieprasījuma — līgumslēdzējai valdībai, kas dokumentu ir izsniegusi, atbilstības dokuments ir jāanulē, ja nav pieprasīta 13.4. punktā noteiktā ikgadējā apstiprināšana vai ja ir pierādījumi par būtisku neatbilstību šim kodeksam.

| 13.5.1. | Ja anulē atbilstības dokumentu, tad jāanulē arī visi ar to saistītie drošības vadības sertifikāti un/vai pagaidu drošības vadības sertifikāti. |
| --- | --- |

13.5.1.

Ja anulē atbilstības dokumentu, tad jāanulē arī visi ar to saistītie drošības vadības sertifikāti un/vai pagaidu drošības vadības sertifikāti.

| 13.6. | Atbilstības dokumenta kopijai jāatrodas uz kuģa, lai kuģa kapteinis pēc pieprasījuma varētu to uzrādīt administrācijas vai tās atzītas organizācijas veiktas apstiprināšanas gadījumā vai kontrolei, kas minēta Konvencijas IX/6.2. noteikumā. Dokumenta kopijām nav jābūt oficiāli apstiprinātām. |
| --- | --- |

13.6.

Atbilstības dokumenta kopijai jāatrodas uz kuģa, lai kuģa kapteinis pēc pieprasījuma varētu to uzrādīt administrācijas vai tās atzītas organizācijas veiktas apstiprināšanas gadījumā vai kontrolei, kas minēta Konvencijas IX/6.2. noteikumā. Dokumenta kopijām nav jābūt oficiāli apstiprinātām.

| 13.7. | Administrācijai, administrācijas atzītai organizācijai vai — pēc administrācijas pieprasījuma — citai līgumslēdzējai valdībai jāizsniedz drošības vadības sertifikāts kuģim uz laika periodu, kas nav ilgāks par pieciem gadiem. Drošības vadības sertifikāts jāizdod pēc tam, kad ir pārbaudīts, ka sabiedrība un tās kuģa vadība darbojas saskaņā ar apstiprināto drošības vadības sistēmu. Šis sertifikāts jāpieņem kā pierādījums, ka kuģis atbilst šā kodeksa prasībām. |
| --- | --- |

13.7.

Administrācijai, administrācijas atzītai organizācijai vai — pēc administrācijas pieprasījuma — citai līgumslēdzējai valdībai jāizsniedz drošības vadības sertifikāts kuģim uz laika periodu, kas nav ilgāks par pieciem gadiem. Drošības vadības sertifikāts jāizdod pēc tam, kad ir pārbaudīts, ka sabiedrība un tās kuģa vadība darbojas saskaņā ar apstiprināto drošības vadības sistēmu. Šis sertifikāts jāpieņem kā pierādījums, ka kuģis atbilst šā kodeksa prasībām.

| 13.8. | Attiecībā uz drošības vadības sertifikāta derīgumu administrācijai vai administrācijas atzītai organizācijai, vai — pēc administrācijas pieprasījuma — citai līgumslēdzējai valdībai jāveic vismaz viena starpposma apstiprināšana. Ja jāveic tikai viena starpposma apstiprināšana un drošības vadības sertifikāta derīgums ir pieci gadi, šai apstiprināšanai jānotiek laikā starp drošības vadības sertifikāta otro un trešo gadadienas datumu. |
| --- | --- |

13.8.

Attiecībā uz drošības vadības sertifikāta derīgumu administrācijai vai administrācijas atzītai organizācijai, vai — pēc administrācijas pieprasījuma — citai līgumslēdzējai valdībai jāveic vismaz viena starpposma apstiprināšana. Ja jāveic tikai viena starpposma apstiprināšana un drošības vadības sertifikāta derīgums ir pieci gadi, šai apstiprināšanai jānotiek laikā starp drošības vadības sertifikāta otro un trešo gadadienas datumu.

| 13.9. | Papildus 13.5.1. punktā izklāstītajām prasībām drošības vadības sertifikāts jāanulē administrācijai vai — pēc administrācijas pieprasījuma — līgumslēdzējai valdībai, kas to izsniegusi, ja netiek pieprasīta 13.8. punktā noteiktā starpposma apstiprināšana vai ja ir pierādījumi par būtisko neatbilstību šim kodeksam. |
| --- | --- |

13.9.

Papildus 13.5.1. punktā izklāstītajām prasībām drošības vadības sertifikāts jāanulē administrācijai vai — pēc administrācijas pieprasījuma — līgumslēdzējai valdībai, kas to izsniegusi, ja netiek pieprasīta 13.8. punktā noteiktā starpposma apstiprināšana vai ja ir pierādījumi par būtisko neatbilstību šim kodeksam.

| 13.10. | Neatkarīgi no 13.2. un 13.7. punktā izklāstītajām prasībām, ja atjaunošanas apstiprināšana ir pabeigta triju mēnešu laikā pirms esošā atbilstības dokumenta vai drošības vadības sertifikāta derīguma termiņa beigām, jaunajam atbilstības dokumentam vai jaunajam drošības vadības sertifikātam jāstājas spēkā no atjaunošanas apstiprināšanas pabeigšanas dienas uz laiku, kas nav ilgāks par pieciem gadiem, sākot no esošā atbilstības dokumenta vai drošības vadības sertifikāta derīguma termiņa beigām. |
| --- | --- |

13.10.

Neatkarīgi no 13.2. un 13.7. punktā izklāstītajām prasībām, ja atjaunošanas apstiprināšana ir pabeigta triju mēnešu laikā pirms esošā atbilstības dokumenta vai drošības vadības sertifikāta derīguma termiņa beigām, jaunajam atbilstības dokumentam vai jaunajam drošības vadības sertifikātam jāstājas spēkā no atjaunošanas apstiprināšanas pabeigšanas dienas uz laiku, kas nav ilgāks par pieciem gadiem, sākot no esošā atbilstības dokumenta vai drošības vadības sertifikāta derīguma termiņa beigām.

| 13.11. | Kad atjaunošanas apstiprināšana ir pabeigta vairāk nekā trīs mēnešus pirms esošā atbilstības dokumenta vai drošības vadības sertifikāta derīguma termiņa beigu dienas, jaunais atbilstības dokuments vai jaunais drošības vadības sertifikāts stājas spēkā no atjaunošanas apstiprināšanas pabeigšanas dienas uz laiku, kas nav ilgāks par pieciem gadiem, sākot no atjaunošanas apstiprināšanas pabeigšanas dienas. |
| --- | --- |

13.11.

Kad atjaunošanas apstiprināšana ir pabeigta vairāk nekā trīs mēnešus pirms esošā atbilstības dokumenta vai drošības vadības sertifikāta derīguma termiņa beigu dienas, jaunais atbilstības dokuments vai jaunais drošības vadības sertifikāts stājas spēkā no atjaunošanas apstiprināšanas pabeigšanas dienas uz laiku, kas nav ilgāks par pieciem gadiem, sākot no atjaunošanas apstiprināšanas pabeigšanas dienas.

14.   PAGAIDU SERTIFIKĀCIJA

| 14.1. | Pagaidu atbilstības dokumentu var izdot, lai veicinātu šī kodeksa sākotnējo īstenošanu gadījumos, kad:






  1. | tā ir jaunizveidota sabiedrība; vai |
| --- | --- | --- |

14.1.

Pagaidu atbilstības dokumentu var izdot, lai veicinātu šī kodeksa sākotnējo īstenošanu gadījumos, kad:

1.

tā ir jaunizveidota sabiedrība; vai

| 2. | esošajā atbilstības dokumentā jāietver jauni kuģu tipi pēc apstiprināšanas, ka sabiedrībai ir drošības vadības sistēma, kas atbilst šī kodeksa 1.2.3. punktā minētajiem mērķiem, ar nosacījumu, ka sabiedrība uzrāda plānus īstenot drošības vadības sistēmu, kas pilnībā atbilst šī kodeksa prasībām, pagaidu atbilstības dokumenta derīguma laikā. Šādu pagaidu atbilstības dokumentu administrācija vai tās atzīta organizācija, vai — pēc administrācijas pieprasījuma — cita līgumslēdzēja valdība izsniedz uz laika periodu, kas nav ilgāks par 12 mēnešiem. Pagaidu atbilstības dokumenta kopijai jāatrodas uz kuģa, lai kuģa kapteinis pēc pieprasījuma varētu to uzrādīt, kad administrācija vai tās atzīta organizācija veic apstiprināšanu vai kad tiek veikta kontrole, kas minēta Konvencijas IX/6.2. noteikumā. Dokumenta kopijai nav jābūt oficiāli apstiprinātai. |
| --- | --- |

2.

esošajā atbilstības dokumentā jāietver jauni kuģu tipi pēc apstiprināšanas, ka sabiedrībai ir drošības vadības sistēma, kas atbilst šī kodeksa 1.2.3. punktā minētajiem mērķiem, ar nosacījumu, ka sabiedrība uzrāda plānus īstenot drošības vadības sistēmu, kas pilnībā atbilst šī kodeksa prasībām, pagaidu atbilstības dokumenta derīguma laikā. Šādu pagaidu atbilstības dokumentu administrācija vai tās atzīta organizācija, vai — pēc administrācijas pieprasījuma — cita līgumslēdzēja valdība izsniedz uz laika periodu, kas nav ilgāks par 12 mēnešiem. Pagaidu atbilstības dokumenta kopijai jāatrodas uz kuģa, lai kuģa kapteinis pēc pieprasījuma varētu to uzrādīt, kad administrācija vai tās atzīta organizācija veic apstiprināšanu vai kad tiek veikta kontrole, kas minēta Konvencijas IX/6.2. noteikumā. Dokumenta kopijai nav jābūt oficiāli apstiprinātai.

| 14.2. | Pagaidu drošības vadības sertifikātu var izsniegt:






  1. | jauniem kuģiem, nododot tos ekspluatācijā; |
| --- | --- | --- |

14.2.

Pagaidu drošības vadības sertifikātu var izsniegt:

1.

jauniem kuģiem, nododot tos ekspluatācijā;

| 2. | sabiedrībai uzņemoties atbildību par sabiedrībai jauna kuģa darbību; vai |
| --- | --- |

2.

sabiedrībai uzņemoties atbildību par sabiedrībai jauna kuģa darbību; vai

| 3. | nomainot kuģa karogu. |
| --- | --- |

3.

nomainot kuģa karogu.

Šādu pagaidu drošības vadības sertifikātu izsniedz uz laika periodu, kas nav ilgāks par 6 mēnešiem, administrācija vai tās atzīta organizācija, vai — pēc administrācijas pieprasījuma — cita līgumslēdzēja valdība.

| 14.3. | Administrācija vai — pēc administrācijas pieprasījuma — cita līgumslēdzēja valdība var īpašos gadījumos pagarināt pagaidu drošības vadības sertifikāta termiņu uz laika periodu, kas nav ilgāks par 6 mēnešiem, sākot no derīguma termiņa beigu dienas. |
| --- | --- |

14.3.

Administrācija vai — pēc administrācijas pieprasījuma — cita līgumslēdzēja valdība var īpašos gadījumos pagarināt pagaidu drošības vadības sertifikāta termiņu uz laika periodu, kas nav ilgāks par 6 mēnešiem, sākot no derīguma termiņa beigu dienas.

| 14.4. | Pagaidu drošības vadības sertifikātu var izsniegt pēc tam, kad ir apstiprināts, ka:






  1. | atbilstības dokuments vai pagaidu atbilstības dokuments attiecas uz konkrēto kuģi; |
| --- | --- | --- |

14.4.

Pagaidu drošības vadības sertifikātu var izsniegt pēc tam, kad ir apstiprināts, ka:

1.

atbilstības dokuments vai pagaidu atbilstības dokuments attiecas uz konkrēto kuģi;

| 2. | drošības vadības sistēma, ko nodrošina sabiedrība konkrētajam kuģim, ietver galvenos šī kodeksa elementus, un tā ir novērtēta audita laikā, ko veic saistībā ar atbilstības dokumenta izsniegšanu, vai uzrādīta pagaidu atbilstības dokumentu izsniegšanai; |
| --- | --- |

2.

drošības vadības sistēma, ko nodrošina sabiedrība konkrētajam kuģim, ietver galvenos šī kodeksa elementus, un tā ir novērtēta audita laikā, ko veic saistībā ar atbilstības dokumenta izsniegšanu, vai uzrādīta pagaidu atbilstības dokumentu izsniegšanai;

| 3. | sabiedrība ir ieplānojusi veikt kuģa auditu triju mēnešu laikā; |
| --- | --- |

3.

sabiedrība ir ieplānojusi veikt kuģa auditu triju mēnešu laikā;

| 4. | kapteinis un virsnieki pārzina drošības vadības sistēmu un ieplānotos pasākumus tās īstenošanai; |
| --- | --- |

4.

kapteinis un virsnieki pārzina drošības vadības sistēmu un ieplānotos pasākumus tās īstenošanai;

| 5. | instrukcijas, kas atzītas par svarīgām, tiek sniegtas pirms došanās jūrā; un |
| --- | --- |

5.

instrukcijas, kas atzītas par svarīgām, tiek sniegtas pirms došanās jūrā; un

| 6. | svarīga informācija par drošības vadības sistēmu ir sniegta kuģa personālam saprotamā darba valodā vai valodās. |
| --- | --- |

6.

svarīga informācija par drošības vadības sistēmu ir sniegta kuģa personālam saprotamā darba valodā vai valodās.

15.   APSTIPRINĀŠANA

| 15.1. | Visas šajā kodeksā prasītās apstiprināšanas jāveic saskaņā ar administrācijai pieņemamo procedūru, ņemot vērā Organizācijas (1) izstrādātās pamatnostādnes. |
| --- | --- |

15.1.

Visas šajā kodeksā prasītās apstiprināšanas jāveic saskaņā ar administrācijai pieņemamo procedūru, ņemot vērā Organizācijas (1) izstrādātās pamatnostādnes.

16.   SERTIFIKĀTU VEIDLAPAS

| 16.1. | Atbilstības dokuments, drošības vadības sertifikāts, pagaidu atbilstības dokuments un pagaidu drošības vadības sertifikāts jāsastāda atbilstoši šī kodeksa papildinājumā dotajiem paraugiem. Ja šajos dokumentos lietotā valoda nav ne angļu, ne franču valoda, tekstam jāpievieno tulkojums vienā no šīm valodām. |
| --- | --- |

16.1.

Atbilstības dokuments, drošības vadības sertifikāts, pagaidu atbilstības dokuments un pagaidu drošības vadības sertifikāts jāsastāda atbilstoši šī kodeksa papildinājumā dotajiem paraugiem. Ja šajos dokumentos lietotā valoda nav ne angļu, ne franču valoda, tekstam jāpievieno tulkojums vienā no šīm valodām.

| 16.2. | Papildus 13.3. punktā minētajām prasībām kuģu tipus, kas norādīti atbilstības dokumentā un pagaidu atbilstības dokumentā, var apstiprināt, lai atspoguļotu jebkurus ierobežojumus kuģu darbībās, kā aprakstīts drošības vadības sistēmā. |
| --- | --- |

16.2.

Papildus 13.3. punktā minētajām prasībām kuģu tipus, kas norādīti atbilstības dokumentā un pagaidu atbilstības dokumentā, var apstiprināt, lai atspoguļotu jebkurus ierobežojumus kuģu darbībās, kā aprakstīts drošības vadības sistēmā.

---

(1)  Attiecas uz Starptautiskā drošības vadības (ISM) kodeksa īstenošanas pārskatītajām pamatnostādnēm, ko pieņēmusi Organizācija ar rezolūciju A.913(22).

PAPILDINĀJUMS

Atbilstības dokumenta, drošības vadības sertifikāta, pagaidu atbilstības dokumenta un pagaidu drošības vadības sertifikāta veidlapas

ATBILSTĪBAS DOKUMENTS

(Oficiāls zīmogs)/(Valsts)

Sertifikāts Nr.

Izsniegts saskaņā ar 1974. gada

STARPTAUTISKĀS KONVENCIJAS PAR CILVĒKU DZĪVĪBAS AIZSARDZĪBU UZ JŪRAS noteikumiem, ņemot vērā tās grozījumus

Ar ... valdības pilnvaru

(Valsts nosaukums)

...

(Pilnvarotā persona vai organizācija)

Sabiedrības nosaukums un adrese:

...

...

(Sk. ISM kodeksa 1.1.2. punktu)

AR ŠO APLIECINA, KA ir veikts sabiedrības drošības vadības sistēmas audits, un tā atbilst Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautiskā kodeksa (ISM kodekss) prasībām attiecībā uz še turpmāk uzskaitītajiem kuģu tipiem (lieko svītrot):

| | Pasažieru kuģis |
| --- | --- |

Pasažieru kuģis

| | Ātrgaitas pasažieru kuģis |
| --- | --- |

Ātrgaitas pasažieru kuģis

| | Ātrgaitas kravas kuģis |
| --- | --- |

Ātrgaitas kravas kuģis

| | Beramkravu kuģis |
| --- | --- |

Beramkravu kuģis

| | Naftas tankkuģis |
| --- | --- |

Naftas tankkuģis

| | Ķīmiskais tankkuģis |
| --- | --- |

Ķīmiskais tankkuģis

| | Gāzes tankkuģis |
| --- | --- |

Gāzes tankkuģis

| | Pārvietojama jūras urbšanas iekārta |
| --- | --- |

Pārvietojama jūras urbšanas iekārta

| | Cits kravas kuģis |
| --- | --- |

Cits kravas kuģis

Šis atbilstības dokuments ir derīgs līdz ......... ar nosacījumu, ka veic periodisku apstiprināšanu.

Izsniegts ...

(Dokumenta izsniegšanas vieta)

Izsniegšanas datums ...

(Attiecīgi pilnvarotas amatpersonas, kas izsniegusi šo dokumentu, paraksts)

(Izsniedzējas iestādes zīmogs vai spiedogs)

Sertifikāts Nr.

IKGADĒJĀS APSTIPRINĀŠANAS APLIECINĀJUMS

AR ŠO APLIECINA, ka periodiskā apstiprināšanā saskaņā ar Konvencijas IX/6.1. noteikumu un ISM kodeksa 13.4. punktu ir konstatēts, ka drošības vadības sistēma atbilst ISM kodeksa prasībām.

| 1. IKGADĒJĀ APSTIPRINĀŠANA | Paraksts: ... |
| --- | --- |
| | (Pilnvarotās amatpersonas paraksts) |
| | Vieta: ... |
| | Datums: ... |
| 2. IKGADĒJĀ APSTIPRINĀŠANA | Paraksts: ... |
| | (Pilnvarotās amatpersonas paraksts) |
| | Vieta: ... |
| | Datums: ... |
| 3. IKGADĒJĀ APSTIPRINĀŠANA | Paraksts: ... |
| | (Pilnvarotās amatpersonas paraksts) |
| | Vieta: ... |
| | Datums: ... |
| 4. IKGADĒJĀ APSTIPRINĀŠANA | Paraksts: ... |
| | (Pilnvarotās amatpersonas paraksts) |
| | Vieta: ... |
| | Datums: ... |

1. IKGADĒJĀ APSTIPRINĀŠANA

Paraksts: ...

(Pilnvarotās amatpersonas paraksts)

Vieta: ...

Datums: ...

2. IKGADĒJĀ APSTIPRINĀŠANA

Paraksts: ...

(Pilnvarotās amatpersonas paraksts)

Vieta: ...

Datums: ...

3. IKGADĒJĀ APSTIPRINĀŠANA

Paraksts: ...

(Pilnvarotās amatpersonas paraksts)

Vieta: ...

Datums: ...

4. IKGADĒJĀ APSTIPRINĀŠANA

Paraksts: ...

(Pilnvarotās amatpersonas paraksts)

Vieta: ...

Datums: ...

DROŠĪBAS VADĪBAS SERTIFIKĀTS

(Oficiāls zīmogs)/(Valsts)

Sertifikāts Nr.

Izsniegts saskaņā ar

1974. gada STARPTAUTISKĀS KONVENCIJAS PAR CILVĒKU DZĪVĪBAS AIZSARDZĪBU UZ JŪRAS noteikumiem, ņemot vērā tās grozījumus

ar ... valdības pilnvaru

(Valsts nosaukums)

...

(Pilnvarotā persona vai organizācija)

Kuģa nosaukums: ...

Identifikācijas cipari vai burti: ...

Reģistra osta: ...

Kuģa tips (1): ...

Bruto tonnāža: ...

SJO numurs: ...

Sabiedrības nosaukums un adrese: ...

(Sk. ISM kodeksa 1.1.2. punktu)

AR ŠO APLIECINA, ka kuģa drošības vadības sistēmai veikts audits un ka tā atbilst Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautiskā kodeksa (ISM kodekss) prasībām, pēc apstiprināšanas, ka sabiedrībai izsniegtais atbilstības dokuments ir piemērojams šim kuģa tipam.

Šis drošības vadības sertifikāts ir derīgs līdz ......... ar nosacījumu, ka veic periodisku apstiprināšanu un atbilstības dokuments paliek spēka.

Izsniegts ...

(Dokumenta izsniegšanas vieta)

Izsniegšanas datums ...

(Atbilstīgi pilnvarotās amatpersonas, kas izsniegusi sertifikātu, paraksts)

(Izsniedzējas iestādes zīmogs vai spiedogs)

Sertifikāts Nr.

STARPPOSMA APSTIPRINĀŠANAS UN PAPILDU APSTIPRINĀŠANAS (JA VAJADZĪGS) APLIECINĀJUMS

AR ŠO APLIECINA, ka periodiskā apstiprināšanā saskaņā ar Konvencijas IX/6.1. noteikumu un ISM kodeksa 13.8. punktu ir konstatēts, ka drošības vadības sistēma atbilst ISM kodeksa prasībām.

| STARPPOSMA APSTIPRINĀŠANA (jāveic starp otro un trešo gadadienas datumu) | Paraksts: ... |
| --- | --- |
| (Pilnvarotās amatpersonas paraksts) |
| Vieta: ... |
| Datums: ... |
| PAPILDU APSTIPRINĀŠANA (2) | Paraksts: ... |
| | (Pilnvarotās amatpersonas paraksts) |
| | Vieta: ... |
| | Datums: ... |
| PAPILDU APSTIPRINĀŠANA (2) | Paraksts: ... |
| | (Pilnvarotās amatpersonas paraksts) |
| | Vieta: ... |
| | Datums: ... |
| PAPILDU APSTIPRINĀŠANA (2) | Paraksts: ... |
| | (Pilnvarotās amatpersonas paraksts) |
| | Vieta: ... |
| | Datums: ... |

STARPPOSMA APSTIPRINĀŠANA (jāveic starp otro un trešo gadadienas datumu)

Paraksts: ...

(Pilnvarotās amatpersonas paraksts)

Vieta: ...

Datums: ...

PAPILDU APSTIPRINĀŠANA (2)

Paraksts: ...

(Pilnvarotās amatpersonas paraksts)

Vieta: ...

Datums: ...

PAPILDU APSTIPRINĀŠANA (2)

Paraksts: ...

(Pilnvarotās amatpersonas paraksts)

Vieta: ...

Datums: ...

PAPILDU APSTIPRINĀŠANA (2)

Paraksts: ...

(Pilnvarotās amatpersonas paraksts)

Vieta: ...

