# Europeiska unionens L 222/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 222 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången29 augusti 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 222

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången29 augusti 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2017/1505 av den 28 augusti 2017 om ändring av bilagorna I, II och III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1506 av den 28 augusti 2017 om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet maleinsyrahydrazid i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  ) | 21 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2017/1507 av den 28 augusti 2017 om ändring av beslut 2005/37/EG om inrättande av Europeiskt tekniskt och vetenskapligt centrum (CTSE) och om samordning av tekniska åtgärder för skydd av euromynt mot förfalskning | 25 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) 2017/1505 av den 28 augusti 2017 om ändring av bilagorna I, II och III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1506 av den 28 augusti 2017 om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet maleinsyrahydrazid i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  )

1

21

BESLUT

*

Kommissionens beslut (EU) 2017/1507 av den 28 augusti 2017 om ändring av beslut 2005/37/EG om inrättande av Europeiskt tekniskt och vetenskapligt centrum (CTSE) och om samordning av tekniska åtgärder för skydd av euromynt mot förfalskning

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 29.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 222/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2017/1505

av den 28 augusti 2017

om ändring av bilagorna I, II och III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 av den 25 november 2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) och om upphävande av förordning (EG) nr 761/2001 och kommissionens beslut 2001/681/EG och 2006/193/EG (1), särskilt artikel 48, och

av följande skäl:

| (1) | Emas har till syfte att främja en fortsatt förbättring av organisationers miljöprestanda genom införande och tillämpning av ett miljöledningssystem, utvärdering av detta systems prestanda, tillhandahållande av information om miljöprestanda, en öppen dialog med allmänheten och andra intressenter och ett aktivt engagemang hos de anställda. För att uppnå detta syfte fastställs i bilagorna I–IV till förordning (EG) nr 1221/2009 särskilda krav som ska iakttas av organisationer som vill tillämpa Emas och få Emas-registrering. |
| --- | --- |

(1)

Emas har till syfte att främja en fortsatt förbättring av organisationers miljöprestanda genom införande och tillämpning av ett miljöledningssystem, utvärdering av detta systems prestanda, tillhandahållande av information om miljöprestanda, en öppen dialog med allmänheten och andra intressenter och ett aktivt engagemang hos de anställda. För att uppnå detta syfte fastställs i bilagorna I–IV till förordning (EG) nr 1221/2009 särskilda krav som ska iakttas av organisationer som vill tillämpa Emas och få Emas-registrering.

| (2) | Del A i bilaga II till förordning (EG) nr 1221/2009 omfattar kraven i EN ISO 14001:2004, som ligger till grund för kraven på miljöledningssystem i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Del A i bilaga II till förordning (EG) nr 1221/2009 omfattar kraven i EN ISO 14001:2004, som ligger till grund för kraven på miljöledningssystem i den förordningen.

| (3) | I del B i bilaga II till förordning (EG) nr 1221/2009 förtecknas ett antal andra faktorer som organisationer som är registrerade i gemenskapens miljöstyrnings- och miljörevisionsordning (Emas) är skyldiga att beakta, och som direkt har att göra med olika aspekter i standarden EN ISO 14001:2004. |
| --- | --- |

(3)

I del B i bilaga II till förordning (EG) nr 1221/2009 förtecknas ett antal andra faktorer som organisationer som är registrerade i gemenskapens miljöstyrnings- och miljörevisionsordning (Emas) är skyldiga att beakta, och som direkt har att göra med olika aspekter i standarden EN ISO 14001:2004.

| (4) | ISO har sedan dess gett ut en ny version av den internationella standarden ISO 14001. Den andra utgåvan av standarden (EN ISO 14001:2004) har således ersatts med en tredje upplaga (ISO 14001:2015). |
| --- | --- |

(4)

ISO har sedan dess gett ut en ny version av den internationella standarden ISO 14001. Den andra utgåvan av standarden (EN ISO 14001:2004) har således ersatts med en tredje upplaga (ISO 14001:2015).

| (5) | För att garantera konsekvens mellan de olika bilagorna bör relevanta nya bestämmelser i den internationella standarden ISO 14001:2015 även beaktas i bilaga I till förordning (EG) nr 1221/2009, som rör krav på miljöutredning, och i bilaga III till förordning (EG) nr 1221/2009, som rör krav på intern miljörevision. |
| --- | --- |