Datums: ...

PAGAIDU ATBILSTĪBAS DOKUMENTS

(Oficiāls zīmogs)/(Valsts)

Sertifikāts Nr.

Izsniegts saskaņā ar

1974. gada STARPTAUTISKĀS KONVENCIJAS PAR CILVĒKU DZĪVĪBAS AIZSARDZĪBU UZ JŪRAS noteikumiem, ņemot vērā tās grozījumus

Ar ... valdības pilnvaru

(Valsts nosaukums)

...

(Pilnvarotā persona vai organizācija)

Sabiedrības nosaukums un adrese: ...

(Sk. ISM kodeksa 1.1.2. punktu)

AR ŠO APLIECINA, ka sabiedrības drošības vadības sistēma ir atzīta par atbilstīgu Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautiskā kodeksa (ISM kodekss) 1.2.3. punkta mērķiem attiecībā uz še turpmāk uzskaitītajiem kuģu tipiem (lieko svītrot):

| | Pasažieru kuģis |
| --- | --- |

Pasažieru kuģis

| | Ātrgaitas pasažieru kuģis |
| --- | --- |

Ātrgaitas pasažieru kuģis

| | Ātrgaitas kravas kuģis |
| --- | --- |

Ātrgaitas kravas kuģis

| | Beramkravu kuģis |
| --- | --- |

Beramkravu kuģis

| | Naftas tankkuģis |
| --- | --- |

Naftas tankkuģis

| | Ķīmiskais tankkuģis |
| --- | --- |

Ķīmiskais tankkuģis

| | Gāzes tankkuģis |
| --- | --- |

Gāzes tankkuģis

| | Pārvietojama jūras urbšanas iekārta |
| --- | --- |

Pārvietojama jūras urbšanas iekārta

| | Cits kravas kuģis |
| --- | --- |

Cits kravas kuģis

Šis pagaidu atbilstības dokuments ir derīgs līdz:

Izsniegts: ...

(Dokumenta izsniegšanas vieta)

Izsniegšanas datums: ...

(Atbilstīgi pilnvarotās amatpersonas, kas izsniegusi dokumentu, paraksts)

(Izsniedzējas iestādes zīmogs vai spiedogs)

PAGAIDU DROŠĪBAS VADĪBAS SERTIFIKĀTS

(Oficiāls zīmogs)/(Valsts)

Sertifikāts Nr.

Izsniegts saskaņā ar

1974. gada STARPTAUTISKĀS KONVENCIJAS PAR CILVĒKU DZĪVĪBAS AIZSARDZĪBU UZ JŪRAS

noteikumiem, ņemot vērā tās grozījumus

Ar ... valdības pilnvaru

(Valsts nosaukums)

(Pilnvarotā persona vai organizācija)

Kuģa nosaukums: ...

Identifikācijas cipari vai burti: ...

Reģistra osta: ...

Kuģa tips (3): ...

Bruto tonnāža: ...

SJO numurs: ...

Sabiedrības nosaukums un adrese: ...

...

(Sk. ISM kodeksa 1.1.2. punktu)

AR ŠO APLIECINA, ka ISM kodeksa 14.4. punkta prasības ir izpildītas un ka sabiedrības atbilstības dokuments/pagaidu atbilstības dokuments (4) attiecas uz šo kuģi.

Šis pagaidu drošības vadības sertifikāts ir derīgs līdz ...

ar nosacījumu, ka atbilstības dokumenta/pagaidu atbilstības dokuments (4) paliek spēkā.

Izsniegts ...

(Dokumenta izsniegšanas vieta)

Izsniegšanas datums: ...

(Attiecīgi pilnvarotās amatpersonas, kas izsniegusi sertifikātu, paraksts)

(Izsniedzējas iestādes zīmogs vai spiedogs)

Sertifikāts Nr.

Šā pagaidu drošības vadības sertifikāta derīguma termiņš ir pagarināts līdz: ...

Pagarinājuma datums: ...

(Atbilstīgi pilnvarotas amatpersonas, kas pagarinājusi derīguma termiņu, paraksts)

(Izsniedzējas iestādes zīmogs vai spiedogs)

---

(1)  Izvēlieties vienu no šiem kuģu tipiem: pasažieru kuģis; ātrgaitas pasažieru kuģis; ātrgaitas kravas kuģis; beramkravu kuģis; pārvietojama jūras urbšanas iekārta; cita tipa kravas kuģis.

(2)  Ja ir piemērojama. Atsauce uz Starptautiskā drošības vadības (ISM) kodeksa īstenošanas pamatnostādņu (rezolūcija A.913 (22)) 3.4.1. punktu.

(3)  Izvēlieties vienu no šiem kuģu tipiem: pasažieru kuģis; ātrgaitas pasažieru kuģis; ātrgaitas kravas kuģis; beramkravu kuģis; naftas tankkuģis; ķīmiskais tankkuģis; gāzes tankkuģis; pārvietojama jūras urbšanas iekārta; cita tipa kravas kuģis.

(4)  Lieko svītrot.

---

II PIELIKUMS

NOTEIKUMI ADMINISTRĀCIJAI SAISTĪBĀ AR STARPTAUTISKĀ DROŠĪBAS VADĪBAS (ISM) KODEKSA ĪSTENOŠANU

| A daļa | Vispārīgi noteikumi |
| --- | --- |

A daļa

| B daļa | Sertifikācija un standarti |
| --- | --- |

B daļa

| 2. | Sertifikācijas process |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vadības standarts |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kompetences standarti |
| --- | --- |

4.

| 5. | Atbilstības dokumenta un drošības vadības sertifikāta veidlapas |
| --- | --- |

5.

A DAĻA – VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

| 1.1. | Veicot apstiprināšanu un sertificēšanu atbilstīgi ISM kodeksa noteikumiem attiecībā uz kuģiem, uz kuriem attiecas šī regula, dalībvalstis ievēro prasības un standartus, kas izklāstīti šīs sadaļas B daļā. |
| --- | --- |

1.1.

Veicot apstiprināšanu un sertificēšanu atbilstīgi ISM kodeksa noteikumiem attiecībā uz kuģiem, uz kuriem attiecas šī regula, dalībvalstis ievēro prasības un standartus, kas izklāstīti šīs sadaļas B daļā.

| 1.2. | Turklāt dalībvalstis attiecīgi ņem vērā ar SJO 2001. gada 29. novembra Rezolūciju A.913 (22) pieņemtās Pārskatītās pamatnostādnes par to, kā administrācijām ir jāīsteno Starptautiskais drošības vadības (ISM) kodekss, ciktāl uz tiem neattiecas šīs sadaļas B daļa. |
| --- | --- |

1.2.

Turklāt dalībvalstis attiecīgi ņem vērā ar SJO 2001. gada 29. novembra Rezolūciju A.913 (22) pieņemtās Pārskatītās pamatnostādnes par to, kā administrācijām ir jāīsteno Starptautiskais drošības vadības (ISM) kodekss, ciktāl uz tiem neattiecas šīs sadaļas B daļa.

B DAĻA – SERTIFIKĀCIJA UN STANDARTI

2.   Sertifikācijas process

| 2.1. | Sertifikācijas procesu, kas attiecas uz atbilstības dokumenta izsniegšanu sabiedrībai un drošības vadības sertifikāta izsniegšanu katram kuģim, veic, ņemot vērā še turpmāk izklāstītos noteikumus. |
| --- | --- |

2.1.

Sertifikācijas procesu, kas attiecas uz atbilstības dokumenta izsniegšanu sabiedrībai un drošības vadības sertifikāta izsniegšanu katram kuģim, veic, ņemot vērā še turpmāk izklāstītos noteikumus.

| 2.2 | Sertifikācijas process parasti ietver šādus posmus:






  1. | sākotnēju apstiprināšanu; |
| --- | --- | --- |

2.2

Sertifikācijas process parasti ietver šādus posmus:

1.

sākotnēju apstiprināšanu;

| 2. | ikgadējo vai starpposma apstiprināšanu; |
| --- | --- |

2.

ikgadējo vai starpposma apstiprināšanu;

| 3. | atjaunošanas apstiprināšanu; un |
| --- | --- |

3.

atjaunošanas apstiprināšanu; un

| 4. | papildu apstiprināšanu. |
| --- | --- |

4.

papildu apstiprināšanu.

Šīs apstiprināšanas veic pēc pieprasījuma, ko sabiedrība iesniegusi administrācijai vai atzītai organizācijai, kura darbojas administrācijas vārdā.

| 2.3. | Apstiprināšana ietver drošības vadības auditu. |
| --- | --- |

2.3.

Apstiprināšana ietver drošības vadības auditu.

| 2.4. | Lai veiktu auditu, nozīmē galveno auditoru vai, nepieciešamības gadījumā, auditoru grupu. |
| --- | --- |

2.4.

Lai veiktu auditu, nozīmē galveno auditoru vai, nepieciešamības gadījumā, auditoru grupu.

| 2.5. | Nozīmētais galvenais auditors sadarbojas ar sabiedrību un sagatavo audita plānu. |
| --- | --- |

2.5.

Nozīmētais galvenais auditors sadarbojas ar sabiedrību un sagatavo audita plānu.

| 2.6. | Audita pārskatu sagatavo galvenā auditora vadībā, kurš ir atbildīgs par minētā pārskata precizitāti un pilnīgumu. |
| --- | --- |

2.6.

Audita pārskatu sagatavo galvenā auditora vadībā, kurš ir atbildīgs par minētā pārskata precizitāti un pilnīgumu.

| 2.7. | Audita pārskats ietver audita plānu, informāciju par auditoru grupas locekļiem, datumus, informāciju par sabiedrību, ierakstus par jebkādiem novērojumiem un neatbilstībām, kā arī novērojumus par drošības vadības sistēmas efektivitāti noteiktu mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

2.7.

Audita pārskats ietver audita plānu, informāciju par auditoru grupas locekļiem, datumus, informāciju par sabiedrību, ierakstus par jebkādiem novērojumiem un neatbilstībām, kā arī novērojumus par drošības vadības sistēmas efektivitāti noteiktu mērķu sasniegšanā.

3.   Vadības standarts

| 3.1. | Auditoriem vai auditoru grupai, kas vada apstiprināšanu attiecībā uz atbilstību
  ISM
  kodeksam, jābūt kompetentai attiecībā uz:






  1. | to, lai nodrošinātu jebkura tipa kuģu, kurus izmanto minētā sabiedrība, atbilstību normām un noteikumiem, tostarp jūrnieku sertificēšanu; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Auditoriem vai auditoru grupai, kas vada apstiprināšanu attiecībā uz atbilstību

kodeksam, jābūt kompetentai attiecībā uz:

1.

to, lai nodrošinātu jebkura tipa kuģu, kurus izmanto minētā sabiedrība, atbilstību normām un noteikumiem, tostarp jūrnieku sertificēšanu;

| 2. | apstiprināšanu, apsekošanu un sertifikāciju, kas attiecas uz jūras sertifikātiem; |
| --- | --- |

2.

apstiprināšanu, apsekošanu un sertifikāciju, kas attiecas uz jūras sertifikātiem;

| 3. | darba uzdevumiem, kas jāņem vērā saistībā ar drošības vadības sistēmu, kā noteikts ISM kodeksā; un |
| --- | --- |

3.

darba uzdevumiem, kas jāņem vērā saistībā ar drošības vadības sistēmu, kā noteikts ISM kodeksā; un

| 4. | praktisku pieredzi kuģa darbībā. |
| --- | --- |

4.

praktisku pieredzi kuģa darbībā.

| 3.2. | Veicot apstiprināšanu attiecībā uz atbilstību ISM kodeksa noteikumiem, nodrošina, ka personāls, kas sniedz padomdevēja pakalpojumus, un personāls, kas ir iesaistīts sertificēšanas procesā, ir savstarpēji neatkarīgi. |
| --- | --- |

3.2.

Veicot apstiprināšanu attiecībā uz atbilstību ISM kodeksa noteikumiem, nodrošina, ka personāls, kas sniedz padomdevēja pakalpojumus, un personāls, kas ir iesaistīts sertificēšanas procesā, ir savstarpēji neatkarīgi.

4.   Kompetences standarti

| 4.1. | Pārbaudes veikšanai nepieciešamā pamata kompetence |
| --- | --- |

4.1.

Pārbaudes veikšanai nepieciešamā pamata kompetence

| 4.1.1. | Personālam, kam jāpiedalās apstiprināšanā attiecībā uz atbilstību ISM kodeksa prasībām, jāatbilst minimālajiem kritērijiem, kas izvirzīti inspektoriem saskaņā ar Direktīvas 95/21/EK VII pielikuma 2. iedaļu. |
| --- | --- |

4.1.1.

Personālam, kam jāpiedalās apstiprināšanā attiecībā uz atbilstību ISM kodeksa prasībām, jāatbilst minimālajiem kritērijiem, kas izvirzīti inspektoriem saskaņā ar Direktīvas 95/21/EK VII pielikuma 2. iedaļu.

| 4.1.2. | Personālam jābūt speciāli apmācītam, lai spētu nodrošināt atbilstošu kompetenci un iemaņas, kas vajadzīgas, lai veiktu apstiprināšanu attiecībā uz atbilstību
  ISM
  kodeksa prasībām, jo īpaši attiecībā uz:






  a) | zināšanām par ISM kodeksu un tā izpratni; |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

Personālam jābūt speciāli apmācītam, lai spētu nodrošināt atbilstošu kompetenci un iemaņas, kas vajadzīgas, lai veiktu apstiprināšanu attiecībā uz atbilstību

kodeksa prasībām, jo īpaši attiecībā uz:

a)

zināšanām par ISM kodeksu un tā izpratni;

| b) | obligātajām tiesību normām un noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

obligātajām tiesību normām un noteikumiem;

| c) | darba uzdevumiem, kas saskaņā ar ISM kodeksu sabiedrībām jāņem vērā; |
| --- | --- |

c)

darba uzdevumiem, kas saskaņā ar ISM kodeksu sabiedrībām jāņem vērā;

| d) | pārbaužu, aptauju, novērtējuma un ziņojumu vērtēšanas paņēmieniem; |
| --- | --- |

d)

pārbaužu, aptauju, novērtējuma un ziņojumu vērtēšanas paņēmieniem;

| e) | drošības vadības tehniskajiem vai darbības aspektiem; |
| --- | --- |

e)

drošības vadības tehniskajiem vai darbības aspektiem;

| f) | pamatzināšanām par kuģošanu un darbībām uz kuģa; un |
| --- | --- |

f)

pamatzināšanām par kuģošanu un darbībām uz kuģa; un

| g) | piedalīšanos vismaz vienā ar jūrniecību saistītā vadības sistēmas auditā. |
| --- | --- |

g)

piedalīšanos vismaz vienā ar jūrniecību saistītā vadības sistēmas auditā.

| 4.2. | Kompetence, kas vajadzīga, lai veiktu sākotnējo apstiprināšanu un atjaunošanas apstiprināšanu |
| --- | --- |

4.2.

Kompetence, kas vajadzīga, lai veiktu sākotnējo apstiprināšanu un atjaunošanas apstiprināšanu

| 4.2.1 | Lai pilnībā novērtētu to, vai sabiedrība vai katra tipa kuģis atbilst
  ISM
  kodeksa prasībām, papildus iepriekš noteiktajam kompetences minimumam personālam, kam jāveic sākotnējā apstiprināšana vai atjaunošanas apstiprināšana attiecībā uz atbilstības dokumentu un drošības vadības sertifikātu, jābūt kompetentam:






  a) | noteikt, vai drošības vadības sistēmas (SMS) elementi ir saskaņā ar ISM kodeksa prasībām; |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Lai pilnībā novērtētu to, vai sabiedrība vai katra tipa kuģis atbilst

kodeksa prasībām, papildus iepriekš noteiktajam kompetences minimumam personālam, kam jāveic sākotnējā apstiprināšana vai atjaunošanas apstiprināšana attiecībā uz atbilstības dokumentu un drošības vadības sertifikātu, jābūt kompetentam:

a)

noteikt, vai drošības vadības sistēmas (SMS) elementi ir saskaņā ar ISM kodeksa prasībām;

| b) | noteikt sabiedrības vai katra kuģa tipa SMS efektivitāti, lai nodrošinātu atbilstību normām un noteikumiem, ko apliecina tiesību aktos noteikto un klasifikācijas apsekojumu protokoli; |
| --- | --- |

b)

noteikt sabiedrības vai katra kuģa tipa SMS efektivitāti, lai nodrošinātu atbilstību normām un noteikumiem, ko apliecina tiesību aktos noteikto un klasifikācijas apsekojumu protokoli;

| c) | novērtēt SMS efektivitāti, nodrošinot atbilstību citām normām un noteikumiem, kas nav ietverti ar tiesību aktiem noteiktajos un klasifikācijas apsekojumos, un radot iespēju veikt apstiprināšanu attiecībā uz šo normu un noteikumu ievērošanu; un |
| --- | --- |

c)

novērtēt SMS efektivitāti, nodrošinot atbilstību citām normām un noteikumiem, kas nav ietverti ar tiesību aktiem noteiktajos un klasifikācijas apsekojumos, un radot iespēju veikt apstiprināšanu attiecībā uz šo normu un noteikumu ievērošanu; un

| d) | novērtēt, vai ir ņemtas vērā drošas darbības metodes, ko ieteikusi SJO, administrācijas, klasificēšanas sabiedrības un ar jūrniecību saistīto nozaru organizācijas. |
| --- | --- |

d)

novērtēt, vai ir ņemtas vērā drošas darbības metodes, ko ieteikusi SJO, administrācijas, klasificēšanas sabiedrības un ar jūrniecību saistīto nozaru organizācijas.

| 4.2.2. | Šīs kompetences prasībām var atbilst auditoru grupas, kuru locekļiem kopā ir vajadzīga kompetence. |
| --- | --- |

4.2.2.

Šīs kompetences prasībām var atbilst auditoru grupas, kuru locekļiem kopā ir vajadzīga kompetence.

5.   Atbilstības dokumentu un drošības vadības sertifikātu veidlapas

Ja kuģis tiek izmantots tikai dalībvalstī, tad dalībvalstis izmanto vai nu ISM kodeksam pievienotās veidlapas, vai atbilstības dokumentu, drošības vadības sertifikātu, pagaidu atbilstības dokumentu un pagaidu drošības vadības sertifikātu saskaņā ar še turpmāk dotajām veidlapām.

Gadījumā, ja piemēro atkāpi saskaņā ar 7. panta 1. punktu un, attiecīgos gadījumos, 7. panta 2. punktu, izsniegtais sertifikāts atšķiras no iepriekšminētā sertifikāta un skaidri norāda, ka atkāpe saskaņā ar 7. panta 1. punktu un, attiecīgos gadījumos, 7. panta 2. punktu ir piešķirta, un ietver piemērojamos darbības ierobežojumus.

ATBILSTĪBAS DOKUMENTS

(Oficiāls zīmogs)/(Valsts)

Sertifikāts Nr.

Izsniegts saskaņā ar [1974. gada STARPTAUTISKĀS KONVENCIJAS PAR CILVĒKU DZĪVĪBAS AIZSARDZĪBU UZ JŪRAS noteikumiem, ņemot vērā tās grozījumus, un] (1) Regulu (EK) Nr. 336/2006 par ISM kodeksa īstenošanu Kopienā

Ar ... valdības pilnvaru

(Valsts nosaukums)

...

(Pilnvarotā persona vai organizācija)

Sabiedrības nosaukums un adrese ...

(Sk. Regulas (EK) Nr. 336/2006 I pielikuma A daļas 1.1.2. punktu)

AR ŠO APLIECINA, ka ir veikts sabiedrības drošības vadības sistēmas audits un ka tā atbilst Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautiskā kodeksa (ISM kodekss) prasībām attiecībā uz še turpmāk uzskaitītiem kuģu tipiem (lieko svītrot):

| | Pasažieru kuģis |
| --- | --- |

Pasažieru kuģis

| | Ātrgaitas pasažieru kuģis |
| --- | --- |

Ātrgaitas pasažieru kuģis

| | Ātrgaitas kravas kuģis |
| --- | --- |

Ātrgaitas kravas kuģis

| | Beramkravu kuģis |
| --- | --- |

Beramkravu kuģis

| | Naftas tankkuģis |
| --- | --- |

Naftas tankkuģis

| | Ķīmiskais tankkuģis |
| --- | --- |

Ķīmiskais tankkuģis

| | Gāzes tankkuģis |
| --- | --- |

Gāzes tankkuģis

| | Pārvietojama jūras urbšanas iekārta |
| --- | --- |

Pārvietojama jūras urbšanas iekārta

| | Cits kravas kuģis |
| --- | --- |

Cits kravas kuģis

| | Pasažieru ro-ro prāmis |
| --- | --- |

Pasažieru ro-ro prāmis

Šis atbilstības dokuments ir derīgs līdz ......... ar nosacījumu, ka veic periodisku apstiprināšanu.

Izsniegts ...

(Dokumenta izsniegšanas vieta)

Izsniegšanas datums ...

(Pilnvarotās amatpersonas, kas izdevusi dokumentu, paraksts)

(Izsniedzējas iestādes zīmogs vai spiedogs)

Sertifikāts Nr.

IKGADĒJĀS APSTIPRINĀŠANAS APLIECINĀJUMS

AR ŠO APLIECINA, ka, veicot periodisku apstiprināšanu saskaņā ar [Konvencijas IX/6.1. noteikumu un ISM kodeksa 13.4. punktu, un] (2) ar 6. pantu Regulā (EK) Nr. 336/2006 par ISM kodeksa īstenošanu Kopienā, ir konstatēts, ka drošības vadības sistēma atbilst ISM kodeksa prasībām.

| 1. IKGADĒJĀ APSTIPRINĀŠANA | Paraksts: ... |
| --- | --- |
| | (Pilnvarotās amatpersonas paraksts) |
| | Vieta: ... |
| | Datums: ... |
| 2. IKGADĒJĀ APSTIPRINĀŠANA | Paraksts: ... |
| | (Pilnvarotās amatpersonas paraksts) |
| | Vieta: ... |
| | Datums: ... |
| 3. IKGADĒJĀ APSTIPRINĀŠANA | Paraksts: ... |
| | (Pilnvarotās amatpersonas paraksts) |
| | Vieta: ... |
| | Datums: ... |
| 4. IKGADĒJĀ APSTIPRINĀŠANA | Paraksts: ... |
| | (Pilnvarotās amatpersonas paraksts) |
| | Vieta: ... |
| | Datums: ... |

1. IKGADĒJĀ APSTIPRINĀŠANA

Paraksts: ...

(Pilnvarotās amatpersonas paraksts)

Vieta: ...

Datums: ...

2. IKGADĒJĀ APSTIPRINĀŠANA

Paraksts: ...

(Pilnvarotās amatpersonas paraksts)

Vieta: ...

Datums: ...

3. IKGADĒJĀ APSTIPRINĀŠANA

Paraksts: ...

(Pilnvarotās amatpersonas paraksts)

Vieta: ...

Datums: ...

4. IKGADĒJĀ APSTIPRINĀŠANA

Paraksts: ...

(Pilnvarotās amatpersonas paraksts)

Vieta: ...

Datums: ...

DROŠĪBAS VADĪBAS SERTIFIKĀTS

(Oficiāls zīmogs)/(Valsts)

Sertifikāts Nr.

Izsniegts saskaņā ar [1974. gada STARPTAUTISKĀS KONVENCIJAS PAR CILVĒKU DZĪVĪBAS AIZSARDZĪBU UZ JŪRAS noteikumiem, ņemot vērā tās grozījumus un] (3) Regulu (EK) Nr. 336/2006 par ISM kodeksa īstenošanu Kopienā

Ar ...valdības pilnvaru

(Valsts nosaukums)

...

(Pilnvarotā persona vai organizācija)

Kuģa nosaukums: ...

Identifikācijas cipari vai burti: ...

Reģistra osta: ...

Kuģa tips (4) ...

Bruto tonnāža: ...

SJO numurs: ...

Sabiedrības nosaukums un adrese: ...

(Sk. Regulas (EK) Nr. 336/2006 I pielikuma A daļas 1.1.2. punktu)

AR ŠO APLIECINA, ka ir veikts kuģa drošības vadības sistēmas audits un ka tā atbilst Drošas kuģu ekspluatācijas un piesārņojuma novēršanas vadības starptautiskā kodeksa (ISM kodekss) prasībām, pēc apstiprināšanas, ka sabiedrībai izsniegtais atbilstības dokuments ir piemērojams šim kuģa tipam.

Šis drošības vadības sertifikāts ir derīgs līdz ......... ar nosacījumu, ka veic periodisku apstiprināšanu un atbilstības dokuments paliek spēkā.

Izsniegts ...

(Dokumenta izsniegšanas vieta)

Izsniegšanas datums ...

(Pilnvarotās amatpersonas, kas izdevusi sertifikātu, paraksts)

(Izsniedzējas iestādes zīmogs vai spiedogs)

Sertifikāts Nr.

STARPPOSMA APSTIPRINĀŠANAS UN PAPILDU APSTIPRINĀŠANAS (JA VAJADZĪGS) APLIECINĀJUMS

AR ŠO APLIECINA, ka periodiskā apstiprināšanā saskaņā ar [Konvencijas IX/6.1. noteikumu un ISM kodeksa 13.8. punktu, un] (5) 6. pantu Regulā (EK) Nr. 336/2006 par ISM kodeksa īstenošanu Kopienā ir konstatēts, ka drošības vadības sistēma atbilst ISM kodeksa prasībām.

| STARPPOSMA APSTIPRINĀŠANA (jāveic starp otro un trešo gadadienas datumu) | Paraksts: ... |
| --- | --- |
| (Pilnvarotās amatpersonas paraksts) |
| Vieta: ... |
| Datums: ... |
| PAPILDU apstiprināšana (6) | Paraksts: ... |
| | (Pilnvarotās amatpersonas paraksts) |
| | Vieta: ... |
| | Datums: ... |
| PAPILDU apstiprināšana (6) | Paraksts: ... |
| | (Pilnvarotās amatpersonas paraksts) |
| | Vieta: ... |
| | Datums: ... |
| PAPILDU apstiprināšana (6) | Paraksts: ... |
| | (Pilnvarotās amatpersonas paraksts) |
| | Vieta: ... |
| | Datums: ... |

STARPPOSMA APSTIPRINĀŠANA (jāveic starp otro un trešo gadadienas datumu)

Paraksts: ...

(Pilnvarotās amatpersonas paraksts)

Vieta: ...

Datums: ...

PAPILDU apstiprināšana (6)

Paraksts: ...

(Pilnvarotās amatpersonas paraksts)

Vieta: ...

Datums: ...

PAPILDU apstiprināšana (6)

Paraksts: ...

(Pilnvarotās amatpersonas paraksts)

Vieta: ...

Datums: ...

PAPILDU apstiprināšana (6)

Paraksts: ...

(Pilnvarotās amatpersonas paraksts)

Vieta: ...

Datums: ...

PAGAIDU ATBILSTĪBAS DOKUMENTS

(Oficiāls zīmogs)/(Valsts)

Sertifikāts Nr.

Izsniegts saskaņā ar [1974. gada STARPTAUTISKĀS KONVENCIJAS PAR CILVĒKU DZĪVĪBAS AIZSARDZĪBU UZ JŪRAS noteikumiem, ņemot vērā tās grozījumus un] (7) Regulu (EK) Nr. 336/2006 par ISM kodeksa īstenošanu Kopienā

Ar ... valdības pilnvaru

(Valsts nosaukums)

...

(Pilnvarotā persona vai organizācija)

Sabiedrības nosaukums un adrese ...

(Sk. Regulas (EK) Nr. 336/2006 I pielikuma A daļas 1.1.2. punktu)

AR ŠO APLIECINA, ka sabiedrības drošības vadības sistēma atzīta par atbilstīgu Regulas (EK) Nr. 336/2006 I pielikuma A daļas 1.2.3. punktam attiecībā uz še turpmāk uzskaitītiem kuģu tipiem (lieko svītrot):

| | Pasažieru kuģis |
| --- | --- |

Pasažieru kuģis

| | Ātrgaitas pasažieru kuģis |
| --- | --- |

Ātrgaitas pasažieru kuģis

| | Ātrgaitas kravas kuģis |
| --- | --- |

Ātrgaitas kravas kuģis

| | Beramkravu kuģis |
| --- | --- |

Beramkravu kuģis

| | Naftas tankkuģis |
| --- | --- |

Naftas tankkuģis

| | Ķīmiskais tankkuģis |
| --- | --- |

Ķīmiskais tankkuģis

| | Gāzes tankkuģis |
| --- | --- |

Gāzes tankkuģis

| | Pārvietojama jūras urbšanas iekārta |
| --- | --- |

Pārvietojama jūras urbšanas iekārta

| | Cits kravas kuģis |
| --- | --- |

Cits kravas kuģis

| | Pasažieru ro-ro prāmis |
| --- | --- |

Pasažieru ro-ro prāmis

Šis pagaidu atbilstības dokuments ir derīgs līdz ...

Izsniegts: ...

(Dokumenta izsniegšanas vieta)

Izsniegšanas datums: ...

(Pilnvarotās amatpersonas, kas izsniegusi dokumentu, paraksts)

(Izsniedzējas iestādes zīmogs vai spiedogs)

PAGAIDU DROŠĪBAS VADĪBAS SERTIFIKĀTS

(Oficiāls zīmogs)/(Valsts)

Sertifikāts Nr.

Izsniegts saskaņā ar [1974. gada STARPTAUTISKĀS KONVENCIJAS PAR CILVĒKU DZĪVĪBAS AIZSARDZĪBU UZ JŪRAS noteikumiem, ņemot vērā tās grozījumus un] (8) Regulu (EK) Nr. 336/2006 par ISM kodeksa īstenošanu Kopienā

Ar ... valdības pilnvaru

(Valsts nosaukums)

...

(Pilnvarotā persona vai organizācija)

Kuģa nosaukums ...

Identifikācijas cipari vai burti: ...

Reģistra osta: ...

Kuģa tips (9): ...

Bruto tonnāža: ...

SJO numurs: ...

Sabiedrības nosaukums un adrese: ...

(Sk. Regulas (EK) Nr. 336/2006 I pielikuma A daļas 1.1.2. punktu)

AR ŠO APLIECINA, ka Regulas (EK) Nr. 336/2006 I pielikuma A daļas 14.4. punkta prasības ir izpildītas un ka sabiedrības atbilstības dokuments/pagaidu atbilstības dokumentseto (10) attiecas uz šo kuģi.

Šis pagaidu drošības vadības sertifikāts ir spēkā līdz .... ar nosacījumu, ka atbilstības dokuments/pagaidu atbilstības dokuments (10) paliek spēkā.

Izsniegts:

(Dokumenta izsniegšanas vieta)

Izsniegšanas datums: ...

(Pilnvarotās amatpersonas, kas izsniegusi sertifikātu, paraksts)

(Izsniedzējas iestādes zīmogs vai spiedogs)

Sertifikāts Nr.

Šā pagaidu drošības vadības sertifikāta derīguma termiņš ir pagarināts līdz:

Pagarināšanas datums: ...

(Atbilstīgi pilnvarotās amatpersonas, kas pagarinājusi termiņu, paraksts)

(Izsniedzējas iestādes zīmogs vai spiedogs, kur vajadzīgs)

---

(1)  Var svītrot, ja attiecas uz kuģiem, kas iesaistīti reisos tikai vienas dalībvalsts iekšienē.

(2)  Var svītrot, ja attiecas uz kuģiem, kas iesaistīti reisos tikai vienas dalībvalsts iekšienē

(3)  Var svītrot, ja attiecas uz kuģiem, kas iesaistīti reisos tikai vienas dalībvalsts iekšienē.

(4)  Izvēlieties vienu no šiem kuģu tipiem: pasažieru kuģis; ātrgaitas pasažieru kuģis; ātrgaitas kravas kuģis; beramkravu kuģis; naftas tankkuģis; ķīmiskais tankkuģis; gāzes tankkuģis; pārvietojama jūras urbšanas iekārta; cita tipa kravas kuģis; ro-ro pasažieru prāmis.

(5)  Var svītrot, ja attiecas uz kuģiem, kas iesaistīti reisos tikai vienas dalībvalsts iekšienē.

(6)  Ja ir piemērojama. Atsauce uz ISM kodeksa 13.8. punktu un Starptautiskā drošības vadības (ISM) kodeksa īstenošanas pamatnostādņu (Rezolūcija A.913 (22)) 3.4.1. punktu.

(7)  Var svītrot, ja attiecas uz kuģiem, kas iesaistīti reisos tikai vienas dalībvalsts iekšienē.

(8)  Var svītrot, ja attiecas uz kuģiem, kas iesaistīti reisos tikai vienas dalībvalsts iekšienē.

(9)  Izvēlieties vienu no šiem kuģu tipiem: pasažieru kuģis; ātrgaitas pasažieru kuģis; ātrgaitas kravas kuģis; beramkravu kuģis; naftas tankkuģis; ķīmiskais tankkuģis; gāzes tankkuģis; pārvietojama jūras urbšanas iekārta; cita tipa kravas kuģis; ro-ro pasažieru prāmis.

(10)  Svītrot lieko.

---

| 4.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 64/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 64/37

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2006/7/EK

(2006. gada 15. februāris)

par peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību un Direktīvas 76/160/EEK atcelšanu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (3),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (4), ņemot vērā apvienoto tekstu, ko apstiprinājusi Samierināšanas komiteja 2005. gada 8. decembrī,

tā kā:

| (1) | Pamatojoties uz Komisijas Paziņojumu par ilgtspējīgu attīstību, Eiropadome ir noteikusi mērķus, kas ir vispārējas pamatnostādnes attiecībā uz nākotnes attīstību tādās prioritārajās jomās kā dabas resursi un sabiedrības veselības aizsardzība. |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz Komisijas Paziņojumu par ilgtspējīgu attīstību, Eiropadome ir noteikusi mērķus, kas ir vispārējas pamatnostādnes attiecībā uz nākotnes attīstību tādās prioritārajās jomās kā dabas resursi un sabiedrības veselības aizsardzība.

| (2) | Ūdens ir ierobežots dabas resurss, kura kvalitāte būtu kā tāda jāsargā, jāaizstāv, jāpārvalda un ar kuru būtu attiecīgi jārīkojas. Jo īpaši virszemes ūdeņi ir atjaunojamie resursi, attiecībā uz kuriem ir tikai ierobežotas iespējas atgūt to sākotnējo stāvokli pēc tam, kad to negatīvi ietekmējušas cilvēku darbības. |
| --- | --- |

(2)

Ūdens ir ierobežots dabas resurss, kura kvalitāte būtu kā tāda jāsargā, jāaizstāv, jāpārvalda un ar kuru būtu attiecīgi jārīkojas. Jo īpaši virszemes ūdeņi ir atjaunojamie resursi, attiecībā uz kuriem ir tikai ierobežotas iespējas atgūt to sākotnējo stāvokli pēc tam, kad to negatīvi ietekmējušas cilvēku darbības.

| (3) | Kopienas vides politikai būtu jāparedz augsts aizsardzības līmenis un jāsniedz ieguldījums to mērķu sasniegšanā, kas attiecas uz vides kvalitātes saglabāšanu, aizsargāšanu un uzlabošanu un cilvēku veselības aizsardzību. |
| --- | --- |

(3)

Kopienas vides politikai būtu jāparedz augsts aizsardzības līmenis un jāsniedz ieguldījums to mērķu sasniegšanā, kas attiecas uz vides kvalitātes saglabāšanu, aizsargāšanu un uzlabošanu un cilvēku veselības aizsardzību.

| (4) | 2000. gada decembrī Komisija pieņēma Paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par jaunas peldvietu ūdens resursu politikas izstrādāšanu un uzsāka plaša mēroga apspriedes ar visām ieinteresētajām un iesaistītajām pusēm. Šo apspriežu galvenais rezultāts bija vispārējs atbalsts jaunas direktīvas izstrādei, kas būtu balstīta uz jaunākajiem zinātniskajiem datiem, īpašu uzmanību pievēršot lielākai sabiedrības iesaistīšanai. |
| --- | --- |

(4)

2000. gada decembrī Komisija pieņēma Paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par jaunas peldvietu ūdens resursu politikas izstrādāšanu un uzsāka plaša mēroga apspriedes ar visām ieinteresētajām un iesaistītajām pusēm. Šo apspriežu galvenais rezultāts bija vispārējs atbalsts jaunas direktīvas izstrādei, kas būtu balstīta uz jaunākajiem zinātniskajiem datiem, īpašu uzmanību pievēršot lielākai sabiedrības iesaistīšanai.

| (5) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (5), ir ietverta saistība nodrošināt peldvietu ūdens augstu kvalitāti, tostarp pārskatot Padomes Direktīvu 76/160/EEK (1975. gada 8. decembris) par peldvietu ūdens kvalitāti (6). |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (5), ir ietverta saistība nodrošināt peldvietu ūdens augstu kvalitāti, tostarp pārskatot Padomes Direktīvu 76/160/EEK (1975. gada 8. decembris) par peldvietu ūdens kvalitāti (6).

| (6) | Saskaņā ar Līgumu, izstrādājot vides politikas nostādnes, Kopienai cita starpā jāņem vērā pieejamā zinātniskā un tehniskā informācija. Šajā direktīvā būtu jāizmanto zinātniskie dati, ieviešot visticamākos rādītāju parametrus, lai prognozētu mikrobioloģiskos veselības apdraudējumus un panāktu augsta līmeņa aizsardzību. Būtu steidzami jāveic turpmāki epidemioloģiski pētījumi attiecībā uz veselības apdraudējumiem saistībā ar peldēšanos, jo īpaši saldūdenī. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Līgumu, izstrādājot vides politikas nostādnes, Kopienai cita starpā jāņem vērā pieejamā zinātniskā un tehniskā informācija. Šajā direktīvā būtu jāizmanto zinātniskie dati, ieviešot visticamākos rādītāju parametrus, lai prognozētu mikrobioloģiskos veselības apdraudējumus un panāktu augsta līmeņa aizsardzību. Būtu steidzami jāveic turpmāki epidemioloģiski pētījumi attiecībā uz veselības apdraudējumiem saistībā ar peldēšanos, jo īpaši saldūdenī.

| (7) | Lai palielinātu resursu lietderību un atbilstīgu izmantošanu, ir nepieciešams šo direktīvu cieši koordinēt ar citiem Kopienas tiesību aktiem par ūdens resursiem, jo īpaši Padomes Direktīvu 91/271/EEK (1991. gada 21. maijs) par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (7), Padomes Direktīvu 91/676/EEK (1991. gada 12. decembris) attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (8), un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (9). |
| --- | --- |

(7)

Lai palielinātu resursu lietderību un atbilstīgu izmantošanu, ir nepieciešams šo direktīvu cieši koordinēt ar citiem Kopienas tiesību aktiem par ūdens resursiem, jo īpaši Padomes Direktīvu 91/271/EEK (1991. gada 21. maijs) par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (7), Padomes Direktīvu 91/676/EEK (1991. gada 12. decembris) attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (8), un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (9).

| (8) | Atbilstīga informācija par plānotajiem pasākumiem un īstenošanas progresu būtu jāsniedz ieinteresētajām personām. Sabiedrībai būtu jāsaņem atbilstīga un laikā sniegta informācija par peldvietu ūdens kvalitātes monitoringa un to riska pārvaldības pasākumu rezultātiem, ko veic, lai novērstu veselības apdraudējumus, jo īpaši saistībā ar paredzamu īstermiņa piesārņojumu vai ārkārtas situācijām. Būtu jāizmanto jaunas tehnoloģijas, kas dod iespēju informēt sabiedrību efektīvā un salīdzinošā veidā par peldvietu ūdeņiem visā Kopienā. |
| --- | --- |

(8)

Atbilstīga informācija par plānotajiem pasākumiem un īstenošanas progresu būtu jāsniedz ieinteresētajām personām. Sabiedrībai būtu jāsaņem atbilstīga un laikā sniegta informācija par peldvietu ūdens kvalitātes monitoringa un to riska pārvaldības pasākumu rezultātiem, ko veic, lai novērstu veselības apdraudējumus, jo īpaši saistībā ar paredzamu īstermiņa piesārņojumu vai ārkārtas situācijām. Būtu jāizmanto jaunas tehnoloģijas, kas dod iespēju informēt sabiedrību efektīvā un salīdzinošā veidā par peldvietu ūdeņiem visā Kopienā.

| (9) | Monitoringa nolūkos ir jāizmanto saskaņotas analīzes metodes un prakse. Monitorings un kvalitātes novērtēšana ilgākā laikposmā ir nepieciešama, lai iegūtu reālu peldvietu ūdens klasifikāciju. |
| --- | --- |

(9)

Monitoringa nolūkos ir jāizmanto saskaņotas analīzes metodes un prakse. Monitorings un kvalitātes novērtēšana ilgākā laikposmā ir nepieciešama, lai iegūtu reālu peldvietu ūdens klasifikāciju.

| (10) | Atbilstība būtu jāievēro ne tikai saistībā ar mērīšanu un aprēķiniem, bet arī attiecībā uz atbilstīgiem pārvaldības pasākumiem un kvalitātes nodrošināšanu. Tādējādi peldvietu ūdens aprakstu sistēma ir atbilstīga, lai panāktu labāku izpratni par riskiem kā pamatu pārvaldības pasākumiem. Vienlaikus īpaša uzmanība būtu jāpievērš kvalitātes standartu ievērošanai un saskaņotai pārējai no Direktīvas 76/160/EEK. |
| --- | --- |

(10)

Atbilstība būtu jāievēro ne tikai saistībā ar mērīšanu un aprēķiniem, bet arī attiecībā uz atbilstīgiem pārvaldības pasākumiem un kvalitātes nodrošināšanu. Tādējādi peldvietu ūdens aprakstu sistēma ir atbilstīga, lai panāktu labāku izpratni par riskiem kā pamatu pārvaldības pasākumiem. Vienlaikus īpaša uzmanība būtu jāpievērš kvalitātes standartu ievērošanai un saskaņotai pārējai no Direktīvas 76/160/EEK.

| (11) | Kopiena 2005. gada 17. februārī ratificēja ANO/EEK Konvenciju par piekļuvi informācijai, sabiedrības iesaistīšanu lēmumu pieņemšanā un tiesas pieejamību vides jautājumos (Orhūsas Konvencija). Tādējādi būtu lietderīgi šajā direktīvā ietvert noteikumus par publisku piekļuvi informācijai un paredzēt sabiedrības iesaistīšanu tās īstenošanā, lai papildinātu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/4/EK (2003. gada 28. janvāris) par vides informācijas pieejamību sabiedrībai (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/35/EK (2003. gada 26. maijs), ar ko paredz sabiedrības līdzdalību dažu ar vidi saistītu plānu un programmu izstrādē (11). |
| --- | --- |

(11)

Kopiena 2005. gada 17. februārī ratificēja ANO/EEK Konvenciju par piekļuvi informācijai, sabiedrības iesaistīšanu lēmumu pieņemšanā un tiesas pieejamību vides jautājumos (Orhūsas Konvencija). Tādējādi būtu lietderīgi šajā direktīvā ietvert noteikumus par publisku piekļuvi informācijai un paredzēt sabiedrības iesaistīšanu tās īstenošanā, lai papildinātu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/4/EK (2003. gada 28. janvāris) par vides informācijas pieejamību sabiedrībai (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/35/EK (2003. gada 26. maijs), ar ko paredz sabiedrības līdzdalību dažu ar vidi saistītu plānu un programmu izstrādē (11).

| (12) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, proti, uz kopējo standartu pamata nodrošināt peldvietu ūdens labu kvalitāti un augstu aizsardzības līmeni visā Kopienā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, proti, uz kopējo standartu pamata nodrošināt peldvietu ūdens labu kvalitāti un augstu aizsardzības līmeni visā Kopienā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (13) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (12). |
| --- | --- |

(13)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (12).

| (14) | Kopienas peldvietu ūdens resursu politikas nepārtrauktais svarīgums ir acīmredzams katras peldsezonas laikā, jo tā aizsargā sabiedrību no nejauša un pastāvīga piesārņojuma Kopienas peldvietu ūdens apgabalos vai tiem blakus. Vispārējā peldvietu ūdens kvalitāte ir ievērojami uzlabojusies, kopš stājās spēkā Direktīva 76/160/EEK. Tomēr minētajā direktīvā ir atspoguļotas tās zināšanas un pieredze, kas bija gūtas septiņdesmito gadu sākumā. Kopš tā laika ir mainījušies peldvietu ūdens izmantošanas veidi, kā arī zināšanas zinātnes un tehnikas jomā. Tādējādi minētā direktīva būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(14)

Kopienas peldvietu ūdens resursu politikas nepārtrauktais svarīgums ir acīmredzams katras peldsezonas laikā, jo tā aizsargā sabiedrību no nejauša un pastāvīga piesārņojuma Kopienas peldvietu ūdens apgabalos vai tiem blakus. Vispārējā peldvietu ūdens kvalitāte ir ievērojami uzlabojusies, kopš stājās spēkā Direktīva 76/160/EEK. Tomēr minētajā direktīvā ir atspoguļotas tās zināšanas un pieredze, kas bija gūtas septiņdesmito gadu sākumā. Kopš tā laika ir mainījušies peldvietu ūdens izmantošanas veidi, kā arī zināšanas zinātnes un tehnikas jomā. Tādējādi minētā direktīva būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Mērķis un piemērošanas joma

1.   Šajā direktīvā ir sniegti noteikumi attiecībā uz:

| a) | peldvietu ūdens kvalitātes monitoringu un klasifikāciju; |
| --- | --- |

a)

peldvietu ūdens kvalitātes monitoringu un klasifikāciju;

| b) | peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību; un |
| --- | --- |

b)

peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību; un

| c) | sabiedrības informēšanu par peldvietu ūdens kvalitāti. |
| --- | --- |

c)

sabiedrības informēšanu par peldvietu ūdens kvalitāti.

2.   Šīs direktīvas mērķis ir saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti un aizsargāt cilvēku veselību, papildinot Direktīvu 2000/60/EK.