(5)

För att garantera konsekvens mellan de olika bilagorna bör relevanta nya bestämmelser i den internationella standarden ISO 14001:2015 även beaktas i bilaga I till förordning (EG) nr 1221/2009, som rör krav på miljöutredning, och i bilaga III till förordning (EG) nr 1221/2009, som rör krav på intern miljörevision.

| (6) | Förordning (EG) nr 1221/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EG) nr 1221/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | Organisationer som önskar få eller behålla både Emas-registrering och ISO 14001-certifiering tillämpar ofta ett integrerat kontroll- och certifieringsförfarande. För att garantera enhetlighet mellan de båda instrumentens krav bör organisationer inte vara skyldiga att tillämpa de reviderade bilagorna till förordning (EG) nr 1221/2009 före den nya versionen av den internationella standarden ISO 14001. Därför är det nödvändigt med övergångsbestämmelser. |
| --- | --- |

(7)

Organisationer som önskar få eller behålla både Emas-registrering och ISO 14001-certifiering tillämpar ofta ett integrerat kontroll- och certifieringsförfarande. För att garantera enhetlighet mellan de båda instrumentens krav bör organisationer inte vara skyldiga att tillämpa de reviderade bilagorna till förordning (EG) nr 1221/2009 före den nya versionen av den internationella standarden ISO 14001. Därför är det nödvändigt med övergångsbestämmelser.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 49 i förordning (EG) nr 1221/2009. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 49 i förordning (EG) nr 1221/2009.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I, II och III till förordning (EG) nr 1221/2009 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Efterlevnaden av de krav som anges i förordning (EG) nr 1221/2009, i dess ändrade lydelse enligt den här förordningen, ska kontrolleras vid tidpunkten för kontrollen av organisationen i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr 1221/2009.

Om en Emas-registrering ska förnyas, och nästa kontroll ska äga rum före den 14 mars 2018, får dagen för nästa kontroll skjutas upp sex månader i samförstånd med miljökontrollanten och de behöriga organen.

Före den 14 september 2018 får emellertid kontrollen, i samförstånd med miljökontrollanten, utföras i enlighet med kraven i förordning (EG) nr 1221/2009, i dess ändrade lydelse enligt rådets förordning (EU) nr 517/2013 (2). Om en sådan kontroll äger rum ska miljökontrollantens utlåtande och registreringsbeviset gälla endast till och med den 14 september 2018.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 augusti 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 342, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) nr 517/2013 av den 13 maj 2013 om anpassning av vissa förordningar och beslut på områdena fri rörlighet för varor, fri rörlighet för personer, bolagsrätt, konkurrenspolitik, jordbruk, livsmedelssäkerhet, veterinära och fytosanitära frågor, transportpolitik, energi, beskattning, statistik, transeuropeiska nät, rättsväsende och grundläggande rättigheter, rättvisa, frihet och säkerhet, miljö, tullunion, yttre förbindelser, utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik samt institutioner, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning (EUT L 158, 10.6.2013, s. 1).

2

---

BILAGA

”BILAGA I

MILJÖUTREDNING

Miljöutredningen ska omfatta följande områden:

1.   Fastställande av den organisatoriska ramen

Organisationen ska fastställa externa och interna faktorer som på ett positivt eller negativt sätt kan påverka dess förmåga att uppnå de avsedda resultaten av miljöledningssystemet.

Till dessa frågor hör relevanta miljöfaktorer såsom klimat, luftkvalitet, vattenkvalitet, tillgång till naturresurser, biologisk mångfald.

De kan även inbegripa, men inte begränsas till, följande faktorer:

| — | Yttre faktorer (t.ex. kulturella, sociala, politiska, rättsliga, finansiella, tekniska, ekonomiska, ekologiska och konkurrensmässiga förhållanden). |
| --- | --- |

—

Yttre faktorer (t.ex. kulturella, sociala, politiska, rättsliga, finansiella, tekniska, ekonomiska, ekologiska och konkurrensmässiga förhållanden).

| — | Interna förhållanden som rör organisationens egenskaper (såsom dess verksamheter, produkter och tjänster, strategisk ledning, kultur och kapacitet). |
| --- | --- |

—

Interna förhållanden som rör organisationens egenskaper (såsom dess verksamheter, produkter och tjänster, strategisk ledning, kultur och kapacitet).