3.   Šo direktīvu piemēro attiecībā uz jebkuru virszemes ūdeņu daļu, ja kompetentā iestāde paredz, ka tajā peldēsies liels skaits cilvēku, un ja tā nav piemērojusi pastāvīgu peldēšanās aizliegumu vai nav sniegusi pastāvīgu ieteikumu nepeldēties (turpmāk – “peldvietu ūdens”). To nepiemēro attiecībā uz:

| a) | peldbaseiniem un dziednieciskiem ūdeņiem; |
| --- | --- |

a)

peldbaseiniem un dziednieciskiem ūdeņiem;

| b) | norobežotu ūdeni, kas pakļauts apstrādei vai ko izmanto ārstnieciskiem nolūkiem; |
| --- | --- |

b)

norobežotu ūdeni, kas pakļauts apstrādei vai ko izmanto ārstnieciskiem nolūkiem;

| c) | mākslīgi radītu, norobežotu ūdeni, kas nošķirts no virszemes ūdeņiem un gruntsūdeņiem. |
| --- | --- |

c)

mākslīgi radītu, norobežotu ūdeni, kas nošķirts no virszemes ūdeņiem un gruntsūdeņiem.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | Terminiem “virszemes ūdeņi”, “gruntsūdeņi”, “iekšējie ūdeņi”, “pārejas ūdeņi”, “piekrastes ūdeņi” un “upes baseins” ir tāda pati nozīme kā Direktīvā 2000/60/EK. |
| --- | --- |

1)

Terminiem “virszemes ūdeņi”, “gruntsūdeņi”, “iekšējie ūdeņi”, “pārejas ūdeņi”, “piekrastes ūdeņi” un “upes baseins” ir tāda pati nozīme kā Direktīvā 2000/60/EK.

| 2) | “Kompetentā iestāde” ir iestāde vai iestādes, ko dalībvalsts ir izraudzījusies, lai nodrošinātu šīs direktīvas prasību ievērošanu, vai jebkura cita iestāde vai struktūra, kurai ir uzticēts šāds pienākums. |
| --- | --- |

2)

“Kompetentā iestāde” ir iestāde vai iestādes, ko dalībvalsts ir izraudzījusies, lai nodrošinātu šīs direktīvas prasību ievērošanu, vai jebkura cita iestāde vai struktūra, kurai ir uzticēts šāds pienākums.

| 3) | “Pastāvīgs” ir apzīmējums attiecībā uz peldēšanās aizliegumu vai ieteikumu nepeldēties, kas ilgst vismaz vienu peldsezonu. |
| --- | --- |

3)

“Pastāvīgs” ir apzīmējums attiecībā uz peldēšanās aizliegumu vai ieteikumu nepeldēties, kas ilgst vismaz vienu peldsezonu.

| 4) | “Liels skaits” attiecībā uz peldētājiem ir skaits, ko kompetentā iestāde uzskata par lielu, jo īpaši ņemot vērā tendences pagātnē vai infrastruktūru, iekārtas vai citus veiktos pasākumus, lai veicinātu peldēšanos. |
| --- | --- |

4)

“Liels skaits” attiecībā uz peldētājiem ir skaits, ko kompetentā iestāde uzskata par lielu, jo īpaši ņemot vērā tendences pagātnē vai infrastruktūru, iekārtas vai citus veiktos pasākumus, lai veicinātu peldēšanos.

| 5) | “Piesārņojums” ir mikrobioloģisks vai citu organismu piesārņojums vai atkritumi, kas ietekmē peldvietu ūdens kvalitāti un rada apdraudējumu peldētāju veselībai, kā minēts 8. un 9. pantā un I pielikuma A slejā. |
| --- | --- |

5)

“Piesārņojums” ir mikrobioloģisks vai citu organismu piesārņojums vai atkritumi, kas ietekmē peldvietu ūdens kvalitāti un rada apdraudējumu peldētāju veselībai, kā minēts 8. un 9. pantā un I pielikuma A slejā.

| 6) | “Peldsezona” ir laikposms, kad gaidāms liels skaits peldētāju. |
| --- | --- |

6)

“Peldsezona” ir laikposms, kad gaidāms liels skaits peldētāju.

| 7) | “Pārvaldības pasākumi” ir šādi pasākumi, kas tiek veikti attiecībā uz peldvietu ūdeni:






  a) | peldvietu ūdens apraksta noteikšana un uzturēšana; |
| --- | --- | --- |

7)

“Pārvaldības pasākumi” ir šādi pasākumi, kas tiek veikti attiecībā uz peldvietu ūdeni:

a)

peldvietu ūdens apraksta noteikšana un uzturēšana;

| b) | monitoringa kalendāra izstrādāšana; |
| --- | --- |

b)

monitoringa kalendāra izstrādāšana;

| c) | peldvietu ūdens monitorings; |
| --- | --- |

c)

peldvietu ūdens monitorings;

| d) | peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšana; |
| --- | --- |

d)

peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšana;

| e) | peldvietu ūdens klasificēšana; |
| --- | --- |

e)

peldvietu ūdens klasificēšana;

| f) | tā piesārņojuma iemeslu noteikšana un novērtēšana, kas var ietekmēt peldvietu ūdeņus un pasliktināt peldētāju veselību; |
| --- | --- |

f)

tā piesārņojuma iemeslu noteikšana un novērtēšana, kas var ietekmēt peldvietu ūdeņus un pasliktināt peldētāju veselību;

| g) | sabiedrības informēšana; |
| --- | --- |

g)

sabiedrības informēšana;

| h) | pasākumu veikšana, lai novērstu peldētāju pakļaušanu piesārņojumam; |
| --- | --- |

h)

pasākumu veikšana, lai novērstu peldētāju pakļaušanu piesārņojumam;

| i) | pasākumu veikšana, lai samazinātu piesārņojuma risku. |
| --- | --- |

i)

pasākumu veikšana, lai samazinātu piesārņojuma risku.

| 8) | “Īstermiņa piesārņojums” ir I pielikuma A slejā minētais mikrobioloģiskais piesārņojums, kam ir skaidri nosakāmi iemesli, kas parasti neietekmē peldvietu ūdens kvalitāti ilgāk par aptuveni 72 stundām pēc tam, kad peldvietu ūdens kvalitāte ietekmēta pirmoreiz, un par ko kompetentā iestāde ir izstrādājusi procedūras, lai to novērstu un attiecīgi rīkotos, kā noteikts II pielikumā. |
| --- | --- |

8)

“Īstermiņa piesārņojums” ir I pielikuma A slejā minētais mikrobioloģiskais piesārņojums, kam ir skaidri nosakāmi iemesli, kas parasti neietekmē peldvietu ūdens kvalitāti ilgāk par aptuveni 72 stundām pēc tam, kad peldvietu ūdens kvalitāte ietekmēta pirmoreiz, un par ko kompetentā iestāde ir izstrādājusi procedūras, lai to novērstu un attiecīgi rīkotos, kā noteikts II pielikumā.

| 9) | “Ārkārtas situācija” ir gadījums vai gadījumu kombinācija, kas ietekmē peldvietu ūdens kvalitāti konkrētajā vietā un kas parasti nenotiek biežāk kā reizi četros gados. |
| --- | --- |

9)

“Ārkārtas situācija” ir gadījums vai gadījumu kombinācija, kas ietekmē peldvietu ūdens kvalitāti konkrētajā vietā un kas parasti nenotiek biežāk kā reizi četros gados.

| 10) | “Peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopums” ir informācija, kas iegūta saskaņā ar 3. pantu. |
| --- | --- |

10)

“Peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopums” ir informācija, kas iegūta saskaņā ar 3. pantu.

| 11) | “Peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšana” ir peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšanas process, izmantojot novērtēšanas metodi, kas sniegta II pielikumā. |
| --- | --- |

11)

“Peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšana” ir peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšanas process, izmantojot novērtēšanas metodi, kas sniegta II pielikumā.

| 12) | “Zilaļģu izplatīšanās” ir zilaļģu vairošanās ziedu, paklāja vai putu veidā. |
| --- | --- |

12)

“Zilaļģu izplatīšanās” ir zilaļģu vairošanās ziedu, paklāja vai putu veidā.

| 13) | Terminam “attiecīgā sabiedrības daļa” ir tāda pati nozīme kā Padomes Direktīvā 85/337/EEK (1985. gada 27. jūnijs) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (13). |
| --- | --- |

13)

Terminam “attiecīgā sabiedrības daļa” ir tāda pati nozīme kā Padomes Direktīvā 85/337/EEK (1985. gada 27. jūnijs) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (13).

II NODAĻA

PELDVIETU ŪDENS KVALITĀTE UN PĀRVALDĪBA

3. pants

Monitorings

1.   Dalībvalstis katru gadu identificē visus peldvietu ūdeņus un nosaka peldsezonas garumu. Tās dara to pirmo reizi pirms pirmās peldsezonas sākuma pēc 2008. gada 24. marta.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka to parametru monitoringu, kas minēti I pielikuma A slejā, veic saskaņā ar IV pielikumu.

3.   Monitoringa vieta ir vieta peldvietu ūdeņos, kur:

| a) | tiek gaidīta lielākā daļa peldētāju; vai |
| --- | --- |

a)

tiek gaidīta lielākā daļa peldētāju; vai

| b) | ir paredzams lielākais piesārņojuma risks saskaņā ar peldvietu ūdens aprakstu. |
| --- | --- |

b)

ir paredzams lielākais piesārņojuma risks saskaņā ar peldvietu ūdens aprakstu.

4.   Monitoringa kalendārs katram peldvietu ūdenim tiek izstrādāts pirms katras peldsezonas sākuma un – pirmo reizi – pirms trešās pilnās peldsezonas sākuma pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās. Monitoringu veic ne vēlāk kā četras dienas pēc dienas, kas noteikta monitoringa kalendārā.

5.   Dalībvalstis var ieviest to parametru monitoringu, kas minēti I pielikumā A slejā, pirmās pilnās peldsezonas laikā pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās. Šādā gadījumā monitoringu veic tik bieži, kā tas paredzēts IV pielikumā. Šāda monitoringa rezultātus var izmantot, lai noteiktu peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumu, kas minēts 4. pantā. Tiklīdz dalībvalstis ievieš monitoringu saskaņā ar šo direktīvu, var pārtraukt to parametru monitoringu, kas minēti Direktīvas 76/160/EEK pielikumā.

6.   Var neņemt vērā paraugus, kas iegūti īstermiņa piesārņojuma laikā. Tos aizvieto ar paraugiem, kas iegūti saskaņā ar IV pielikumu.

7.   Ārkārtas situācijās 4. punktā minēto monitoringa kalendāru var apturēt. To atsāk iespējami īsā laikā pēc ārkārtas situācijas izbeigšanas. Jaunus paraugus ņem cik ātri vien iespējams pēc ārkārtas situācijas izbeigšanas, lai aizvietotu paraugus, kas iztrūkst ārkārtas situācijas dēļ.

8.   Dalībvalstis Komisijai ziņo par jebkādu monitoringa kalendāra apturēšanu. Tās sniedz šādus ziņojumus vēlākais nākamajā gada pārskatā, kas minēts 13. pantā.

9.   Dalībvalstis nodrošina, ka peldvietu ūdens kvalitātes analīzi veic saskaņā ar I pielikumā noteiktajām standartmetodēm un V pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. Tomēr dalībvalstis var atļaut citu metožu vai noteikumu izmantošanu, ja tās var pierādīt, ka šādi iegūtie rezultāti ir līdzvērtīgi rezultātiem, kas iegūti ar I pielikumā noteiktajām metodēm un V pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. Dalībvalstis, kas atļauj izmantot šādas līdzvērtīgas metodes vai noteikumus, sniedz Komisijai visu nepieciešamo informāciju par izmantotajām metodēm vai noteikumiem, kā arī par to līdzvērtību.

4. pants

Peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izstrādāti peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumi, veicot I pielikuma A slejā noteikto parametru monitoringu.

2.   Peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšanu veic:

| a) | attiecībā uz katru peldvietu ūdeni; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz katru peldvietu ūdeni;

| b) | pēc katras peldsezonas beigām; |
| --- | --- |

b)

pēc katras peldsezonas beigām;

| c) | pamatojoties uz peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumu, kas izstrādāts attiecībā uz konkrēto peldsezonu un trim iepriekšējām peldsezonām; un |
| --- | --- |

c)

pamatojoties uz peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumu, kas izstrādāts attiecībā uz konkrēto peldsezonu un trim iepriekšējām peldsezonām; un

| d) | saskaņā ar II pielikumā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar II pielikumā noteikto procedūru.

Tomēr dalībvalsts var pieņemt lēmumu veikt peldvietu ūdens novērtēšanu, pamatojoties uz peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumu, kas izstrādāts tikai attiecībā uz trim iepriekšējām peldsezonām. Ja tiek pieņemts šāds lēmums, dalībvalsts par to paziņo Komisijai iepriekš. Dalībvalsts ziņo Komisijai arī gadījumā, ja tā nolemj atgriezties pie novērtēšanas, kas pamatojas uz četrām peldsezonām. Dalībvalstis nevar mainīt piemērojamo novērtēšanas laikposmu biežāk kā reizi piecos gados.

3.   Peldvietu ūdens informācijas kopumi, ko izmanto, lai veiktu peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšanu, vienmēr ietver vismaz 16 paraugus vai, IV pielikuma 2. punktā minētajos īpašajos apstākļos, 12 paraugus.

4.   Tomēr, ja:

| — | šā panta 3. punkta prasība tiek ievērota; vai |
| --- | --- |

—

šā panta 3. punkta prasība tiek ievērota; vai

| — | peldvietu ūdens informācijas kopums, ko izmanto, lai veiktu peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšanu, ietver vismaz 8 paraugus, gadījumā, ja peldsezona nepārsniedz 8 nedēļas, |
| --- | --- |

—

peldvietu ūdens informācijas kopums, ko izmanto, lai veiktu peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšanu, ietver vismaz 8 paraugus, gadījumā, ja peldsezona nepārsniedz 8 nedēļas,

peldvietu ūdens novērtēšanu var veikt, pamatojoties uz peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumu, kas attiecas uz mazāk nekā četrām peldsezonām, ja:

| a) | peldvietu ūdens ir tikko noteikts; |
| --- | --- |

a)

peldvietu ūdens ir tikko noteikts;

| b) | ir radušās izmaiņas, kas var ietekmēt peldvietu ūdens klasifikāciju saskaņā ar 5. pantu; šādā gadījumā novērtēšanu veic, pamatojoties uz peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumu, kurā ir tikai rezultāti par paraugiem, kas gūti pēc izmaiņām; vai |
| --- | --- |

b)

ir radušās izmaiņas, kas var ietekmēt peldvietu ūdens klasifikāciju saskaņā ar 5. pantu; šādā gadījumā novērtēšanu veic, pamatojoties uz peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumu, kurā ir tikai rezultāti par paraugiem, kas gūti pēc izmaiņām; vai

| c) | peldvietu ūdens jau ir ticis novērtēts saskaņā ar Direktīvu 76/160/EEK; šādā gadījumā izmanto līdzvērtīgu informāciju, kas gūta saskaņā ar minēto direktīvu, un 2. un 3. parametrs Direktīvas 76/160/EEK pielikumā tiek uzskatīti par līdzvērtīgiem 1. un 2. parametram šīs direktīvas I pielikuma A slejā. |
| --- | --- |

c)

peldvietu ūdens jau ir ticis novērtēts saskaņā ar Direktīvu 76/160/EEK; šādā gadījumā izmanto līdzvērtīgu informāciju, kas gūta saskaņā ar minēto direktīvu, un 2. un 3. parametrs Direktīvas 76/160/EEK pielikumā tiek uzskatīti par līdzvērtīgiem 1. un 2. parametram šīs direktīvas I pielikuma A slejā.

5.   Dalībvalstis var sadalīt vai sagrupēt kopā esošos peldvietu ūdeņus, ņemot vērā peldvietu ūdens kvalitātes novērtējumus. Tās var sagrupēt esošos peldvietu ūdeņus tikai gadījumā, ja šie ūdeņi:

| a) | ir blakusesoši; |
| --- | --- |

a)

ir blakusesoši;

| b) | ir novērtēti līdzīgā veidā iepriekšējo četru gadu laikā saskaņā ar 2., 3. punktu un 4. punkta c) apakšpunktu; un |
| --- | --- |

b)

ir novērtēti līdzīgā veidā iepriekšējo četru gadu laikā saskaņā ar 2., 3. punktu un 4. punkta c) apakšpunktu; un

| c) | tiem ir tādi peldvietu ūdens apraksti, kas identificē kopējus riska faktorus vai liecina, ka nav šādu faktoru. |
| --- | --- |

c)

tiem ir tādi peldvietu ūdens apraksti, kas identificē kopējus riska faktorus vai liecina, ka nav šādu faktoru.

5. pants

Peldvietu ūdens klasifikācija un kvalitātes statuss

1.   Pamatojoties uz saskaņā ar 4. pantu veiktās peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšanas rezultātiem, dalībvalstis atbilstīgi II pielikumā izklāstītajiem kritērijiem klasificē peldvietu ūdeni kā:

| a) | “zemas” kvalitātes; |
| --- | --- |

a)

“zemas” kvalitātes;

| b) | “pietiekamas” kvalitātes; |
| --- | --- |

b)

“pietiekamas” kvalitātes;

| c) | “labas” kvalitātes; vai |
| --- | --- |

c)

“labas” kvalitātes; vai

| d) | “izcilas” kvalitātes ūdeni. |
| --- | --- |

d)

“izcilas” kvalitātes ūdeni.

2.   Pirmo klasificēšanu saskaņā ar šīs direktīvas prasībām pabeidz vēlākais līdz 2015. gada peldsezonas beigām.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka līdz 2015. gada peldsezonas beigām visi peldvietu ūdeņi ir vismaz ar “pietiekamu” kvalitāti. Tās veic īstenojamus un samērīgus pasākumus, ko tie uzskata par atbilstīgiem, nolūkā palielināt to peldvietu ūdeņu skaitu, kas tiek klasificēti kā “izcilas” vai “labas” kvalitātes ūdeņi.

4.   Tomēr neatkarīgi no vispārējās prasības 3. punktā peldvietu ūdeņi var pagaidām tikt klasificēti kā “zemas” kvalitātes ūdeņi un joprojām saglabāt atbilstību šai direktīvai. Šādos gadījumos dalībvalstis nodrošina, ka tiek ievēroti šādi nosacījumi:

| a) | attiecībā uz katru “zemas” kvalitātes peldvietu ūdeni veic šādus pasākumus, sākot ar nākamo peldsezonu pēc ūdens klasificēšanas:






  i) | piemēroti pārvaldības pasākumi, tostarp peldēšanās aizliegums vai ieteikums nepeldēties, nolūkā novērst peldētāju pakļaušanu apdraudējumam; un |
| --- | --- | --- |

a)

attiecībā uz katru “zemas” kvalitātes peldvietu ūdeni veic šādus pasākumus, sākot ar nākamo peldsezonu pēc ūdens klasificēšanas:

i)

piemēroti pārvaldības pasākumi, tostarp peldēšanās aizliegums vai ieteikums nepeldēties, nolūkā novērst peldētāju pakļaušanu apdraudējumam; un

| ii) | labas kvalitātes nesasniegšanas cēloņu un iemeslu noteikšana; |
| --- | --- |

ii)

labas kvalitātes nesasniegšanas cēloņu un iemeslu noteikšana;

| iii) | piemēroti pasākumi, lai novērstu, samazinātu vai likvidētu piesārņojuma iemeslus; un |
| --- | --- |

iii)

piemēroti pasākumi, lai novērstu, samazinātu vai likvidētu piesārņojuma iemeslus; un

| iv) | saskaņā ar 12. pantu sabiedrības brīdināšana ar skaidrām un vienkāršām zīmēm, kā arī informēšana par piesārņojuma avotiem un veiktajiem pasākumiem, ņemot par pamatu peldvietu ūdens aprakstu. |
| --- | --- |

iv)

saskaņā ar 12. pantu sabiedrības brīdināšana ar skaidrām un vienkāršām zīmēm, kā arī informēšana par piesārņojuma avotiem un veiktajiem pasākumiem, ņemot par pamatu peldvietu ūdens aprakstu.

| b) | Ja peldvietu ūdens tiek klasificēts kā “zemas” kvalitātes ūdens piecu secīgu gadu laikā, nosaka pastāvīgu peldēšanās aizliegumu vai pastāvīgu ieteikumu nepeldēties. Tomēr dalībvalstis var noteikt pastāvīgu peldēšanās aizliegumu vai pastāvīgu ieteikumu nepeldēties pirms piecu gadu laikposma beigām, ja dalībvalsts uzskata, ka “pietiekamas” kvalitātes sasniegšana nav iespējama vai rada nesamērīgus izdevumus. |
| --- | --- |

b)

Ja peldvietu ūdens tiek klasificēts kā “zemas” kvalitātes ūdens piecu secīgu gadu laikā, nosaka pastāvīgu peldēšanās aizliegumu vai pastāvīgu ieteikumu nepeldēties. Tomēr dalībvalstis var noteikt pastāvīgu peldēšanās aizliegumu vai pastāvīgu ieteikumu nepeldēties pirms piecu gadu laikposma beigām, ja dalībvalsts uzskata, ka “pietiekamas” kvalitātes sasniegšana nav iespējama vai rada nesamērīgus izdevumus.

6. pants

Peldvietu ūdens apraksti

1.   Dalībvalstis nodrošina peldvietu ūdeņu aprakstu izveidošanu saskaņā ar III pielikumu. Katra peldvietu ūdens apraksts var attiekties uz atsevišķu peldvietu ūdeni vai vairākiem blakusesošiem peldvietu ūdeņiem. Peldvietu ūdeņu aprakstus pirmo reizi izveido ne vēlāk kā 2011. gada 24. martā.

2.   Peldvietu ūdeņu aprakstus pārskata un atjaunina saskaņā ar III pielikumu.

3.   Izveidojot, pārskatot un atjauninot peldvietu ūdeņu aprakstus, atbilstīgi izmanto informāciju, kas iegūta no monitoringa un novērtēšanas, kura veikta saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK un attiecas uz šo direktīvu.

7. pants

Pārvaldības pasākumi ārkārtas apstākļos

Dalībvalstis nodrošina, ka tiek veikti atbilstīgi un laicīgi pasākumi, ja tās konstatē neparedzētas situācijas, kas nelabvēlīgi ietekmē peldvietu ūdens kvalitāti un peldētāju veselību vai par ko ir pamatotas aizdomas, ka tām varētu būt šāda nelabvēlīga ietekme. Šādi pasākumi ietver sabiedrības informēšanu un, ja nepieciešams, pagaidu peldēšanās aizliegumu.

8. pants

Risks saistībā ar zilaļģēm

1.   Ja peldvietu ūdens apraksts liecina par zilaļģu izplatīšanās iespējamību, veic atbilstīgu monitoringu, lai nodrošinātu veselības apdraudējumu laicīgu noteikšanu.

2.   Gadījumā, ja notiek zilaļģu izplatīšanās un ir noteikts vai pieņemts, ka pastāv veselības apdraudējums, nekavējoties veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, lai novērstu pakļaušanu riskam, tostarp informējot sabiedrību.