2.   Identifiera berörda parter och fastställa deras behov och förväntningar

Organisationen ska fastställa vilka berörda parter som är relevanta för miljöledningssystem, dessa berörda parters relevanta behov och förväntningar samt vilka av dessa behov och förväntningar som organisationen har eller väljer att anpassa sig till.

Om organisationen beslutar att frivilligt anta eller godta sådana relevanta behov eller förväntningar hos berörda parter som inte omfattas av rättsliga krav, blir dessa en del av de bindande kraven.

3.   Identifiering av tillämpliga lagstadgade miljökrav

Utöver upprättandet av en förteckning över tillämpliga lagstadgade krav ska organisationen också ange hur det kan styrkas att den efterlever de olika lagstadgade kraven.

4.   Identifiering av direkta och indirekta miljöaspekter samt fastställande av vilka av dessa som är betydande

Organisationen ska identifiera alla direkta och indirekta miljöaspekter som har en positiv eller negativ miljöpåverkan, med angivande av egenskap och kvantitet beroende på vad som passar, och upprätta ett register över alla identifierade miljöaspekter. Organisationen ska också fastställa vilka av dessa aspekter som är betydande på grundval av kriterier som fastställts i enlighet med punkt 5 i denna bilaga.

Vid fastställande av direkta och indirekta miljöaspekter är det viktigt att även överväga de miljöaspekter som är förknippade med organsationens kärnverksamhet. En inventering som begränsas till miljöaspekter av en organisations anläggningar och belägenhet är otillräcklig.

Vid fastställandet av direkta och indirekta miljöaspekter av en organisations verksamhet, produkter och tjänster ska organisationen ha ett livscykelperspektiv genom att ta hänsyn till de faser i livscykeln som den kan kontrollera och påverka. Dessa steg omfattar normalt råvaruanskaffning, inköp och upphandling, utformning, produktion, transport, användning, hantering i slutet av livscykeln och slutligt bortskaffande beroende på organisationens verksamhet.

4.1   Direkta miljöaspekter

Direkta miljöaspekter omfattar den del av en organisations verksamhet, produkter och tjänster som den har direkt kontroll över.

Alla organisationer ska beakta de direkta miljöaspekterna av sin verksamhet.

Direkta miljöaspekter inbegriper, men begränsas inte till,

| 1) | utsläpp till luft, |
| --- | --- |

1)

utsläpp till luft,

| 2) | Utsläpp till vatten (inbegripet infiltrationer av grundvatten), |
| --- | --- |

2)

Utsläpp till vatten (inbegripet infiltrationer av grundvatten),

| 3) | produktion, återvinning, återanvändning, transport och bortskaffande av fast och annat avfall, särskilt farligt avfall, |
| --- | --- |

3)

produktion, återvinning, återanvändning, transport och bortskaffande av fast och annat avfall, särskilt farligt avfall,

| 4) | användning och förorening av mark, |
| --- | --- |

4)

användning och förorening av mark,

| 5) | användning av energi, naturresurser (inklusive vatten, fauna och flora) och råvaror, |
| --- | --- |

5)

användning av energi, naturresurser (inklusive vatten, fauna och flora) och råvaror,

| 6) | användning av tillsatser och hjälpkemikalier samt halvfabrikat, |
| --- | --- |

6)

användning av tillsatser och hjälpkemikalier samt halvfabrikat,

| 7) | lokala frågor (buller, vibrationer, lukt, damm, estetiska frågor etc.). |
| --- | --- |

7)

lokala frågor (buller, vibrationer, lukt, damm, estetiska frågor etc.).

Vid identifiering av miljöaspekter bör dessutom följande beaktas:

| — | Risk för miljöolyckor och andra nödsituationer med en potentiell miljöpåverkan (t.ex. kemiska olyckor) och eventuella avvikande situationer som kan leda till potentiell miljöpåverkan. |
| --- | --- |

—

Risk för miljöolyckor och andra nödsituationer med en potentiell miljöpåverkan (t.ex. kemiska olyckor) och eventuella avvikande situationer som kan leda till potentiell miljöpåverkan.

| — | Transportfrågor med avseende på varor och tjänster samt personal på tjänsteresa. |
| --- | --- |

—

Transportfrågor med avseende på varor och tjänster samt personal på tjänsteresa.

4.2   Indirekta miljöaspekter

Indirekta miljöaspekter kan vara ett resultat av en organisations kontakter med tredje part som till rimlig grad kan påverkas av organisationen.

Sådana problem kan bland annat vara

| 1) | frågor med anknytning till produkters och tjänsters livscykel som organisationen kan påverka (anskaffning av råvaror, design, inköp och upphandling, produktion, transport, användning, hantering i slutet av livscykeln och slutligt omhändertagande), |
| --- | --- |

1)

frågor med anknytning till produkters och tjänsters livscykel som organisationen kan påverka (anskaffning av råvaror, design, inköp och upphandling, produktion, transport, användning, hantering i slutet av livscykeln och slutligt omhändertagande),

| 2) | kapitalinvesteringar, låneverksamhet och försäkringsverksamhet, |
| --- | --- |

2)

kapitalinvesteringar, låneverksamhet och försäkringsverksamhet,

| 3) | nya marknader, |
| --- | --- |

3)

nya marknader,

| 4) | val av tjänster och deras sammansättning (exempelvis transport eller catering), |
| --- | --- |

4)

val av tjänster och deras sammansättning (exempelvis transport eller catering),

| 5) | administrativa och planeringsmässiga beslut, |
| --- | --- |

5)

administrativa och planeringsmässiga beslut,

| 6) | produktutbud, |
| --- | --- |

6)

produktutbud,

| 7) | entreprenörers, underentreprenörers, leverantörers och underleverantörers miljöprestanda och rutiner. |
| --- | --- |

7)

entreprenörers, underentreprenörers, leverantörers och underleverantörers miljöprestanda och rutiner.

Organisationerna ska dessutom kunna visa att de betydande miljöaspekterna och de konsekvenser som är förknippade med dessa aspekter behandlas inom ramen för miljöledningssystemet.

Organisationen bör sträva efter att säkerställa att leverantörerna och de som agerar på organisationens vägnar uppfyller organisationens miljöpolicy när de utför verksamheter som ingår i kontraktet.

En organisation ska beakta hur stor inverkan den kan utöva på dessa indirekta miljöaspekter och vilka åtgärder den kan vidta för att minska miljöpåverkan och att öka miljövinsterna.

5.   Bedömning av miljöaspekternas betydelse

Organisationerna ska fastställa kriterier för att bedöma miljöaspekternas betydelse med avseende på verksamhet, produkter och tjänster, och tillämpa dessa i syfte att avgöra vilka miljöaspekter som har en betydande miljöpåverkan ur ett livscykelperspektiv.

De kriterier som utarbetas av en organisation ska beakta lagstiftningen och vara heltäckande, tillåta oberoende kontroll, vara reproducerbara och ha gjorts tillgängliga för allmänheten.

Vid fastställandet av dessa kriterier ska den berörda organisationen beakta följande:

| 1) | Potentiell skada eller nytta för miljön, inbegripet den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

1)

Potentiell skada eller nytta för miljön, inbegripet den biologiska mångfalden.

| 2) | Tillståndet i miljön (t.ex. den lokala, regionala eller globala miljöns känslighet). |
| --- | --- |

2)

Tillståndet i miljön (t.ex. den lokala, regionala eller globala miljöns känslighet).

| 3) | Aspektens eller påverkans storlek, antal, frekvens och reversibilitet. |
| --- | --- |

3)

Aspektens eller påverkans storlek, antal, frekvens och reversibilitet.

| 4) | Förekomst av och krav i relevant miljölagstiftning. |
| --- | --- |

4)

Förekomst av och krav i relevant miljölagstiftning.

| 5) | Synpunkter från berörda parter, inklusive organisationens anställda. |
| --- | --- |

5)

Synpunkter från berörda parter, inklusive organisationens anställda.

Andra relevanta faktorer kan beaktas beroende på typen av verksamhet, produkter och tjänster som organisationen bedriver eller tillhandahåller.