9. pants

Citi parametri

1.   Ja peldvietu ūdens apraksts liecina par tendenci attiecībā uz lielaļģu un/vai jūras fitoplanktona izplatīšanos, veic pārbaudi, lai noteiktu to pieņemamību un veselības apdraudējumus, un atbilstīgus pārvaldības pasākumus, tostarp sabiedrības informēšanu.

2.   Peldvietu ūdeņus pārbauda attiecībā uz tādu piesārņojumu kā darvaini atlikumi, stikls, plastmasa, gumija vai jebkura cita veida atkritumi. Ja konstatē šāda veida piesārņojumu, veic atbilstīgus pasākumus, tostarp, ja nepieciešams, sabiedrības informēšanu.

10. pants

Sadarbība robežšķērsojošo ūdeņu jomā

Ja upes baseins izraisa pārrobežu ietekmi uz peldvietu ūdens kvalitāti, iesaistītās dalībvalstis atbilstīgi sadarbojas šīs direktīvas īstenošanā, tostarp veicot atbilstīgas informācijas apmaiņu un vienotu rīcību, lai kontrolētu šādu ietekmi.

III NODAĻA

INFORMĀCIJAS APMAIŅA

11. pants

Sabiedrības līdzdalība

Dalībvalstis veicina sabiedrības piedalīšanos šīs direktīvas ieviešanā, un nodrošina to, lai attiecīgajai sabiedrības daļai būtu sniegta iespēja:

| — | iegūt informāciju par līdzdalības veidu; un |
| --- | --- |

—

iegūt informāciju par līdzdalības veidu; un

| — | sniegt ierosinājumus, izteikt piezīmes vai sūdzības. |
| --- | --- |

—

sniegt ierosinājumus, izteikt piezīmes vai sūdzības.

Jo īpaši tas attiecas uz peldvietu ūdeņu sarakstu izveidošanu, pārskatīšanu un atjaunināšanu saskaņā ar 3. panta 1. punktu. Kompetentās iestādes ņem vērā jebkuru iegūto informāciju.

12. pants

Sabiedrības informēšana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka šādu informāciju aktīvi izplata un dara pieejamu peldsezonas laikā viegli pieejamā vietā katra peldvietu ūdens tuvākajā apkaimē:

| a) | pašreizējā peldvietu ūdens klasifikācija un jebkāds peldēšanās aizliegums vai ieteikums nepeldēties, kas minēti šajā pantā, izmantojot skaidru un vienkāršu zīmi vai simbolu; |
| --- | --- |

a)

pašreizējā peldvietu ūdens klasifikācija un jebkāds peldēšanās aizliegums vai ieteikums nepeldēties, kas minēti šajā pantā, izmantojot skaidru un vienkāršu zīmi vai simbolu;

| b) | peldvietu ūdens vispārējs apraksts, nelietojot tehniskus terminus un ņemot par pamatu peldvietu ūdens aprakstu, kas izveidots saskaņā ar III pielikumu; |
| --- | --- |

b)

peldvietu ūdens vispārējs apraksts, nelietojot tehniskus terminus un ņemot par pamatu peldvietu ūdens aprakstu, kas izveidots saskaņā ar III pielikumu;

| c) | gadījumā, ja peldvietu ūdeņi ir pakļauti īstermiņa piesārņojumam:






  — | paziņojums par to, ka peldvietu ūdens ir pakļauts īstermiņa piesārņojumam, |
| --- | --- | --- |

c)

gadījumā, ja peldvietu ūdeņi ir pakļauti īstermiņa piesārņojumam:

—

paziņojums par to, ka peldvietu ūdens ir pakļauts īstermiņa piesārņojumam,

| — | norāde par to dienu skaitu, kurās tika aizliegta peldēšanās vai ieteikts nepeldēties iepriekšējā peldsezonā šāda piesārņojuma dēļ, un |
| --- | --- |

—

norāde par to dienu skaitu, kurās tika aizliegta peldēšanās vai ieteikts nepeldēties iepriekšējā peldsezonā šāda piesārņojuma dēļ, un

| — | brīdinājums par to, kad šāds piesārņojums ir paredzams vai pastāv; |
| --- | --- |

—

brīdinājums par to, kad šāds piesārņojums ir paredzams vai pastāv;

| d) | informācija par ārkārtas situāciju raksturu un paredzamo ilgumu šādos gadījumos; |
| --- | --- |

d)

informācija par ārkārtas situāciju raksturu un paredzamo ilgumu šādos gadījumos;

| e) | gadījumā, ja peldēšanās tiek aizliegta vai tiek izdots ieteikums nepeldēties, paziņojums par to sabiedrībai un pamatojums; |
| --- | --- |

e)

gadījumā, ja peldēšanās tiek aizliegta vai tiek izdots ieteikums nepeldēties, paziņojums par to sabiedrībai un pamatojums;

| f) | gadījumā, ja peldēšanās tiek pastāvīgi aizliegta vai tiek izdots pastāvīgs ieteikums nepeldēties, fakts, ka attiecīgais apgabals vairs nav peldvietu ūdens un iemesli tā deklasificēšanai; un |
| --- | --- |

f)

gadījumā, ja peldēšanās tiek pastāvīgi aizliegta vai tiek izdots pastāvīgs ieteikums nepeldēties, fakts, ka attiecīgais apgabals vairs nav peldvietu ūdens un iemesli tā deklasificēšanai; un

| g) | norāde par sīkākas informācijas avotiem saskaņā ar 2. punktu. |
| --- | --- |

g)

norāde par sīkākas informācijas avotiem saskaņā ar 2. punktu.

2.   Dalībvalstis izmanto piemērotus medijus un tehnoloģijas, tostarp internetu, lai aktīvi un ātri izplatītu informāciju attiecībā uz peldvietu ūdeņiem, kā minēts 1. punktā, un vajadzības gadījumā arī šādu informāciju vairākās valodās:

| a) | peldvietu ūdeņu saraksts; |
| --- | --- |

a)

peldvietu ūdeņu saraksts;

| b) | katra peldvietu ūdens klasifikācija pēdējo trīs gadu laikā un apraksts, tostarp tā monitoringa rezultāti, kas veikts saskaņā ar šo direktīvu kopš pēdējās klasifikācijas; |
| --- | --- |

b)

katra peldvietu ūdens klasifikācija pēdējo trīs gadu laikā un apraksts, tostarp tā monitoringa rezultāti, kas veikts saskaņā ar šo direktīvu kopš pēdējās klasifikācijas;

| c) | par “zemas” kvalitātes peldvietu ūdeņiem – informācija par piesārņojuma avotiem un veiktajiem pasākumiem, lai novērstu peldētāju pakļaušanu piesārņojumam un atrisinātu tā cēloņus, kā minēts 5. panta 4. punktā; un |
| --- | --- |

c)

par “zemas” kvalitātes peldvietu ūdeņiem – informācija par piesārņojuma avotiem un veiktajiem pasākumiem, lai novērstu peldētāju pakļaušanu piesārņojumam un atrisinātu tā cēloņus, kā minēts 5. panta 4. punktā; un

| d) | par peldvietu ūdeņiem, kas ir pakļauti īstermiņa piesārņojumam, – vispārēja informācija par:






  — | apstākļiem, kas varēja izraisīt īstermiņa piesārņojumu, |
| --- | --- | --- |

d)

par peldvietu ūdeņiem, kas ir pakļauti īstermiņa piesārņojumam, – vispārēja informācija par:

—

apstākļiem, kas varēja izraisīt īstermiņa piesārņojumu,

| — | šāda piesārņojuma iespējamību un tā paredzamo ilgumu, |
| --- | --- |

—

šāda piesārņojuma iespējamību un tā paredzamo ilgumu,

| — | piesārņojuma cēloņiem un veiktajiem pasākumiem nolūkā novērst peldētāju pakļaušanu piesārņojumam un atrisināt tā cēloņus. |
| --- | --- |

—

piesārņojuma cēloņiem un veiktajiem pasākumiem nolūkā novērst peldētāju pakļaušanu piesārņojumam un atrisināt tā cēloņus.

Šā punkta a) apakšpunktā minēto sarakstu dara pieejamu katru gadu pirms peldsezonas sākuma. Šā punkta b) apakšpunktā minētos monitoringa rezultātus dara pieejamus internetā pēc analīzes pabeigšanas.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minēto informāciju izplata iespējami īsā laikā pēc tās iegūšanas, sākot ar piektās peldsezonas sākumu pēc 2008. gada 24. marta.

4.   Dalībvalstis un Komisija, kad vien iespējams, dara pieejamu sabiedrībai informāciju ar ģeogrāfisku piesaisti un sniedz to skaidrā un saskaņotā veidā, jo īpaši izmantojot zīmes un simbolus.

13. pants

Ziņojumi

1.   Dalībvalstis iesniedz Komisijai monitoringa rezultātus un peldvietu ūdens kvalitātes novērtējumus par katru peldsezonu, kā arī būtisko veikto pasākumu aprakstu. Dalībvalstis sniedz šo informāciju katru gadu līdz 31. decembrim attiecībā uz iepriekšējo peldsezonu. Tās sāk iesniegt informāciju, tiklīdz ir veikta pirmā peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšana saskaņā ar 4. pantu.

2.   Dalībvalstis katru gadu ziņo Komisijai pirms peldsezonas sākuma par visiem ūdeņiem, kas identificēti kā peldvietu ūdeņi, tostarp pamatojumu attiecībā uz jebkādām izmaiņām, salīdzinot ar iepriekšējo gadu. Tās dara to pirmo reizi pirms pirmās peldsezonas sākuma pēc 2008. gada 24. marta.

3.   Kad tiek uzsākts peldvietu ūdens monitorings saskaņā ar šo direktīvu, ikgadējo ziņošanu Komisijai saskaņā ar 1. punktu turpina veikt atbilstīgi Direktīvai 76/160/EEK līdz laikam, kad var veikt pirmo novērtēšanu saskaņā ar šo direktīvu. Šajā laikposmā 1. parametru, kas minēts Direktīvas 76/160/EEK pielikumā, neņem vērā gada ziņojumā, un 2. un 3. parametru Direktīvas 76/160/EEK pielikumā uzskata par līdzvērtīgu 2. un 1. parametram šīs direktīvas I pielikuma A slejā.

4.   Komisija publicē gada kopsavilkuma ziņojumu par peldvietu ūdens kvalitāti Kopienā, tostarp par peldvietu ūdens klasifikāciju, atbilstību šai direktīvai un būtiskajiem veiktajiem pārvaldības pasākumiem. Komisija publicē šo ziņojumu līdz 30. aprīlim katru gadu, tostarp internetā. Izstrādājot ziņojumu, Komisija, cik iespējams, izmanto vislabākās datu vākšanas, novērtēšanas un noformēšanas sistēmas saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem, jo īpaši Direktīvu 2000/60/EK.

IV NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

14. pants

Ziņojums un pārskatīšana

1.   Komisija ne vēlāk kā 2008. gadā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu. Ziņojumā īpaši ņem vērā:

| a) | tādu atbilstīgu Eiropas epidemioloģisko pētījumu rezultātus, ko veic Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm; |
| --- | --- |

a)

tādu atbilstīgu Eiropas epidemioloģisko pētījumu rezultātus, ko veic Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm;

| b) | citus zinātniskus, analītiskus un epidemioloģiskus pētījumus, kas saistīti ar peldvietu ūdens kvalitātes parametriem, tostarp saistībā ar vīrusiem; un |
| --- | --- |

b)

citus zinātniskus, analītiskus un epidemioloģiskus pētījumus, kas saistīti ar peldvietu ūdens kvalitātes parametriem, tostarp saistībā ar vīrusiem; un

| c) | Pasaules Veselības organizācijas ieteikumus. |
| --- | --- |

c)

Pasaules Veselības organizācijas ieteikumus.

2.   Dalībvalstis līdz 2014. gada beigām iesniedz Komisijai rakstiskus apsvērumus par ziņojumu, tostarp par nepieciešamību veikt jebkādus turpmākus pētījumus vai novērtēšanu, kas var būt vajadzīgi, lai palīdzētu Komisijai pārskatīt šo direktīvu saskaņā ar 3. punktu.

3.   Ņemot vērā ziņojumu, dalībvalstu rakstiskos apsvērumus un izvērstu ietekmes novērtējumu, kā arī paturot prātā pieredzi, kas gūta, īstenojot šo direktīvu, Komisija ne vēlāk kā 2020. gadā pārskata šo direktīvu, īpašu uzmanību pievēršot peldvietu ūdens kvalitātes rādītājiem, tostarp norādot, vai būtu atbilstīgi pārtraukt “pietiekamas” kvalitātes klasifikāciju un iesniedz, ja vajadzīgs, priekšlikumus atbilstīgiem tiesību aktiem saskaņā ar Līguma 251. pantu.

15. pants

Tehniskie pielāgojumi un īstenošanas pasākumi

1.   Saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem lēmumu:

| a) | noteikt EN/ISO standartu par mikrobioloģisko metožu līdzvērtību 3. panta 9. punkta piemērošanas nolūkā; |
| --- | --- |

a)

noteikt EN/ISO standartu par mikrobioloģisko metožu līdzvērtību 3. panta 9. punkta piemērošanas nolūkā;

| b) | noteikt sīki izstrādātus noteikumus 8. panta 1. punkta, 12. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 4. punkta īstenošanai; |
| --- | --- |

b)

noteikt sīki izstrādātus noteikumus 8. panta 1. punkta, 12. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 4. punkta īstenošanai;

| c) | pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai analīzes metodes, ko piemēro attiecībā uz I pielikumā noteiktiem parametriem; |
| --- | --- |

c)

pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai analīzes metodes, ko piemēro attiecībā uz I pielikumā noteiktiem parametriem;

| d) | pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai V pielikumu; |
| --- | --- |

d)

pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai V pielikumu;

| e) | noteikt metodiskos norādījumus attiecībā uz kopējām metodēm, lai novērtētu atsevišķos paraugus. |
| --- | --- |

e)

noteikt metodiskos norādījumus attiecībā uz kopējām metodēm, lai novērtētu atsevišķos paraugus.

2.   Komisija iesniedz projektu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu, ievērojot 12. panta 1. punkta a) apakšpunktu, līdz 2010. gada 24. martam. Pirms iesniegšanas tā apspriežas ar dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām iestādēm, attiecīgajām tūrisma un patērētāju organizācijām un citām ieinteresētajām pusēm. Pēc attiecīgu noteikumu pieņemšanas tā izplata informāciju par tiem internetā.

16. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais laikposms ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

17. pants

Atcelšana

1.   Direktīvu 76/160/EEK ar šo atceļ no 2014. gada 13. decembra. Ievērojot 2. punktu, šī atcelšana neskar dalībvalstu saistības attiecībā uz termiņiem atceltās direktīvas transponēšanai un piemērošanai.

2.   Tiklīdz dalībvalstis būs veikušas visus nepieciešamos juridiskos, administratīvos un praktiskos pasākumus, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, piemēros šo direktīvu, kas aizstāj Direktīvu 76/160/EEK.

3.   Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu.

18. pants

Īstenošana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 2008. gada 24. martam. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

Kad dalībvalstis veic minētos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka to, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

19. pants

Spēkā stāšanās

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

20. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2006. gada 15. februārī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

H. WINKLER

---

(1)  OV C 45 E, 25.2.2003., 127. lpp.

1

(2)  OV C 220, 16.9.2003., 39. lpp.

2

(3)  OV C 244, 10.10.2003., 31. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta 2003. gada 21. oktobra Atzinums (OV C 82 E, 1.4.2004., 115. lpp.), Padomes 2004. gada 20. decembra Kopējā nostāja (OV C 111 E, 11.5.2005., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2005. gada 10. maija Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Eiropas Parlamenta 2006. gada 18. janvāra Normatīvā rezolūcija (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2005. gada 20. decembra Lēmums.

4

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(5)  OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV L 31, 5.2.1976., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

6

(7)  OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

7

(8)  OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

8

(9)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 2455/2001/EK (OV L 331, 15.12.2001., 1. lpp.).

9

(10)  OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.

10

(11)  OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp.

11

(12)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

12

(13)  OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/35/EK (OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp.).

13

---

I PIELIKUMS

Attiecībā uz iekšējiem ūdeņiem

| | A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Parametrs | Izcila kvalitāte | Laba kvalitāte | Pietiekama kvalitāte | Analīzes standartmetodes |
| 1. | Zarnu enterokoki (KVV/100 ml) | 200 (1) | 400 (1) | 330 (2) | ISO 7899–1 vai ISO 7899–2 |
| 2. | Escherichia coli (KVV/100 ml) | 500 (1) | 1 000 (1) | 900 (2) | ISO 9308–3 vai ISO 9308–1 |

A

B

C

D

E

Parametrs

Izcila kvalitāte

Laba kvalitāte

Pietiekama kvalitāte

Analīzes standartmetodes

1.

Zarnu enterokoki (KVV/100 ml)

200 (1)

400 (1)

330 (2)

ISO 7899–1 vai ISO 7899–2

2.

Escherichia coli (KVV/100 ml)

500 (1)

1 000 (1)

900 (2)

ISO 9308–3 vai ISO 9308–1

Attiecībā uz piekrastes un pārejas ūdeņiem

| | A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Parametrs | Izcila kvalitāte | Laba kvalitāte | Pietiekama kvalitāte | Analīzes standartmetodes |
| 1. | Zarnu enterokoki (KVV/100 ml) | 100 (3) | 200 (3) | 185 (4) | ISO 7899–1 vai ISO 7899–2 |
| 2. | Escherichia coli (KVV/100 ml) | 250 (3) | 500 (3) | 500 (4) | ISO 9308–3 vai ISO 9308–1 |

A

B

C

D

E

Parametrs

Izcila kvalitāte

Laba kvalitāte

Pietiekama kvalitāte

Analīzes standartmetodes

1.

Zarnu enterokoki (KVV/100 ml)

100 (3)

200 (3)

185 (4)

ISO 7899–1 vai ISO 7899–2

2.

Escherichia coli (KVV/100 ml)

250 (3)

500 (3)

500 (4)

ISO 9308–3 vai ISO 9308–1

---

(1)  Pamatojoties uz 95. procentiles novērtēšanu. Skatīt II pielikumu.

(2)  Pamatojoties uz 90. procentiles novērtēšanu. Skatīt II pielikumu.

(3)  Pamatojoties uz 95. procentiles novērtēšanu. Skatīt II pielikumu.

(4)  Pamatojoties uz 90. procentiles novērtēšanu. Skatīt II pielikumu.

---

II PIELIKUMS

Peldvietu ūdens novērtēšana un klasifikācija

1.   ZEMA KVALITĀTE

Peldvietu ūdens tiek klasificēts kā “zemas kvalitātes” ūdens, ja peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumā par pēdējo novērtēšanas laikposmu (1) procentiles vērtība (2) attiecībā uz mikrobioloģisko uzskaitījumu ir sliktāka (3) nekā “pietiekamas kvalitātes” vērtība, kas noteikta I pielikuma D slejā.

2.   PIETIEKAMA KVALITĀTE

Peldvietu ūdens ir jākvalificē kā “pietiekamas kvalitātes” ūdens:

| 1) | ja peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumā par pēdējo novērtēšanas laikposmu procentiles vērtība attiecībā uz mikrobioloģisko uzskaitījumu ir līdzvērtīga “pietiekamas kvalitātes” vērtībai, kas noteikta I pielikuma D slejā, vai ir labāka (4) par to; un |
| --- | --- |

1)

ja peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumā par pēdējo novērtēšanas laikposmu procentiles vērtība attiecībā uz mikrobioloģisko uzskaitījumu ir līdzvērtīga “pietiekamas kvalitātes” vērtībai, kas noteikta I pielikuma D slejā, vai ir labāka (4) par to; un

| 2) | ja peldvietu ūdens ir pakļauts īstermiņa piesārņojumam, ar nosacījumu, ka:






  i) | veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, tostarp novērošanu, agras brīdināšanas sistēmas un monitoringu, lai novērstu peldētāju pakļaušanu riskam, brīdinot tos, vai, ja nepieciešams, nosakot peldēšanās aizliegumu; |
| --- | --- | --- |

2)

ja peldvietu ūdens ir pakļauts īstermiņa piesārņojumam, ar nosacījumu, ka:

i)

veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, tostarp novērošanu, agras brīdināšanas sistēmas un monitoringu, lai novērstu peldētāju pakļaušanu riskam, brīdinot tos, vai, ja nepieciešams, nosakot peldēšanās aizliegumu;

| ii) | veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, lai novērstu, samazinātu vai likvidētu piesārņojuma avotus; un |
| --- | --- |

ii)

veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, lai novērstu, samazinātu vai likvidētu piesārņojuma avotus; un

| iii) | to paraugu skaits, kas netika ņemti vērā saskaņā ar 3. panta 6. punktu īstermiņa piesārņojuma dēļ, pēdējā novērtēšanas laikposmā nepārsniedz 15 % no kopējā paraugu skaita, kas minētajam laikposmam paredzēts monitoringa kalendāros, vai vienu paraugu vienā peldsezonā, izvēloties lielāku skaitli. |
| --- | --- |

iii)

to paraugu skaits, kas netika ņemti vērā saskaņā ar 3. panta 6. punktu īstermiņa piesārņojuma dēļ, pēdējā novērtēšanas laikposmā nepārsniedz 15 % no kopējā paraugu skaita, kas minētajam laikposmam paredzēts monitoringa kalendāros, vai vienu paraugu vienā peldsezonā, izvēloties lielāku skaitli.

3.   LABA KVALITĀTE

Peldvietu ūdens jākvalificē kā “labas kvalitātes” ūdens:

| 1) | ja peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumā par pēdējo novērtēšanas laikposmu procentiles vērtība attiecībā uz mikrobioloģisko uzskaitījumu ir līdzvērtīga “labas kvalitātes” vērtībai, kas noteikta I pielikuma C slejā, vai ir labāka (4) par to; un |
| --- | --- |

1)

ja peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumā par pēdējo novērtēšanas laikposmu procentiles vērtība attiecībā uz mikrobioloģisko uzskaitījumu ir līdzvērtīga “labas kvalitātes” vērtībai, kas noteikta I pielikuma C slejā, vai ir labāka (4) par to; un

| 2) | ja peldvietu ūdens ir pakļauts īstermiņa piesārņojumam, ar nosacījumu, ka:






  i) | veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, tostarp novērošanu, agras brīdināšanas sistēmas un monitoringu, lai novērstu peldētāju pakļaušanu riskam, brīdinot tos vai, ja nepieciešams, nosakot peldēšanās aizliegumu; |
| --- | --- | --- |

2)

ja peldvietu ūdens ir pakļauts īstermiņa piesārņojumam, ar nosacījumu, ka:

i)

veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, tostarp novērošanu, agras brīdināšanas sistēmas un monitoringu, lai novērstu peldētāju pakļaušanu riskam, brīdinot tos vai, ja nepieciešams, nosakot peldēšanās aizliegumu;

| ii) | veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, lai novērstu, samazinātu vai likvidētu piesārņojuma avotus; un |
| --- | --- |

ii)

veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, lai novērstu, samazinātu vai likvidētu piesārņojuma avotus; un

| iii) | to paraugu skaits, kas netika ņemti vērā saskaņā ar 3. panta 6. punktu īstermiņa piesārņojuma dēļ, pēdējā novērtēšanas laikposmā nepārsniedz 15 % no kopējā paraugu skaita, kas minētajam laikposmam paredzēts monitoringa kalendāros, vai vienu paraugu vienā peldsezonā, izvēloties lielāku skaitli. |
| --- | --- |

iii)

to paraugu skaits, kas netika ņemti vērā saskaņā ar 3. panta 6. punktu īstermiņa piesārņojuma dēļ, pēdējā novērtēšanas laikposmā nepārsniedz 15 % no kopējā paraugu skaita, kas minētajam laikposmam paredzēts monitoringa kalendāros, vai vienu paraugu vienā peldsezonā, izvēloties lielāku skaitli.