Utifrån de fastställda kriterierna ska organisationen bedöma betydelsen av sina miljöaspekter och sin miljöpåverkan. För att göra detta ska organisationen beakta överväganden som kan omfatta, men är inte begränsade till

| 1) | organisationens befintliga data med avseende på material- och energianvändning, utsläpp, avfall och utsläpp uttryckt som risker, |
| --- | --- |

1)

organisationens befintliga data med avseende på material- och energianvändning, utsläpp, avfall och utsläpp uttryckt som risker,

| 2) | sådan verksamhet inom organisationen som regleras i miljölagstiftning, |
| --- | --- |

2)

sådan verksamhet inom organisationen som regleras i miljölagstiftning,

| 3) | upphandlingsverksamhet, |
| --- | --- |

3)

upphandlingsverksamhet,

| 4) | design, utveckling, tillverkning, distribution, service, användning, återanvändning, återvinning och bortskaffande av organisationens produkter, |
| --- | --- |

4)

design, utveckling, tillverkning, distribution, service, användning, återanvändning, återvinning och bortskaffande av organisationens produkter,

| 5) | de aktiviteter inom en organisation som har de mest betydande miljömässiga kostnaderna och fördelarna. |
| --- | --- |

5)

de aktiviteter inom en organisation som har de mest betydande miljömässiga kostnaderna och fördelarna.

När organisationen bedömer betydelsen av miljöpåverkan från dessa verksamheter ska den ta hänsyn till normala driftsförhållanden, förhållanden under igångsättning och stängning samt rimligen tänkbara nödsituationer. Hänsyn ska tas till tidigare, nuvarande och planerade verksamheter.

6.   Utvärdering av återkoppling från undersökningar av tidigare tillbud

Organisationen ska beakta återkoppling från undersökningar av tidigare tillbud som kan påverka dess förmåga att nå de avsedda resultaten med sitt miljöledningssystem.

7.   Fastställande och dokumentation av risker och möjligheter.

Organisationen ska fastställa och dokumentera risker och möjligheter kopplade till miljöaspekter, bindande krav och andra frågor och krav som anges i punkterna 1–4.

Organisationen ska fokusera på de risker och de möjligheter som behöver åtgärdas för att säkerställa att miljöledningssystemet kan fylla sitt syfte, för att undvika oönskade effekter eller olyckor och för att åstadkomma en ständig förbättring av organisationens miljöprestanda.

8.   Undersökning av existerande processer, praxis och rutiner

Organisationen ska granska existerande processer, praxis och rutiner och fastställa vilka som behövs för att säkerställa ett långsiktigt upprätthållande av miljöledningen.

”BILAGA II

KRAV PÅ MILJÖLEDNINGSSYSTEM OCH ANDRA FAKTORER SOM BÖR BEAKTAS AV ORGANISATIONER SOM GENOMFÖR EMAS

De krav som ställs på miljöledningssystem enligt Emas är samma som ingår i avsnitt 4–10 i standarden EN ISO 14001:2015. Dessa krav återges i del A.

Hänvisningarna i artikel 4 till specifika punkter i denna bilaga ska tolkas enligt följande:

| Hänvisning till A.3.1 ska förstås som hänvisning till del A.6.1. |
| --- |

Hänvisning till A.3.1 ska förstås som hänvisning till del A.6.1.

| Hänvisning till A.5.5 ska förstås som hänvisning till del A.9.2. |
| --- |

Hänvisning till A.5.5 ska förstås som hänvisning till del A.9.2.

Dessutom ska organisationer som genomför Emas beakta ett antal andra faktorer som direkt har att göra med olika aspekter i avsnitt 4 i standarden EN ISO 14001:2015. Dessa ytterligare krav anges i del B i denna bilaga.

| DEL A
  Krav på miljöledningssystem enligt EN ISO 14001:2015 | DEL B
  Ytterligare krav för organisationer som genomför Emas |
| --- | --- |
| Organisationer som deltar i miljölednings- och miljörevisionsordningen (Emas) ska uppfylla de krav i EN ISO 14001:2015 (1) som anges nedan.
  A.4   Organisationens förutsättningar
  A.4.1   Att förstå organisationen och dess förutsättningar
  Organisationen ska avgöra vilka externa och interna frågor som är relevanta för dess syfte och som påverkar dess förmåga att nå de avsedda resultaten med sitt miljöledningssystem. Sådana frågor ska omfatta miljöförhållanden som påverkas av eller som kan påverka organisationen.
  A.4.2   Att förstå intressenters behov och förväntningar
  Organisationen ska bestämma






  a) | vilka intressenter som är relevanta för miljöledningssystemet, |

DEL A

Krav på miljöledningssystem enligt EN ISO 14001:2015

DEL B

Ytterligare krav för organisationer som genomför Emas

Organisationer som deltar i miljölednings- och miljörevisionsordningen (Emas) ska uppfylla de krav i EN ISO 14001:2015 (1) som anges nedan.

A.4   Organisationens förutsättningar

A.4.1   Att förstå organisationen och dess förutsättningar

Organisationen ska avgöra vilka externa och interna frågor som är relevanta för dess syfte och som påverkar dess förmåga att nå de avsedda resultaten med sitt miljöledningssystem. Sådana frågor ska omfatta miljöförhållanden som påverkas av eller som kan påverka organisationen.

A.4.2   Att förstå intressenters behov och förväntningar

Organisationen ska bestämma

a)

vilka intressenter som är relevanta för miljöledningssystemet,

| b) | dessa intressenters relevanta behov och förväntningar (dvs. krav), |
| --- | --- |

b)

dessa intressenters relevanta behov och förväntningar (dvs. krav),

| c) | vilka av dessa behov och förväntningar som ska bli organisationens bindande krav. |
| --- | --- |

c)

vilka av dessa behov och förväntningar som ska bli organisationens bindande krav.

A.4.3   Att bestämma miljöledningssystemets omfattning

Organisationen ska bestämma avgränsningar och tillämplighet av miljöledningssystemet för att fastställa dess omfattning.

När organisationen bestämmer denna omfattning ska den beakta

| a) | de externa och interna frågor som det hänvisas till i A.4.1, |
| --- | --- |

a)

de externa och interna frågor som det hänvisas till i A.4.1,

| b) | de bindande krav som det hänvisas till i 4.2, |
| --- | --- |

b)

de bindande krav som det hänvisas till i 4.2,

| c) | sina organisatoriska enheter, funktioner och fysiska gränser, |
| --- | --- |

c)

sina organisatoriska enheter, funktioner och fysiska gränser,

| d) | sina aktiviteter, produkter och tjänster, |
| --- | --- |

d)

sina aktiviteter, produkter och tjänster,

| e) | sina befogenheter och sin förmåga att utöva styrning och påverkan. |
| --- | --- |

e)

sina befogenheter och sin förmåga att utöva styrning och påverkan.

När omfattningen fastställts ska alla organisationens aktiviteter, produkter och tjänster inom denna omfattning innefattas i miljöledningssystemet.

Omfattningen ska hållas uppdaterad som dokumenterad information och vara tillgänglig för intressenter.

A.4.4   Miljöledningssystem

För att uppnå avsett resultat, inklusive att förbättra sin miljöprestanda, ska organisationen upprätta, införa, underhålla och ständigt förbättra ett miljöledningssystem, inklusive nödvändiga processer och deras samverkan, enligt kraven i denna standard.

Organisationen ska beakta de kunskaper som inhämtats enligt 4.1 och 4.2 när miljöledningssystemet upprättas och underhålls.

A.5   Ledarskap

A.5.1   Ledarskap och åtagande

Högsta ledningen ska tydligt visa ledarskap och åtagande i fråga om miljöledningssystemet genom att

| a) | ta ansvar för miljöledningssystemets verkan, |
| --- | --- |

a)

ta ansvar för miljöledningssystemets verkan,

| b) | säkerställa att miljöpolicy och miljömål är upprättade och är förenliga med organisationens strategiska inriktning och förutsättningar, |
| --- | --- |

b)

säkerställa att miljöpolicy och miljömål är upprättade och är förenliga med organisationens strategiska inriktning och förutsättningar,

| c) | säkerställa att miljöledningssystemets krav integreras i organisationens verksamhetsprocesser, |
| --- | --- |

c)

säkerställa att miljöledningssystemets krav integreras i organisationens verksamhetsprocesser,