4.   IZCILA KVALITĀTE

Peldvietu ūdens jāklasificē kā “izcilas kvalitātes” ūdens:

| 1) | ja peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumā par pēdējo novērtēšanas laikposmu procentiles vērtība attiecībā uz mikrobioloģisko uzskaitījumu ir līdzvērtīga “izcilas kvalitātes” vērtībai, kas noteikta I pielikumā B slejā, vai ir labāka par to; un |
| --- | --- |

1)

ja peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumā par pēdējo novērtēšanas laikposmu procentiles vērtība attiecībā uz mikrobioloģisko uzskaitījumu ir līdzvērtīga “izcilas kvalitātes” vērtībai, kas noteikta I pielikumā B slejā, vai ir labāka par to; un

| 2) | ja peldvietu ūdens ir pakļauts īstermiņa piesārņojumam, ar nosacījumu, ka:






  i) | veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, tostarp novērošanu, agras brīdināšanas sistēmas un monitoringu, lai novērstu peldētāju pakļaušanu riskam, brīdinot tos vai, ja nepieciešams, nosakot peldēšanās aizliegumu; |
| --- | --- | --- |

2)

ja peldvietu ūdens ir pakļauts īstermiņa piesārņojumam, ar nosacījumu, ka:

i)

veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, tostarp novērošanu, agras brīdināšanas sistēmas un monitoringu, lai novērstu peldētāju pakļaušanu riskam, brīdinot tos vai, ja nepieciešams, nosakot peldēšanās aizliegumu;

| ii) | veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, lai novērstu, samazinātu vai likvidētu piesārņojuma avotus; un |
| --- | --- |

ii)

veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, lai novērstu, samazinātu vai likvidētu piesārņojuma avotus; un

| iii) | to paraugu skaits, kas netika ņemti vērā saskaņā ar 3. panta 6. punktu īstermiņa piesārņojuma dēļ, pēdējā novērtēšanas laikposmā nepārsniedz 15 % no kopējā paraugu skaita, kas minētajam laikposmam paredzēts monitoringa kalendāros, vai vienu paraugu vienā peldsezonā, izvēloties lielāku skaitli. |
| --- | --- |

iii)

to paraugu skaits, kas netika ņemti vērā saskaņā ar 3. panta 6. punktu īstermiņa piesārņojuma dēļ, pēdējā novērtēšanas laikposmā nepārsniedz 15 % no kopējā paraugu skaita, kas minētajam laikposmam paredzēts monitoringa kalendāros, vai vienu paraugu vienā peldsezonā, izvēloties lielāku skaitli.

PIEZĪMES

---

(1)  “Pēdējais novērtēšanas laikposms” ir pēdējās četras peldsezonas vai, attiecīgajā gadījumā, laikposms, kas noteikts 4. panta 2. vai 4. punktā.

(2)  Balstoties uz procentiles novērtēšanu no log10 normālās iespējamās blīvuma funkcijas attiecībā uz mikrobioloģisko informāciju, kas iegūta no konkrēta peldvietu ūdens, procentiles vērtību iegūst šādi:

| i) | ņem log10 vērtību no visiem baktēriju uzskaitījumiem to datu secībā, kas jānovērtē. (Ja tiek iegūta nulles vērtība, ņem log10 vērtību no analītiskās metodes minimālās noteikšanas robežas); |
| --- | --- |

i)

ņem log10 vērtību no visiem baktēriju uzskaitījumiem to datu secībā, kas jānovērtē. (Ja tiek iegūta nulles vērtība, ņem log10 vērtību no analītiskās metodes minimālās noteikšanas robežas);

| ii) | aprēķina log10 aritmētisko vidējo vērtību (μ); |
| --- | --- |

ii)

aprēķina log10 aritmētisko vidējo vērtību (μ);

| iii) | aprēķina log10 vērtību standartnovirzi (σ). |
| --- | --- |

iii)

aprēķina log10 vērtību standartnovirzi (σ).

Augšējā 90. procentiles vērtība no datu iespējamības blīvuma funkcijas tiek iegūta no šāda vienādojuma: augšējā 90. procentile = antilog (μ + 1,282 σ).

Augšējā 95. procentiles vērtība no datu iespējamības blīvuma funkcijas tiek iegūta no šāda vienādojuma: augšējā 95. procentile = antilog (μ + 1,65 σ).

(3)  “Sliktāka” ir ar augstāku koncentrācijas vērtību, kas izteikta KVV/100 ml.

(4)  “Labāka” ir ar zemāku koncentrācijas vērtību, kas izteikta KVV/100 ml.

---

III PIELIKUMS

Peldvietu ūdens apraksts

| 1. | Peldvietu ūdens aprakstā, kas minēts 6. pantā, jāietver:






  a) | peldvietu ūdens un citu virszemes ūdeņu, kas ir peldvietu ūdens sateces baseinā, tādu fizisko, ģeogrāfisko un hidroloģisko iezīmju apraksts, kuras varētu būt piesārņojuma avots un kuras ir svarīgas saistībā ar šo direktīvu un saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK; |
| --- | --- | --- |

1.

Peldvietu ūdens aprakstā, kas minēts 6. pantā, jāietver:

a)

peldvietu ūdens un citu virszemes ūdeņu, kas ir peldvietu ūdens sateces baseinā, tādu fizisko, ģeogrāfisko un hidroloģisko iezīmju apraksts, kuras varētu būt piesārņojuma avots un kuras ir svarīgas saistībā ar šo direktīvu un saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK;

| b) | to piesārņojuma avotu identifikācija un novērtējums, kas var ietekmēt peldvietu ūdeņus un peldētāju veselību; |
| --- | --- |

b)

to piesārņojuma avotu identifikācija un novērtējums, kas var ietekmēt peldvietu ūdeņus un peldētāju veselību;

| c) | zilaļģu izplatīšanās potenciāla novērtējums; |
| --- | --- |

c)

zilaļģu izplatīšanās potenciāla novērtējums;

| d) | lielaļģu un/vai fitoplanktona izplatīšanās potenciāla novērtējums; |
| --- | --- |

d)

lielaļģu un/vai fitoplanktona izplatīšanās potenciāla novērtējums;

| e) | gadījumā, ja b) apakšpunktā minētais novērtējums liecina par īstermiņa piesārņojuma apdraudējumu, šāda informācija:






  — | attiecīgā īstermiņa piesārņojuma paredzamais raksturs, biežums un ilgums, |
| --- | --- | --- |

e)

gadījumā, ja b) apakšpunktā minētais novērtējums liecina par īstermiņa piesārņojuma apdraudējumu, šāda informācija:

—

attiecīgā īstermiņa piesārņojuma paredzamais raksturs, biežums un ilgums,

| — | sīkāka informācija par jebkādiem esošiem piesārņojuma avotiem, tostarp informācija par veiktajiem pārvaldības pasākumiem un grafiku piesārņojuma avotu likvidēšanai, |
| --- | --- |

—

sīkāka informācija par jebkādiem esošiem piesārņojuma avotiem, tostarp informācija par veiktajiem pārvaldības pasākumiem un grafiku piesārņojuma avotu likvidēšanai,

| — | īstermiņa piesārņojuma laikā veiktie pārvaldības pasākumi, kā arī to struktūru nosaukums un kontaktinformācija, kas atbildīgas par šiem pasākumiem; |
| --- | --- |

—

īstermiņa piesārņojuma laikā veiktie pārvaldības pasākumi, kā arī to struktūru nosaukums un kontaktinformācija, kas atbildīgas par šiem pasākumiem;

| f) | monitoringa vietas atrašanās. |
| --- | --- |

f)

monitoringa vietas atrašanās.

| 2. | Gadījumā, ja peldvietu ūdens ir klasificēts kā “labas”, “pietiekamas” vai “zemas” kvalitātes ūdens, peldvietu ūdens apraksts ir regulāri jāpārskata, lai novērtētu, vai kāds no 1. punktā minētajiem aspektiem ir mainījies. Vajadzības gadījumā aprakstu atjaunina. Pārskatīšanas biežumu un jomu ir jānosaka, pamatojoties uz piesārņojuma raksturu un nopietnību. Tomēr pārskatīšanai jāatbilst vismaz tādiem noteikumiem un jānotiek ar tādu biežumu, kā noteikts turpmāk sniegtajā tabulā.








  Peldvietu ūdens klasifikācija | “Labas” kvalitātes | “Pietiekamas” kvalitātes | “Zemas” kvalitātes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārskatīšanai jānotiek ne retāk kā reizi | 4 gados | 3 gados | 2 gados |
| Aspekti, kas jāpārskata (1. punkta apakšpunkti) | a) līdz f) | a) līdz f) | a) līdz f) |

2.

Gadījumā, ja peldvietu ūdens ir klasificēts kā “labas”, “pietiekamas” vai “zemas” kvalitātes ūdens, peldvietu ūdens apraksts ir regulāri jāpārskata, lai novērtētu, vai kāds no 1. punktā minētajiem aspektiem ir mainījies. Vajadzības gadījumā aprakstu atjaunina. Pārskatīšanas biežumu un jomu ir jānosaka, pamatojoties uz piesārņojuma raksturu un nopietnību. Tomēr pārskatīšanai jāatbilst vismaz tādiem noteikumiem un jānotiek ar tādu biežumu, kā noteikts turpmāk sniegtajā tabulā.

Peldvietu ūdens klasifikācija

“Labas” kvalitātes

“Pietiekamas” kvalitātes

“Zemas” kvalitātes

Pārskatīšanai jānotiek ne retāk kā reizi

4 gados

3 gados

2 gados

Aspekti, kas jāpārskata (1. punkta apakšpunkti)

a) līdz f)

a) līdz f)

a) līdz f)

To peldvietu ūdeņu apraksts, kas pirms tam tika klasificēti kā “izcilas” kvalitātes ūdeņi, ir jāpārskata un pēc vajadzības jāatjaunina tikai gadījumā, ja klasifikācija mainās uz “labu”, “pietiekamu” vai “zemu” kvalitāti. Pārskatīšanā jāizskata visi aspekti, kas minēti 1. punktā.

| 3. | Gadījumā, ja tiek veikti nozīmīgi būvdarbi vai ievērojamas izmaiņas infrastruktūrā peldvietu ūdeņos vai to apkaimē, peldvietu ūdens apraksts ir jāatjaunina pirms nākamās peldsezonas sākuma. |
| --- | --- |

3.

Gadījumā, ja tiek veikti nozīmīgi būvdarbi vai ievērojamas izmaiņas infrastruktūrā peldvietu ūdeņos vai to apkaimē, peldvietu ūdens apraksts ir jāatjaunina pirms nākamās peldsezonas sākuma.

| 4. | Informācija, kas minēta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, ir jāsniedz sīki izstrādātā kartē, ja tas ir izpildāms. |
| --- | --- |

4.

Informācija, kas minēta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, ir jāsniedz sīki izstrādātā kartē, ja tas ir izpildāms.

| 5. | Cita svarīga informācija var būt pievienota vai ietverta, ja kompetentā iestāde uzskata to par atbilstīgu. |
| --- | --- |

5.

Cita svarīga informācija var būt pievienota vai ietverta, ja kompetentā iestāde uzskata to par atbilstīgu.

---

IV PIELIKUMS

Peldvietu ūdens monitorings

| 1. | Viens paraugs ir jāņem tieši pirms katras peldsezonas sākuma. Ņemot vērā šo papildu paraugu un ievērojot 2. punktu, ne mazāk kā četri paraugi ir jāņem un jāanalizē katru peldsezonu. |
| --- | --- |

1.

Viens paraugs ir jāņem tieši pirms katras peldsezonas sākuma. Ņemot vērā šo papildu paraugu un ievērojot 2. punktu, ne mazāk kā četri paraugi ir jāņem un jāanalizē katru peldsezonu.

| 2. | Tomēr ir jāņem un jāanalizē tikai trīs paraugus peldsezonas laikā, ja attiecīgajā peldvietu ūdenī:






  a) | peldsezona nepārsniedz 8 nedēļas; vai |
| --- | --- | --- |

2.

Tomēr ir jāņem un jāanalizē tikai trīs paraugus peldsezonas laikā, ja attiecīgajā peldvietu ūdenī:

a)

peldsezona nepārsniedz 8 nedēļas; vai

| b) | tas atrodas apgabalā ar īpašiem ģeogrāfiskiem ierobežojumiem. |
| --- | --- |

b)

tas atrodas apgabalā ar īpašiem ģeogrāfiskiem ierobežojumiem.

| 3. | Paraugu ņemšanas dienas ir jānosaka ar atbilstīgiem intervāliem visā peldsezonas laikā, un intervāls starp paraugu ņemšanas dienām nedrīkst pārsniegt vienu mēnesi. |
| --- | --- |

3.

Paraugu ņemšanas dienas ir jānosaka ar atbilstīgiem intervāliem visā peldsezonas laikā, un intervāls starp paraugu ņemšanas dienām nedrīkst pārsniegt vienu mēnesi.

| 4. | Īstermiņa piesārņojuma gadījumā ir jāņem viens papildu paraugs, lai pārliecinātos, ka starpgadījums ir beidzies. Šis paraugs neveido daļu no peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopuma. Ja ir nepieciešams aizvietot vērā neņemto paraugu, papildu paraugs ir jāņem 7 dienu laikā pēc īstermiņa piesārņojuma beigām. |
| --- | --- |

4.

Īstermiņa piesārņojuma gadījumā ir jāņem viens papildu paraugs, lai pārliecinātos, ka starpgadījums ir beidzies. Šis paraugs neveido daļu no peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopuma. Ja ir nepieciešams aizvietot vērā neņemto paraugu, papildu paraugs ir jāņem 7 dienu laikā pēc īstermiņa piesārņojuma beigām.

---

V PIELIKUMS

Noteikumi par to, kā rīkoties ar paraugiem, kas paredzēti mikrobioloģiskās analīzes veikšanai

1.   PARAUGU ŅEMŠANAS VIETA

Ja iespējams, paraugs ir jāņem 30 centimetrus zem ūdens virsmas ūdenī, kas ir vismaz 1 metru dziļš.

2.   PARAUGU PUDEĻU STERILIZĒŠANA

Paraugu pudelēm:

| — | jāveic sterilizēšana autoklāvā vismaz 15 minūtes 121 oC temperatūrā; vai |
| --- | --- |

—

jāveic sterilizēšana autoklāvā vismaz 15 minūtes 121 oC temperatūrā; vai

| — | jāveic sauso sterilizēšanu 160 oC līdz 170 oC temperatūrā vismaz 1 stundu; vai |
| --- | --- |

—

jāveic sauso sterilizēšanu 160 oC līdz 170 oC temperatūrā vismaz 1 stundu; vai

| — | jābūt apstarotajiem paraugu traukiem, kas iegūti tieši no ražotāja. |
| --- | --- |

—

jābūt apstarotajiem paraugu traukiem, kas iegūti tieši no ražotāja.

3.   PARAUGU ŅEMŠANA

Paraugu pudeles/trauka apjoms ir atkarīgs no ūdens daudzuma, kas nepieciešams, lai pārbaudītu katru parametru. Minimālais tilpums ir 250 ml.

Paraugu traukiem ir jābūt no caurspīdīga un bezkrāsaina materiāla (stikla, plastmasas vai polipropilēna).

Lai novērstu parauga nejaušu piesārņojumu, paraugu ņēmējam ir jāpielieto dezinfekcijas metodes, lai uzturētu paraugu pudeļu sterilitāti. Sterils aprīkojums (piemēram, sterili ķirurģiskie cimdi, knaibles vai paraugu spailes) nav nepieciešams, ja procedūra tiek izpildīta rūpīgi.

Paraugs ir skaidri jāapzīmē ar neizdzēšamo tinti uz trauka un uz paraugu ņemšanas veidlapas.

4.   PARAUGU GLABĀŠANA UN TRANSPORTĒŠANA PIRMS ANALĪZES

Visos transportēšanas posmos ūdens paraugi ir jāaizsargā no gaismas, jo īpaši no tiešas saules gaismas.

Paraugs ir jāglabā apmēram 4 oC temperatūrā aukstumu saglabājošā kārbā vai ledusskapī (atkarībā no klimata) līdz atvešanai uz laboratoriju. Ja transportēšana uz laboratoriju aizņem vairāk nekā 4 stundas, ir nepieciešama transportēšana ledusskapī.

Laikam starp paraugu ņemšanu un analīzes veikšanu ir jābūt iespējami īsam. Ir ieteicams paraugus analizēt tajā pašā darba dienā. Ja tas nav iespējams praktisku apsvērumu dēļ, paraugus apstrādā ne vairāk kā 24 stundu laikā. Līdz tam tos glabā tumsā un 4 oC ± 3 oC temperatūrā.

---

| 4.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 64/52 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 64/52

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2006/11/EK

(2006. gada 15. februāris)

par piesārņojumu, ko rada dažas bīstamas vielas, kuras novada Kopienas ūdens vidē

(kodificēta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS SAVIENĪBAS PARLAMENTS UN PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

apspriedušies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīva 76/464/EEK (1976. gada 4. maijs) par piesārņojumu, ko rada dažas bīstamas vielas, kuras novada Kopienas ūdens vidē (3), ir vairākas reizes būtiski grozīta (4). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā direktīva būtu jākodificē. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīva 76/464/EEK (1976. gada 4. maijs) par piesārņojumu, ko rada dažas bīstamas vielas, kuras novada Kopienas ūdens vidē (3), ir vairākas reizes būtiski grozīta (4). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā direktīva būtu jākodificē.

| (2) | Ir vajadzīga vispārēja un vienlaicīga dalībvalstu rīcība, lai aizsargātu Kopienas ūdens vidi no piesārņojuma, jo īpaši no piesārņojuma, ko rada konkrētas noturīgas, toksiskas un bioakumulējamas vielas. |
| --- | --- |

(2)

Ir vajadzīga vispārēja un vienlaicīga dalībvalstu rīcība, lai aizsargātu Kopienas ūdens vidi no piesārņojuma, jo īpaši no piesārņojuma, ko rada konkrētas noturīgas, toksiskas un bioakumulējamas vielas.

| (3) | Vairāku konvenciju mērķis ir starptautisko ūdensteču un jūras vides aizsardzība no piesārņojuma. Ir svarīgi nodrošināt šo konvenciju saskaņotu īstenošanu. |
| --- | --- |

(3)

Vairāku konvenciju mērķis ir starptautisko ūdensteču un jūras vides aizsardzība no piesārņojuma. Ir svarīgi nodrošināt šo konvenciju saskaņotu īstenošanu.

| (4) | Atšķirības noteikumos, ko dažādās dalībvalstīs piemēro attiecībā uz konkrētu bīstamu vielu novadīšanu ūdens vidē, var radīt nevienlīdzīgus konkurences nosacījumus un tā tieši ietekmēt kopējā tirgus darbību. |
| --- | --- |

(4)

Atšķirības noteikumos, ko dažādās dalībvalstīs piemēro attiecībā uz konkrētu bīstamu vielu novadīšanu ūdens vidē, var radīt nevienlīdzīgus konkurences nosacījumus un tā tieši ietekmēt kopējā tirgus darbību.

| (5) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (5), paredzēti vairāki pasākumi, lai aizsargātu saldūdeni un jūras ūdeni no konkrētām piesārņojošām vielām. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (5), paredzēti vairāki pasākumi, lai aizsargātu saldūdeni un jūras ūdeni no konkrētām piesārņojošām vielām.

| (6) | Lai nodrošinātu Kopienas ūdens vides efektīvu aizsardzību, ir jāizveido pirmais saraksts, saukts par I sarakstu, kurā iekļauj konkrētas individuālas vielas, kas atlasītas, ņemot vērā galvenokārt to toksiskumu, noturību un bioakumulāciju, izņemot bioloģiski nekaitīgas vielas vai vielas, kuras drīz pārvēršas bioloģiski nekaitīgās vielās, un jāizveido otrais saraksts, saukts par II sarakstu, kurā iekļauj vielas, kam ir kaitīga ietekme uz ūdens vidi, kuru tomēr var ierobežot attiecīgā zonā un kura ir atkarīga no to ūdeņu parametriem un atrašanās vietas, kur šīs vielas novada. Būtu jāsaņem tāda iepriekšēja atļauja šīs vielas novadīt, kurā konkretizēti emisijas standarti. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu Kopienas ūdens vides efektīvu aizsardzību, ir jāizveido pirmais saraksts, saukts par I sarakstu, kurā iekļauj konkrētas individuālas vielas, kas atlasītas, ņemot vērā galvenokārt to toksiskumu, noturību un bioakumulāciju, izņemot bioloģiski nekaitīgas vielas vai vielas, kuras drīz pārvēršas bioloģiski nekaitīgās vielās, un jāizveido otrais saraksts, saukts par II sarakstu, kurā iekļauj vielas, kam ir kaitīga ietekme uz ūdens vidi, kuru tomēr var ierobežot attiecīgā zonā un kura ir atkarīga no to ūdeņu parametriem un atrašanās vietas, kur šīs vielas novada. Būtu jāsaņem tāda iepriekšēja atļauja šīs vielas novadīt, kurā konkretizēti emisijas standarti.

| (7) | Dažādu I saraksta vielu novadīšanas radītais piesārņojums ir jānovērš. Robežvērtības ir noteiktas ar direktīvām, kas minētas IX pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (6). Direktīvas 2000/60/EK 16. pantā ir paredzētas procedūras, saskaņā ar kurām tiek paredzēti kontroles pasākumi un vides kvalitātes standarti attiecībā uz prioritārām vielām. |
| --- | --- |

(7)

Dažādu I saraksta vielu novadīšanas radītais piesārņojums ir jānovērš. Robežvērtības ir noteiktas ar direktīvām, kas minētas IX pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (6). Direktīvas 2000/60/EK 16. pantā ir paredzētas procedūras, saskaņā ar kurām tiek paredzēti kontroles pasākumi un vides kvalitātes standarti attiecībā uz prioritārām vielām.

| (8) | Ir jāsamazina II saraksta vielu radītais ūdens piesārņojums. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāizveido programmas, kur iekļauj vides kvalitātes standartus attiecībā uz ūdeni, kuri noteikti atbilstīgi Padomes direktīvām, ja tādas ir. Šādām vielām piemērojamie emisijas standarti būtu jāaprēķina, pamatojoties uz minētajiem vides kvalitātes standartiem. |
| --- | --- |

(8)

Ir jāsamazina II saraksta vielu radītais ūdens piesārņojums. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāizveido programmas, kur iekļauj vides kvalitātes standartus attiecībā uz ūdeni, kuri noteikti atbilstīgi Padomes direktīvām, ja tādas ir. Šādām vielām piemērojamie emisijas standarti būtu jāaprēķina, pamatojoties uz minētajiem vides kvalitātes standartiem.

| (9) | Vienai vai vairākām dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atsevišķi vai kopā veikt stingrākus pasākumus nekā šajā direktīvā paredzētie. |
| --- | --- |

(9)

Vienai vai vairākām dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atsevišķi vai kopā veikt stingrākus pasākumus nekā šajā direktīvā paredzētie.

| (10) | Būtu jāveic uzskaite par konkrētu īpaši bīstamu vielu novadīšanu Kopienas ūdens vidē, lai zinātu to izcelsmes vietu. |
| --- | --- |

(10)

Būtu jāveic uzskaite par konkrētu īpaši bīstamu vielu novadīšanu Kopienas ūdens vidē, lai zinātu to izcelsmes vietu.

| (11) | Var būt vajadzīgs, pamatojoties uz pieredzi, pārskatīt un vajadzības gadījumā papildināt I pielikuma I un II sarakstu, attiecīgos gadījumos konkrētas vielas no II saraksta iekļaujot I sarakstā. |
| --- | --- |

(11)

Var būt vajadzīgs, pamatojoties uz pieredzi, pārskatīt un vajadzības gadījumā papildināt I pielikuma I un II sarakstu, attiecīgos gadījumos konkrētas vielas no II saraksta iekļaujot I sarakstā.

| (12) | Šī direktīva nedrīkstētu skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem, kādos II pielikumā B daļā norādītās direktīvas transponējamas valstu tiesību aktos, |
| --- | --- |

(12)

Šī direktīva nedrīkstētu skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem, kādos II pielikumā B daļā norādītās direktīvas transponējamas valstu tiesību aktos,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Atbilstīgi 7. pantam šo direktīvu piemēro:

| a) | iekšējiem virszemes ūdeņiem; |
| --- | --- |

a)

iekšējiem virszemes ūdeņiem;

| b) | teritoriālajiem ūdeņiem; |
| --- | --- |

b)

teritoriālajiem ūdeņiem;

| c) | iekšējiem piekrastes ūdeņiem. |
| --- | --- |

c)

iekšējiem piekrastes ūdeņiem.