| d) | säkerställa att miljöledningssystemet ges nödvändiga resurser, |
| --- | --- |

d)

säkerställa att miljöledningssystemet ges nödvändiga resurser,

| e) | kommunicera betydelsen av att miljöarbetet leds och styrs på ett väl fungerande sätt och att kraven i miljöledningssystemet uppfylls, |
| --- | --- |

e)

kommunicera betydelsen av att miljöarbetet leds och styrs på ett väl fungerande sätt och att kraven i miljöledningssystemet uppfylls,

| f) | säkerställa att miljöledningssystemet uppnår avsett resultat, |
| --- | --- |

f)

säkerställa att miljöledningssystemet uppnår avsett resultat,

| g) | leda och stödja personer så att de bidrar till ett väl fungerande miljöledningssystem, |
| --- | --- |

g)

leda och stödja personer så att de bidrar till ett väl fungerande miljöledningssystem,

| h) | främja ständig förbättring, |
| --- | --- |

h)

främja ständig förbättring,

| i) | ge stöd till andra relevanta ledande befattningshavare så att de tydligt utövar sitt ledarskap på ett sätt som är tillämpligt inom deras ansvarsområden. |
| --- | --- |

i)

ge stöd till andra relevanta ledande befattningshavare så att de tydligt utövar sitt ledarskap på ett sätt som är tillämpligt inom deras ansvarsområden.

| Anmärkning: | Begreppet verksamhet i denna standard kan tolkas i vid bemärkelse som de aktiviteter som är av central betydelse för syftet med organisationens existens. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Begreppet verksamhet i denna standard kan tolkas i vid bemärkelse som de aktiviteter som är av central betydelse för syftet med organisationens existens.

A.5.2   Miljöpolicy

Högsta ledningen ska upprätta, införa och underhålla en miljöpolicy som, inom den definierade omfattningen av organisationens miljöledningssystem,

| a) | är anpassad till organisationens syfte och förutsättningar, inklusive typ, omfattning och miljöpåverkan från dess aktiviteter, produkter och tjänster, |
| --- | --- |

a)

är anpassad till organisationens syfte och förutsättningar, inklusive typ, omfattning och miljöpåverkan från dess aktiviteter, produkter och tjänster,

| b) | ger ett ramverk för att sätta miljömål, |
| --- | --- |

b)

ger ett ramverk för att sätta miljömål,

| c) | innefattar ett åtagande att skydda miljön, inklusive förebyggande av förorening, och andra specifika åtaganden som är relevanta för organisationens förutsättningar.







  Anmärkning: | Andra specifika åtaganden att skydda miljön kan innefatta hållbar resursanvändning, begränsning av och anpassning till klimatförändringar, samt skydd av biologisk mångfald och ekosystem. |
| --- | --- | --- |

c)

innefattar ett åtagande att skydda miljön, inklusive förebyggande av förorening, och andra specifika åtaganden som är relevanta för organisationens förutsättningar.

Anmärkning:

Andra specifika åtaganden att skydda miljön kan innefatta hållbar resursanvändning, begränsning av och anpassning till klimatförändringar, samt skydd av biologisk mångfald och ekosystem.

| d) | innefattar ett åtagande att uppfylla bindande krav, |
| --- | --- |

d)

innefattar ett åtagande att uppfylla bindande krav,

| e) | innefattar ett åtagande att ständigt förbättra miljöledningssystemet för att uppnå bättre miljöprestanda. |
| --- | --- |

e)

innefattar ett åtagande att ständigt förbättra miljöledningssystemet för att uppnå bättre miljöprestanda.

Miljöpolicyn ska

| — | upprätthållas som dokumenterad information, |
| --- | --- |

—

upprätthållas som dokumenterad information,

| — | kommuniceras inom organisationen, |
| --- | --- |

—

kommuniceras inom organisationen,

| — | vara tillgänglig för intressenter. |
| --- | --- |

—

vara tillgänglig för intressenter.

B.1   Ständig förbättring av miljöprestandan

Organisationer ska åta sig att ständigt förbättra sin miljöprestanda.

Om organisationen utgörs av en eller flera anläggningar ska var och en av de anläggningar för vilka Emas gäller uppfylla alla Emas-krav, bl.a. kravet på ständiga förbättringar av miljöprestanda enligt definitionen i artikel 2.2.