2. pants

Šajā direktīvā:

| a) | “iekšējie virszemes ūdeņi” ir visi stāvošie vai tekošie virszemes saldūdeņi, kas atrodas vienas vai vairāku dalībvalstu teritorijā; |
| --- | --- |

a)

“iekšējie virszemes ūdeņi” ir visi stāvošie vai tekošie virszemes saldūdeņi, kas atrodas vienas vai vairāku dalībvalstu teritorijā;

| b) | “iekšējie piekrastes ūdeņi” ir ūdeņi krasta virzienā no bāzes līnijas, no kuras mēra teritoriālo ūdeņu platumu; ūdenstecēs tie sniedzas līdz saldūdens robežai; |
| --- | --- |

b)

“iekšējie piekrastes ūdeņi” ir ūdeņi krasta virzienā no bāzes līnijas, no kuras mēra teritoriālo ūdeņu platumu; ūdenstecēs tie sniedzas līdz saldūdens robežai;

| c) | “saldūdens robeža” ir ūdensteces vieta, kur bēguma laikā un mazas saldūdens plūsmas laikā ir ievērojams sāļuma palielinājums jūras ūdens klātbūtnes dēļ; |
| --- | --- |

c)

“saldūdens robeža” ir ūdensteces vieta, kur bēguma laikā un mazas saldūdens plūsmas laikā ir ievērojams sāļuma palielinājums jūras ūdens klātbūtnes dēļ;

| d) | “novadīšana” ir I pielikuma I vai II sarakstā uzskaitīto vielu ievadīšana 1. pantā minētajos ūdeņos, izņemot:






  i) | izbagarētā materiāla novadīšanu; |
| --- | --- | --- |

d)

“novadīšana” ir I pielikuma I vai II sarakstā uzskaitīto vielu ievadīšana 1. pantā minētajos ūdeņos, izņemot:

i)

izbagarētā materiāla novadīšanu;

| ii) | ar darbību saistīto novadīšanu no kuģiem teritoriālajos ūdeņos; |
| --- | --- |

ii)

ar darbību saistīto novadīšanu no kuģiem teritoriālajos ūdeņos;

| iii) | atkritumu nogremdēšanu no kuģiem teritoriālajos ūdeņos; |
| --- | --- |

iii)

atkritumu nogremdēšanu no kuģiem teritoriālajos ūdeņos;

| e) | “piesārņojums” ir cilvēku tieši vai netieši veikta vielu vai enerģijas novadīšana ūdens vidē, kuras sekas ir, piemēram, cilvēku veselībai radīts apdraudējums, kaitējums dzīvajiem resursiem un ūdens ekosistēmām, vides ainaviskās vērtības zaudējums vai citu likumīgu ūdens izmantojumu traucējums. |
| --- | --- |

e)

“piesārņojums” ir cilvēku tieši vai netieši veikta vielu vai enerģijas novadīšana ūdens vidē, kuras sekas ir, piemēram, cilvēku veselībai radīts apdraudējums, kaitējums dzīvajiem resursiem un ūdens ekosistēmām, vides ainaviskās vērtības zaudējums vai citu likumīgu ūdens izmantojumu traucējums.

3. pants

Dalībvalstis saskaņā ar šo direktīvu dara visu vajadzīgo, lai likvidētu 1. pantā minēto ūdeņu piesārņojumu ar bīstamām vielām, kuras pieder pie I pielikuma I sarakstā uzskaitītajām saimēm un grupām (turpmāk – “I saraksta vielas”), kā arī lai samazinātu minēto ūdeņu piesārņojumu ar bīstamām vielām, kuras pieder pie I pielikuma II sarakstā uzskaitītajām saimēm un grupām (turpmāk – “II saraksta vielas”).

4. pants

Attiecībā uz I saraksta vielām:

| a) | vienmēr ir vajadzīga attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes iepriekšēja atļauja novadīt vielas 1. pantā norādītajos ūdeņos, ja to starpā varētu būt kāda no iepriekšminētajām vielām; |
| --- | --- |

a)

vienmēr ir vajadzīga attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes iepriekšēja atļauja novadīt vielas 1. pantā norādītajos ūdeņos, ja to starpā varētu būt kāda no iepriekšminētajām vielām;

| b) | atļauja nosaka emisijas standartus attiecībā uz šādām vielām, kas novadītas 1. pantā norādītajos ūdeņos, un, ja tas ir vajadzīgs, lai īstenotu šo direktīvu, attiecībā uz šādām vielām, kuras novadītas kanalizācijā; |
| --- | --- |

b)

atļauja nosaka emisijas standartus attiecībā uz šādām vielām, kas novadītas 1. pantā norādītajos ūdeņos, un, ja tas ir vajadzīgs, lai īstenotu šo direktīvu, attiecībā uz šādām vielām, kuras novadītas kanalizācijā;

| c) | atļaujas var piešķirt tikai uz ierobežotu laikposmu. Tās var atjaunot, ņemot vērā iespējamās izmaiņas emisiju robežvērtībās, kas noteiktas ar Direktīvas 2000/60/EK IX pielikumā minētajām direktīvām. |
| --- | --- |

c)

atļaujas var piešķirt tikai uz ierobežotu laikposmu. Tās var atjaunot, ņemot vērā iespējamās izmaiņas emisiju robežvērtībās, kas noteiktas ar Direktīvas 2000/60/EK IX pielikumā minētajām direktīvām.

5. pants

1.   Emisijas standartos, ko paredz saskaņā ar 4. pantu piešķirtajās atļaujās, nosaka:

| a) | novadīšanā pieļaujamo maksimālo vielas koncentrāciju. Ja veic atšķaidīšanu, tad emisijas robežvērtību, kas noteikta ar Direktīvas 2000/60/EK IX pielikumā minētajām direktīvām, dala ar atšķaidījuma koeficientu; |
| --- | --- |

a)

novadīšanā pieļaujamo maksimālo vielas koncentrāciju. Ja veic atšķaidīšanu, tad emisijas robežvērtību, kas noteikta ar Direktīvas 2000/60/EK IX pielikumā minētajām direktīvām, dala ar atšķaidījuma koeficientu;

| b) | maksimālo vielas daudzumu, ko pieļaujams novadīt vienā vai vairākos norādītos laikposmos, vajadzības gadījumā to izsakot kā piesārņojošās vielas svaru uz piesārņojošās darbības raksturīgās sastāvdaļas vienību (piem., svara vienība uz izejvielas vai ražojuma vienību). |
| --- | --- |

b)

maksimālo vielas daudzumu, ko pieļaujams novadīt vienā vai vairākos norādītos laikposmos, vajadzības gadījumā to izsakot kā piesārņojošās vielas svaru uz piesārņojošās darbības raksturīgās sastāvdaļas vienību (piem., svara vienība uz izejvielas vai ražojuma vienību).

2.   Katrā atļaujā attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde, ņemot vērā jo īpaši attiecīgās vielas toksiskumu, noturību un bioakumulāciju vidē, kurā vielu novada, vajadzības gadījumā var noteikt stingrākus emisijas standartus par tiem, kas izriet no to emisijas robežvērtību piemērošanas, kuras noteiktas ar Direktīvas 2000/60/EK IX pielikumā minētajām direktīvām.

3.   Ja subjekts, kas veic novadīšanu, paziņo, ka nespēj ievērot noteiktos emisijas standartus, vai ja tāds stāvoklis ir acīm redzams attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei, atļauju atsaka.

4.   Ja emisijas standartus neievēro, attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka atļaujas nosacījumi tiek izpildīti un, vajadzības gadījumā, ka novadīšana tiek aizliegta.

6. pants

1.   Lai samazinātu 1. pantā minēto ūdeņu piesārņojumu ar II saraksta vielām, dalībvalstis izveido programmas, kuru īstenošanā tās jo īpaši izmanto metodes, kas minētas 2. un 3. punktā.

2.   Lai novadītu vielas 1. pantā minētajos ūdeņos, ja to starpā varētu būt kāda no II saraksta vielām, vienmēr ir vajadzīga attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes iepriekšēja atļauja, kurā noteikti emisijas standarti. Šādu standartu pamatā ir vides kvalitātes standarti, ko nosaka, kā paredzēts 3. punktā.

3.   Programmās, kas minētas 1. punktā, iekļauj vides kvalitātes standartus attiecībā uz ūdeni; tos nosaka saskaņā ar Padomes direktīvām, ja tādas ir.

4.   Programmās var iekļaut arī īpašus noteikumus, kas reglamentē vielu vai vielu grupu un produktu sastāvu un izmantošanu, un tajās ņem vērā jaunākos ekonomiski izmantojamos tehnikas sasniegumus.

5.   Programmās nosaka to īstenošanas termiņus.

6.   Programmu kopsavilkumus un to īstenošanas rezultātus paziņo Komisijai.

7.   Komisija kopā ar dalībvalstīm organizē programmu regulāru salīdzināšanu, lai nodrošinātu pietiekamu to īstenošanas saskaņošanu. Ja Komisija to uzskata par vajadzīgu, tā šajā nolūkā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei attiecīgus priekšlikumus.

7. pants

Dalībvalstis dara visu vajadzīgo, lai īstenotu pasākumus, kurus tās pieņēmušas saskaņā ar šo direktīvu, tā, lai nepalielinātu to ūdeņu piesārņojumu, kam nepiemēro 1. pantu. Turklāt tās aizliedz visas darbības, kas tīši vai netīši apiet šīs direktīvas noteikumus.

8. pants

Saskaņā ar šo direktīvu veikto pasākumu piemērošana nekādā ziņā nedrīkst tieši vai netieši izraisīt to, ka 1. pantā minēto ūdeņu piesārņojums palielinās.

9. pants

Attiecīgā gadījumā viena vai vairākas dalībvalstis var atsevišķi vai kopā veikt stingrākus pasākumus nekā šajā direktīvā paredzētie.

10. pants

Kompetentā iestāde veic uzskaiti par novadīšanu 1. pantā minētajos ūdeņos, kuru starpā var būt I saraksta vielas, kam ir piemērojami emisijas standarti.

11. pants

1.   Reizi trijos gados – un pirmo reizi par laikposmu no 1993. gada līdz 1995. gadam ieskaitot – dalībvalstis Komisijai nosūta nozares ziņojumu ar informāciju par šīs direktīvas īstenošanu; šis ziņojums attiecas arī uz citām attiecīgajām Kopienas direktīvām. Šo ziņojumu sagatavo, pamatojoties uz anketu vai formu, ko izstrādā Komisija saskaņā ar procedūru, kura paredzēta 6. pantā Padomes Direktīvā 91/692/EEK (1991. gada 23. decembris), ar ko standartizē un racionalizē ziņojumus par to, kā īsteno dažas direktīvas, kas attiecas uz vidi (7). Minēto anketu vai formu dalībvalstīm nosūta sešus mēnešus pirms ziņojumā aptvertā laikposma sākuma. Ziņojumu Komisijai nosūta deviņos mēnešos pēc tam, kad beidzies ziņojumā aptvertais trīs gadu laikposms.

Kopienas ziņojumu par direktīvas īstenošanu Komisija publicē deviņos mēnešos pēc dalībvalstu ziņojumu saņemšanas.

2.   Informāciju, kas iegūta, piemērojot 1. punktu, izmanto vienīgi tam mērķim, kuram tā ir pieprasīta.

3.   Komisija un dalībvalstu kompetentās iestādes, kā arī to ierēdņi un citi darbinieki neatklāj informāciju, kuru viņi ieguvuši saistībā ar šīs direktīvas piemērošanu un uz kuru tās īpašību dēļ attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu.

4.   Šā panta 2. un 3. punkts neliedz publicēt vispārīgu informāciju vai pārskatus, kuros nav norāžu uz konkrētiem uzņēmumiem vai uzņēmumu apvienībām.

12. pants

Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšlikuma, Komisijai rīkojoties pēc savas ierosmes vai pēc dalībvalsts lūguma, pamatojoties uz pieredzi, pārskata un vajadzības gadījumā papildina I pielikuma I un II sarakstu, attiecīgā gadījumā konkrētas vielas no II saraksta iekļaujot I sarakstā.

13. pants

Ar šo Direktīva 76/464/EEK tiek atcelta, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem, kādos II pielikuma B daļā norādītās direktīvas transponējamas valstu tiesību aktos.

Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas pievienota III pielikumā.

14. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

15. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2006. gada 15. februārī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

H. WINKLER

---

(1)  OV C 117, 30.4.2004., 10. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 26. oktobra Atzinums (OV C 174 E, 14.7.2005., 39. lpp.) un Padomes 2006. gada 30. janvāra Lēmums.

2

(3)  OV L 129, 18.5.1976., 23. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

3

(4)  Sk. II pielikuma A daļu.

4

(5)  OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 2455/2001/EK (OV L 331, 15.12.2001., 1. lpp.).

6

(7)  OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

7

---

I PIELIKUMS

Vielu saimju un grupu I saraksts

I sarakstā iekļautas konkrētas individuālas vielas, kas pieder pie turpmāk norādītajām vielu saimēm un grupām un kas atlasītas, ņemot vērā galvenokārt to toksiskumu, noturību un bioakumulāciju, izņemot vielas, kas ir bioloģiski nekaitīgas vai kas ātri pārvēršas bioloģiski nekaitīgās vielās.

| 1. | Halogēnorganiskie savienojumi un vielas, kas var šādus savienojumus veidot ūdens vidē |
| --- | --- |

1.

Halogēnorganiskie savienojumi un vielas, kas var šādus savienojumus veidot ūdens vidē

| 2. | Fosfororganiskie savienojumi |
| --- | --- |

2.

Fosfororganiskie savienojumi

| 3. | Alvorganiskie savienojumi |
| --- | --- |

3.

Alvorganiskie savienojumi

| 4. | Vielas, par kurām ir pierādīts, ka tām ūdens vidē vai ar ūdens starpniecību piemīt kancerogēnas īpašības (1) |
| --- | --- |

4.

Vielas, par kurām ir pierādīts, ka tām ūdens vidē vai ar ūdens starpniecību piemīt kancerogēnas īpašības (1)

| 5. | Dzīvsudrabs un tā savienojumi |
| --- | --- |

5.

Dzīvsudrabs un tā savienojumi

| 6. | Kadmijs un tā savienojumi |
| --- | --- |

6.

Kadmijs un tā savienojumi

| 7. | Noturīgas minerāleļļas un naftas izcelsmes ogļūdeņraži |
| --- | --- |

7.

Noturīgas minerāleļļas un naftas izcelsmes ogļūdeņraži

un saistībā ar 3., 7., 8. un 12. panta piemērošanu:

| 8. | Noturīgas sintētiskas vielas, kas var peldēt, palikt suspensijā vai nogrimt un kas var traucēt ūdeņu izmantošanu. |
| --- | --- |

8.

Noturīgas sintētiskas vielas, kas var peldēt, palikt suspensijā vai nogrimt un kas var traucēt ūdeņu izmantošanu.

Vielu saimju un grupu II saraksts

II sarakstā iekļauj:

| — | vielas, kuras pieder pie I sarakstā uzskaitītajām vielu saimēm un grupām un kurām ar Direktīvas 2000/60/EK IX pielikumā paredzētajām direktīvām nav noteiktas minētajās direktīvās paredzētās emisijas robežvērtības, |
| --- | --- |

—

vielas, kuras pieder pie I sarakstā uzskaitītajām vielu saimēm un grupām un kurām ar Direktīvas 2000/60/EK IX pielikumā paredzētajām direktīvām nav noteiktas minētajās direktīvās paredzētās emisijas robežvērtības,

| — | konkrētas individuālas vielas un konkrētas vielu kategorijas, kas pieder pie turpmāk uzskaitītajām vielu saimēm un grupām, |
| --- | --- |

—

konkrētas individuālas vielas un konkrētas vielu kategorijas, kas pieder pie turpmāk uzskaitītajām vielu saimēm un grupām,

un kam ir kaitīga ietekme uz ūdens vidi, kuru tomēr var ierobežot attiecīgā zonā un kura ir atkarīga no to ūdeņu parametriem un atrašanas vietas, kur šīs vielas novada.

Vielu saimes un grupas, kas minētas otrajā ievilkumā:

| 1. | Turpmāk norādītie nemetāli un metāli, un to savienojumi:






  1. | Cinks |
| --- | --- | --- |

1.

Turpmāk norādītie nemetāli un metāli, un to savienojumi:

1.

Cinks

| 2. | Varš |
| --- | --- |

2.

Varš

| 3. | Niķelis |
| --- | --- |

3.

Niķelis

| 4. | Hroms |
| --- | --- |

4.

Hroms

| 5. | Svins |
| --- | --- |

5.

Svins

| 6. | Selēns |
| --- | --- |

6.

Selēns

| 7. | Arsēns |
| --- | --- |

7.

Arsēns

| 8. | Antimons |
| --- | --- |

8.

Antimons

| 9. | Molibdēns |
| --- | --- |

9.

Molibdēns

| 10. | Titāns |
| --- | --- |

10.

Titāns

| 11. | Alva |
| --- | --- |

11.

Alva

| 12. | Bārijs |
| --- | --- |

12.

Bārijs

| 13. | Berilijs |
| --- | --- |

13.

Berilijs

| 14. | Bors |
| --- | --- |

14.

Bors

| 15. | Urāns |
| --- | --- |

15.

Urāns

| 16. | Vanādijs |
| --- | --- |

16.

Vanādijs

| 17. | Kobalts |
| --- | --- |

17.

Kobalts

| 18. | Tallijs |
| --- | --- |

18.

Tallijs

| 19. | Telūrs |
| --- | --- |

19.

Telūrs

| 20. | Sudrabs |
| --- | --- |

20.

Sudrabs

| 2. | Biocīdi
  un to atvasinājumi, kas nav iekļauti I sarakstā. |
| --- | --- |

2.

Biocīdi

un to atvasinājumi, kas nav iekļauti I sarakstā.

| 3. | Vielas, kam ir kaitīga ietekme uz to pārtikā lietojamo produktu garšu un/vai smaržu, kuri iegūti no ūdens vides,
  un savienojumi, kas ūdenī var radīt šādas vielas. |
| --- | --- |

3.

Vielas, kam ir kaitīga ietekme uz to pārtikā lietojamo produktu garšu un/vai smaržu, kuri iegūti no ūdens vides,

un savienojumi, kas ūdenī var radīt šādas vielas.

| 4. | Toksiski vai noturīgi silīcijorganiskie savienojumi un vielas, kas ūdenī var radīt šādus savienojumus, izņemot tos, kas ir bioloģiski nekaitīgi vai kas ūdenī ātri pārvēršas nekaitīgās vielās. |
| --- | --- |

4.

Toksiski vai noturīgi silīcijorganiskie savienojumi un vielas, kas ūdenī var radīt šādus savienojumus, izņemot tos, kas ir bioloģiski nekaitīgi vai kas ūdenī ātri pārvēršas nekaitīgās vielās.

| 5. | Neorganiskie fosfora savienojumi un elementārs fosfors. |
| --- | --- |

5.

Neorganiskie fosfora savienojumi un elementārs fosfors.

| 6. | Nenoturīgas minerāleļļas un naftas izcelsmes ogļūdeņraži. |
| --- | --- |

6.

Nenoturīgas minerāleļļas un naftas izcelsmes ogļūdeņraži.

| 7. | Cianīdi,
  fluorīdi. |
| --- | --- |

7.

Cianīdi,

fluorīdi.

| 8. | Vielas, kam ir negatīva ietekme uz skābekļa līdzsvaru, jo īpaši
  amonjaks,
  nitrīti. |
| --- | --- |

8.

Vielas, kam ir negatīva ietekme uz skābekļa līdzsvaru, jo īpaši

amonjaks,

nitrīti.

Paziņojums par 7. pantu

Attiecībā uz notekūdeņu novadīšanu atklātā jūrā no cauruļvadiem dalībvalstis apņemas noteikt prasības, kas nav mazāk stingras par šajā direktīvā noteiktajām.

---

(1)  Ja konkrētas II saraksta vielas ir kancerogēnas, tās iekļauj šā saraksta 4. kategorijā.

---

II PIELIKUMS

A DAĻA

ATCELTĀ DIREKTĪVA AR TURPMĀKIEM GROZĪJUMIEM

(kā paredzēts 13. pantā)

| Padomes Direktīva 76/464/EEK (OV L 129, 18.5.1976., 23. lpp.). | |
| --- | --- |
| Padomes Direktīva 91/692/EEK (OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp.). | Tikai I pielikumā a) punkts |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.). | Tikai attiecībā uz atsauci uz 22. panta 2. punkta ceturto ievilkumu, kas iekļauta Direktīvas 76/464/EEK 6. pantā |

Padomes Direktīva 76/464/EEK (OV L 129, 18.5.1976., 23. lpp.).

Padomes Direktīva 91/692/EEK (OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp.).

Tikai I pielikumā a) punkts

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

Tikai attiecībā uz atsauci uz 22. panta 2. punkta ceturto ievilkumu, kas iekļauta Direktīvas 76/464/EEK 6. pantā

B DAĻA

TERMIŅI TRANSPONĒŠANAI VALSTU TIESĪBU AKTOS

(kā paredzēts 13. pantā)

| Direktīva | Transponēšanas termiņš |
| --- | --- |
| 76/464/EEK | ___ |
| 91/692/EEK | 1993. gada 1. janvāris |
| 2000/60/EK | 2003. gada 22. decembris |

Direktīva

Transponēšanas termiņš

76/464/EEK

___

91/692/EEK

1993. gada 1. janvāris

2000/60/EK

2003. gada 22. decembris

---

III PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Direktīva 76/464/EEK | Šī direktīva |
| --- | --- |
| 1. pants, 1. punkts, ievadfrāze | 1. pants, ievadfrāze |
| 1. pants, 1. punkts, pirmais ievilkums | 1. pants, a) punkts |
| 1. pants, 1. punkts, otrais ievilkums | 1. pants, b) punkts |
| 1. pants, 1. punkts, trešais ievilkums | 1. pants, c) punkts |
| 1. pants, 1. punkts, ceturtais ievilkums | — |
| 1. pants, 2. punkts, ievadfrāze | 2. pants, ievadfrāze |
| 1. pants, 2. punkts, a), b) un c) apakšpunkts | 2. pants, a), b) un c) punkts |
| 1. pants, 2. punkts, d) apakšpunkts, pirmais ievilkums | 2. pants, d) punkts, i) apakšpunkts |
| 1. pants, 2. punkts, d) apakšpunkts, otrais ievilkums | 2. pants, d) punkts, ii) apakšpunkts |
| 1. pants, 2. punkts, d) apakšpunkts, trešais ievilkums | 2. pants, d) punkts, iii) apakšpunkts |
| 1. pants, 2. punkts, e) apakšpunkts | 2. pants, e) punkts |
| 2. pants | 3. pants |
| 3. pants, ievadfrāze | 4. pants, ievadfrāze |
| 3. pants, 1. punkts | 4. pants, a) punkts |
| 3. pants, 2. punkts | 4. pants, b) punkts |
| 3. pants, 3. punkts | — |
| 3. pants, 4. punkts | 4. pants, c) punkts |
| 4. pants | — |
| 5. pants | 5. pants |
| 7. pants | 6. pants |
| 8. pants | 7. pants |
| 9. pants | 8. pants |
| 10. pants | 9. pants |
| 11. pants | 10. pants |
| 12. pants | — |
| 13. pants | 11. pants |
| 14. pants | 12. pants |
| — | 13. pants |
| — | 14. pants |
| 15. pants | 15. pants |
| Pielikums | I pielikums |
| — | II pielikums |
| — | III pielikums |

Direktīva 76/464/EEK

Šī direktīva

1. pants, 1. punkts, ievadfrāze

1. pants, ievadfrāze

1. pants, 1. punkts, pirmais ievilkums

1. pants, a) punkts

1. pants, 1. punkts, otrais ievilkums

1. pants, b) punkts

1. pants, 1. punkts, trešais ievilkums

1. pants, c) punkts

1. pants, 1. punkts, ceturtais ievilkums

—

1. pants, 2. punkts, ievadfrāze

2. pants, ievadfrāze

1. pants, 2. punkts, a), b) un c) apakšpunkts

2. pants, a), b) un c) punkts

1. pants, 2. punkts, d) apakšpunkts, pirmais ievilkums

2. pants, d) punkts, i) apakšpunkts

1. pants, 2. punkts, d) apakšpunkts, otrais ievilkums

2. pants, d) punkts, ii) apakšpunkts

1. pants, 2. punkts, d) apakšpunkts, trešais ievilkums

2. pants, d) punkts, iii) apakšpunkts

1. pants, 2. punkts, e) apakšpunkts

2. pants, e) punkts

2. pants

3. pants

3. pants, ievadfrāze

4. pants, ievadfrāze

3. pants, 1. punkts

4. pants, a) punkts

3. pants, 2. punkts

4. pants, b) punkts

3. pants, 3. punkts

—

3. pants, 4. punkts

4. pants, c) punkts

4. pants

—

5. pants

5. pants

7. pants

6. pants

8. pants

7. pants

9. pants

8. pants

10. pants

9. pants

11. pants

10. pants

12. pants

—

13. pants

11. pants

14. pants

12. pants

—

13. pants

—

14. pants

15. pants

15. pants

Pielikums

I pielikums

—

II pielikums

—

III pielikums

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Eiropas Parlaments un Padome

| 4.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 64/60 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 64/60

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES IETEIKUMS

(2006. gada 15. februāris)

par turpmāko Eiropas sadarbību augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanā

(2006/143/EK)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Lai gan, īstenojot Padomes Ieteikumu 98/561/EK (1998. gada 24. septembris) par Eiropas sadarbību augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanā (3), ir gūti būtiski panākumi, kā norādīts Komisijas 2004. gada 30. septembra ziņojumā, joprojām ir jāuzlabo Eiropas augstākās izglītības stāvoklis, jo īpaši attiecībā uz šīs izglītības kvalitāti, lai tā kļūtu pārredzamāka un uzticamāka Eiropas pilsoņiem un studentiem, un mācībspēkiem no citiem kontinentiem. |
| --- | --- |

(1)

Lai gan, īstenojot Padomes Ieteikumu 98/561/EK (1998. gada 24. septembris) par Eiropas sadarbību augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanā (3), ir gūti būtiski panākumi, kā norādīts Komisijas 2004. gada 30. septembra ziņojumā, joprojām ir jāuzlabo Eiropas augstākās izglītības stāvoklis, jo īpaši attiecībā uz šīs izglītības kvalitāti, lai tā kļūtu pārredzamāka un uzticamāka Eiropas pilsoņiem un studentiem, un mācībspēkiem no citiem kontinentiem.

| (2) | Ieteikumā 98/561/EK bija izteikts aicinājums sniegt atbalstu pārredzamām kvalitātes nodrošināšanas sistēmām un vajadzības gadījumā šādu sistēmu izveidei. Gandrīz visas dalībvalstis ir izveidojušas valsts mēroga kvalitātes nodrošināšanas sistēmas un ir uzsākušas vai devušas iespēju uzsākt vienas vai vairāku kvalitātes nodrošināšanas vai akreditācijas aģentūru izveidi. |
| --- | --- |

(2)

Ieteikumā 98/561/EK bija izteikts aicinājums sniegt atbalstu pārredzamām kvalitātes nodrošināšanas sistēmām un vajadzības gadījumā šādu sistēmu izveidei. Gandrīz visas dalībvalstis ir izveidojušas valsts mēroga kvalitātes nodrošināšanas sistēmas un ir uzsākušas vai devušas iespēju uzsākt vienas vai vairāku kvalitātes nodrošināšanas vai akreditācijas aģentūru izveidi.

| (3) | Ieteikumā 98/561/EK aicināja kvalitātes nodrošināšanas sistēmas pamatot uz vairākiem būtiskiem principiem, ietverot programmu vai iestāžu novērtēšanu, veicot iekšēju novērtējumu, ārēju pārskatīšanu un, iesaistot studentus, rezultātu publicēšanu un starptautisku līdzdalību novērtēšanas procesā. Kvalitātes nodrošināšanas novērtējumu rezultātiem ir nozīmīga loma, palīdzot augstākās izglītības iestādēm uzlabot darbības rezultātus. |
| --- | --- |

(3)

Ieteikumā 98/561/EK aicināja kvalitātes nodrošināšanas sistēmas pamatot uz vairākiem būtiskiem principiem, ietverot programmu vai iestāžu novērtēšanu, veicot iekšēju novērtējumu, ārēju pārskatīšanu un, iesaistot studentus, rezultātu publicēšanu un starptautisku līdzdalību novērtēšanas procesā. Kvalitātes nodrošināšanas novērtējumu rezultātiem ir nozīmīga loma, palīdzot augstākās izglītības iestādēm uzlabot darbības rezultātus.

| (4) | Būtiskie principi, kas minēti 3. apsvērumā, kopumā ir ievēroti visās kvalitātes nodrošināšanas sistēmās un tos apstiprinājuši Eiropas izglītības ministri Berlīnē 2003. gada septembrī Boloņas procesa kontekstā, strādājot pie Eiropas Augstākās izglītības telpas īstenošanas. |
| --- | --- |

(4)

Būtiskie principi, kas minēti 3. apsvērumā, kopumā ir ievēroti visās kvalitātes nodrošināšanas sistēmās un tos apstiprinājuši Eiropas izglītības ministri Berlīnē 2003. gada septembrī Boloņas procesa kontekstā, strādājot pie Eiropas Augstākās izglītības telpas īstenošanas.

| (5) | Eiropas Augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanas asociāciju (ENQA) izveidoja 2000. gadā, un tās dalībnieku, t. i., kvalitātes nodrošināšanas vai akreditācijas aģentūru, skaits visās dalībvalstīs pastāvīgi palielinās. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanas asociāciju (ENQA) izveidoja 2000. gadā, un tās dalībnieku, t. i., kvalitātes nodrošināšanas vai akreditācijas aģentūru, skaits visās dalībvalstīs pastāvīgi palielinās.

| (6) | Saistībā ar Boloņas procesu izglītības ministri no 45 valstīm pieņēma standartus un pamatnostādnes attiecībā uz izglītības kvalitātes nodrošināšanu Eiropas Augstākās izglītības telpā, kā to ierosināja ENQA2005. gada 19.–20. maija sanāksmē Bergenā, un kontrolējot paveikto darbu pēc 2003. gada septembra sanāksmes Berlīnē. Viņi arī atzinīgi novērtēja Eiropas kvalitātes nodrošināšanas aģentūru reģistra principu, kas pamatojas uz pārskatu valsts līmenī, un pieprasīja, lai ENQA turpmāk attīstītu īstenošanas praktiskos aspektus sadarbībā ar Eiropas Universitātes asociāciju (EUA), Eiropas Augstākās izglītības iestāžu asociāciju (EURASHE) un Studentu nacionālajām apvienībām Eiropā (ESIB) un par gūtajiem panākumiem ar Boloņas konferences pārraudzības grupas starpniecību ziņotu ministriem. Turklāt viņi uzsvēra, cik svarīga ir sadarbība starp valsts līmenī atzītām aģentūrām, lai uzlabotu akreditācijas vai kvalitātes nodrošināšanas lēmumu savstarpējo atzīšanu. |
| --- | --- |

(6)

Saistībā ar Boloņas procesu izglītības ministri no 45 valstīm pieņēma standartus un pamatnostādnes attiecībā uz izglītības kvalitātes nodrošināšanu Eiropas Augstākās izglītības telpā, kā to ierosināja ENQA2005. gada 19.–20. maija sanāksmē Bergenā, un kontrolējot paveikto darbu pēc 2003. gada septembra sanāksmes Berlīnē. Viņi arī atzinīgi novērtēja Eiropas kvalitātes nodrošināšanas aģentūru reģistra principu, kas pamatojas uz pārskatu valsts līmenī, un pieprasīja, lai ENQA turpmāk attīstītu īstenošanas praktiskos aspektus sadarbībā ar Eiropas Universitātes asociāciju (EUA), Eiropas Augstākās izglītības iestāžu asociāciju (EURASHE) un Studentu nacionālajām apvienībām Eiropā (ESIB) un par gūtajiem panākumiem ar Boloņas konferences pārraudzības grupas starpniecību ziņotu ministriem. Turklāt viņi uzsvēra, cik svarīga ir sadarbība starp valsts līmenī atzītām aģentūrām, lai uzlabotu akreditācijas vai kvalitātes nodrošināšanas lēmumu savstarpējo atzīšanu.

| (7) | ES darbību kvalitātes nodrošināšanas atbalstam būtu jāizstrādā saskaņā ar pasākumiem, ko veic saistībā ar Boloņas procesu. |
| --- | --- |

(7)

ES darbību kvalitātes nodrošināšanas atbalstam būtu jāizstrādā saskaņā ar pasākumiem, ko veic saistībā ar Boloņas procesu.

| (8) | Lai atbalstītu pārredzamību augstākajā izglītībā un sekmētu kvalifikāciju un studiju posmu atzīšanu ārvalstīs, ir vēlams izveidot neatkarīgu un uzticamu kvalitātes nodrošināšanas aģentūru reģistru, kurā ietver Eiropas aģentūras neatkarīgi no tā, vai tās darbojas reģionālā vai valsts mērogā, ir vispārējas vai specializētas, valsts vai privātas aģentūras. |
| --- | --- |

(8)

Lai atbalstītu pārredzamību augstākajā izglītībā un sekmētu kvalifikāciju un studiju posmu atzīšanu ārvalstīs, ir vēlams izveidot neatkarīgu un uzticamu kvalitātes nodrošināšanas aģentūru reģistru, kurā ietver Eiropas aģentūras neatkarīgi no tā, vai tās darbojas reģionālā vai valsts mērogā, ir vispārējas vai specializētas, valsts vai privātas aģentūras.

| (9) | Lisabonas stratēģijas kontekstā Eiropadome Barselonā 2002. gada martā nāca klajā ar secinājumu, ka Eiropas izglītības un apmācības sistēmām būtu jākļūst par “pasaules kvalitātes zīmi”, |
| --- | --- |

(9)

Lisabonas stratēģijas kontekstā Eiropadome Barselonā 2002. gada martā nāca klajā ar secinājumu, ka Eiropas izglītības un apmācības sistēmām būtu jākļūst par “pasaules kvalitātes zīmi”,

AR ŠO IESAKA DALĪBVALSTĪM:

| 1) | mudināt visas augstākās izglītības iestādes, kas darbojas to teritorijā, ieviest vai attīstīt efektīvus iekšējās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas atbilstīgi Eiropas augstākās izglītības telpas kvalitātes nodrošināšanas standartiem un pamatnostādnēm, ko pieņēma Bergenā saistībā ar Boloņas procesu; |
| --- | --- |

1)

mudināt visas augstākās izglītības iestādes, kas darbojas to teritorijā, ieviest vai attīstīt efektīvus iekšējās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas atbilstīgi Eiropas augstākās izglītības telpas kvalitātes nodrošināšanas standartiem un pamatnostādnēm, ko pieņēma Bergenā saistībā ar Boloņas procesu;

| 2) | mudināt visas kvalitātes nodrošināšanas vai akreditācijas aģentūras, kas darbojas to teritorijā, novērtēšanas procesā būt neatkarīgām, piemērot Ieteikumā 98/561/EK paredzētos kvalitātes nodrošināšanas principus un piemērot saskaņoto vispārējo standartu un pamatnostādņu kopumu, ko pieņēma Bergenā. Šie standarti tālāk būtu jāizstrādā sadarbībā ar augstākās izglītības jomas pārstāvjiem. Tos būtu jāpielieto, lai aizsargātu un veicinātu daudzveidību un novatorismu; |
| --- | --- |

2)

mudināt visas kvalitātes nodrošināšanas vai akreditācijas aģentūras, kas darbojas to teritorijā, novērtēšanas procesā būt neatkarīgām, piemērot Ieteikumā 98/561/EK paredzētos kvalitātes nodrošināšanas principus un piemērot saskaņoto vispārējo standartu un pamatnostādņu kopumu, ko pieņēma Bergenā. Šie standarti tālāk būtu jāizstrādā sadarbībā ar augstākās izglītības jomas pārstāvjiem. Tos būtu jāpielieto, lai aizsargātu un veicinātu daudzveidību un novatorismu;

| 3) | mudināt valsts iestāžu, augstākās izglītības jomas un kvalitātes nodrošināšanas un akreditācijas aģentūru pārstāvjus kopā ar darba tirgus partneriem izveidot “Eiropas kvalitātes nodrošināšanas aģentūru reģistru” (“Eiropas Reģistrs”), pamatojoties uz pārskatu valsts līmenī, kurā ņemti vērā pielikumā noteiktie principi, kā arī paredzēt reģistrācijas nosacījumus un reģistra pārvaldības noteikumus; |
| --- | --- |

3)

mudināt valsts iestāžu, augstākās izglītības jomas un kvalitātes nodrošināšanas un akreditācijas aģentūru pārstāvjus kopā ar darba tirgus partneriem izveidot “Eiropas kvalitātes nodrošināšanas aģentūru reģistru” (“Eiropas Reģistrs”), pamatojoties uz pārskatu valsts līmenī, kurā ņemti vērā pielikumā noteiktie principi, kā arī paredzēt reģistrācijas nosacījumus un reģistra pārvaldības noteikumus;

| 4) | ļaut augstākās izglītības iestādēm, kas darbojas to teritorijā, no Eiropas Reģistrā reģistrētajām kvalitātes nodrošināšanas vai akreditācijas aģentūrām izvēlēties aģentūru, kas atbilst to vajadzībām un profilam, ar noteikumu, ka tas atbilst dalībvalsts tiesību aktiem vai arī to atļauj attiecīgās valsts iestādes; |
| --- | --- |

4)

ļaut augstākās izglītības iestādēm, kas darbojas to teritorijā, no Eiropas Reģistrā reģistrētajām kvalitātes nodrošināšanas vai akreditācijas aģentūrām izvēlēties aģentūru, kas atbilst to vajadzībām un profilam, ar noteikumu, ka tas atbilst dalībvalsts tiesību aktiem vai arī to atļauj attiecīgās valsts iestādes;

| 5) | ļaut augstākās izglītības iestādēm darboties, lai iegūtu papildu novērtējumu no kādas Eiropas Reģistrā reģistrētas aģentūras, piemēram, lai palielinātu to starptautisko atpazīstamību; |
| --- | --- |

5)

ļaut augstākās izglītības iestādēm darboties, lai iegūtu papildu novērtējumu no kādas Eiropas Reģistrā reģistrētas aģentūras, piemēram, lai palielinātu to starptautisko atpazīstamību;

| 6) | veicināt aģentūru sadarbību, lai radītu šo aģentūru savstarpēju uzticēšanos, kā arī kvalitātes nodrošināšanas un akreditācijas novērtējumu atzīšanu, tādējādi atvieglojot to kvalifikāciju atzīšanu akadēmiskām vai profesionālām vajadzībām kādā citā valstī; |
| --- | --- |

6)

veicināt aģentūru sadarbību, lai radītu šo aģentūru savstarpēju uzticēšanos, kā arī kvalitātes nodrošināšanas un akreditācijas novērtējumu atzīšanu, tādējādi atvieglojot to kvalifikāciju atzīšanu akadēmiskām vai profesionālām vajadzībām kādā citā valstī;

| 7) | nodrošināt publisku pieejamību Eiropas Reģistrā iekļauto kvalitātes nodrošināšanas un akreditācijas aģentūru veiktajiem novērtējumiem, |
| --- | --- |

7)

nodrošināt publisku pieejamību Eiropas Reģistrā iekļauto kvalitātes nodrošināšanas un akreditācijas aģentūru veiktajiem novērtējumiem,

AICINA KOMISIJU:

| 1) | ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm turpināt sniegt atbalstu augstākās izglītības iestāžu, kvalitātes nodrošināšanas un akreditācijas iestāžu, kompetento iestāžu un citu attiecīgajā jomā aktīvu iestāžu sadarbībai; |
| --- | --- |

1)

ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm turpināt sniegt atbalstu augstākās izglītības iestāžu, kvalitātes nodrošināšanas un akreditācijas iestāžu, kompetento iestāžu un citu attiecīgajā jomā aktīvu iestāžu sadarbībai;

| 2) | iepazīstināt Eiropas Parlamentu, Padomi, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju ar trīsgadu ziņojumiem par panākumiem kvalitātes nodrošināšanas sistēmu izveidē dažādās dalībvalstīs un par sadarbību Eiropas mērogā, tostarp panākumiem attiecībā uz iepriekš minētajiem mērķiem. |
| --- | --- |

2)

iepazīstināt Eiropas Parlamentu, Padomi, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju ar trīsgadu ziņojumiem par panākumiem kvalitātes nodrošināšanas sistēmu izveidē dažādās dalībvalstīs un par sadarbību Eiropas mērogā, tostarp panākumiem attiecībā uz iepriekš minētajiem mērķiem.

Strasbūrā, 2006. gada 15. februārī

Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

H. WINKLER

---

(1)  OV C 255, 14.10.2005., 72. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 13. oktobra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2006. gada 30. janvāra Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 270, 7.10.1998., 56. lpp.

3

---

PIELIKUMS

“Eiropas kvalitātes novērtēšanas aģentūru reģistrs”

Reģistrā būtu jāiekļauj uzticamas aģentūras, uz kuru novērtējumiem dalībvalstis (un dalībvalstu valsts iestādes) var paļauties. Reģistrs būtu jāizveido, ievērojot šādus pamatprincipus:

| 1. | Aģentūru sarakstu būtu jāizveido dalībvalstu iestādēm, augstākās izglītības nozares (augstākās izglītības iestādēm, studentiem, mācībspēkiem un pētniekiem), kā arī dalībvalstu kvalitātes nodrošināšanas un akreditācijas aģentūru pārstāvjiem kopā ar sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

1.

Aģentūru sarakstu būtu jāizveido dalībvalstu iestādēm, augstākās izglītības nozares (augstākās izglītības iestādēm, studentiem, mācībspēkiem un pētniekiem), kā arī dalībvalstu kvalitātes nodrošināšanas un akreditācijas aģentūru pārstāvjiem kopā ar sociālajiem partneriem.

| 2. | Aģentūru reģistrācijas nosacījumi cita starpā varētu ietvert šādus principus:






  i) | pilnīga neatkarība aģentūras novērtējuma veikšanā; |
| --- | --- | --- |

2.

Aģentūru reģistrācijas nosacījumi cita starpā varētu ietvert šādus principus:

i)

pilnīga neatkarība aģentūras novērtējuma veikšanā;

| ii) | aģentūra ir atzīta vismaz tajā dalībvalstī, kur tā darbojas (vai to atzinušas šīs dalībvalsts valsts iestādes); |
| --- | --- |

ii)

aģentūra ir atzīta vismaz tajā dalībvalstī, kur tā darbojas (vai to atzinušas šīs dalībvalsts valsts iestādes);

| iii) | aģentūra darbojas, ievērojot saskaņoto standartu un pamatnostādņu kopumu, kas minēts dalībvalstīm adresētajā 1. un 2. ieteikumā; |
| --- | --- |

iii)

aģentūra darbojas, ievērojot saskaņoto standartu un pamatnostādņu kopumu, kas minēts dalībvalstīm adresētajā 1. un 2. ieteikumā;

| iv) | regulāra ārēja pārskatīšana, ko veic attiecīgās jomas speciālisti un citi eksperti, ietverot šādas pārskatīšanas kritēriju, metodoloģiju un rezultātu publicēšanu. |
| --- | --- |

iv)

regulāra ārēja pārskatīšana, ko veic attiecīgās jomas speciālisti un citi eksperti, ietverot šādas pārskatīšanas kritēriju, metodoloģiju un rezultātu publicēšanu.

| 3. | Sākotnēja reģistrācijas atteikuma gadījumā ir iespējama atkārtota novērtēšana, pamatojoties uz veiktajiem uzlabojumiem. |
| --- | --- |

3.

Sākotnēja reģistrācijas atteikuma gadījumā ir iespējama atkārtota novērtēšana, pamatojoties uz veiktajiem uzlabojumiem.

---