A.5.3   Roller, ansvar och befogenheter inom organisationen

Högsta ledningen ska säkerställa att relevanta roller har tilldelats ansvar och befogenheter och att dessa är, kommunicerade inom organisationen.

Högsta ledningen ska tilldela ansvar och befogenhet för att

| a) | säkerställa att miljöledningssystemet uppfyller kraven i denna standard, |
| --- | --- |

a)

säkerställa att miljöledningssystemet uppfyller kraven i denna standard,

| b) | rapportera till högsta ledningen om hur miljöledningssystemet fungerar, inklusive miljöprestandan. |
| --- | --- |

b)

rapportera till högsta ledningen om hur miljöledningssystemet fungerar, inklusive miljöprestandan.

B.2   Företrädare för ledningen

Organisationens högsta ledning ska utse en eller flera företrädare för ledningen som, oavsett annat ansvar, ska ha definierade roller, ansvarsområden och befogenheter som har till syfte att garantera ett miljöledningssystem som är förenligt med denna förordning och som ska rapportera till högsta ledningen om hur miljöledningssystemet fungerar.

Företrädaren för högsta ledningen får vara en medlem av organisationens högsta ledning.

A.6   Planering

A.6.1   åtgärder för att hantera risker och möjligheter

A.6.1.1   Allmänt

Organisationen ska upprätta, införa och underhålla den eller de process(er) som behövs för att uppfylla kraven i 6.1.1 till 6.1.4.

När organisationen planerar miljöledningssystemet ska den beakta

| — | de frågor som hänvisas till i 4.1, |
| --- | --- |

—

de frågor som hänvisas till i 4.1,

| — | de krav som hänvisas till i 4.2, |
| --- | --- |

—

de krav som hänvisas till i 4.2,

| — | omfattningen av miljöledningssystemet; och avgöra risker och möjligheter rörande organisationens






  — | miljöaspekter (se 6.1.2), |
| --- | --- | --- |

—

omfattningen av miljöledningssystemet; och avgöra risker och möjligheter rörande organisationens

—

miljöaspekter (se 6.1.2),

| — | bindande krav (se 6.1.3), |
| --- | --- |

—

bindande krav (se 6.1.3),

| — | och andra frågor och krav, som identifierats i 4.1 och 4.2, och som behöver hanteras för att






  — | ge en försäkran om att miljöledningssystemet kan uppnå avsedda resultat, |
| --- | --- | --- |

—

och andra frågor och krav, som identifierats i 4.1 och 4.2, och som behöver hanteras för att

—

ge en försäkran om att miljöledningssystemet kan uppnå avsedda resultat,

| — | förebygga eller minska oönskade effekter, inklusive möjlig påverkan på organisationen från externa miljöförhållanden, |
| --- | --- |

—

förebygga eller minska oönskade effekter, inklusive möjlig påverkan på organisationen från externa miljöförhållanden,

| — | uppnå ständig förbättring. |
| --- | --- |

—

uppnå ständig förbättring.

Inom miljöledningssystemets omfattning ska organisationen fastställa potentiella nödlägen, inklusive sådana som kan ha miljöpåverkan.

Organisationen ska upprätthålla dokumenterad information rörande

| — | risker och möjligheter som behöver hanteras, |
| --- | --- |

—

risker och möjligheter som behöver hanteras,

| — | den eller de process(er) som behövs enligt 6.1.1 till 6.1.4, i den omfattning som är nödvändig för att ha tilltro till att de utförs som planerat. |
| --- | --- |

—

den eller de process(er) som behövs enligt 6.1.1 till 6.1.4, i den omfattning som är nödvändig för att ha tilltro till att de utförs som planerat.

A.6.1.2   Miljöaspekter

Inom miljöledningssystemets omfattning ska organisationen fastställa miljöaspekterna för sådana aktiviteter, produkter och tjänster som den kan styra och sådana som den kan påverka, samt deras miljöpåverkan, under beaktande av ett livscykelperspektiv.

Vid fastställande av miljöaspekter ska organisationen ta hänsyn till

| a) | förändring, inklusive planerad eller ny utveckling, samt nya eller ändrade aktiviteter, produkter och tjänster, |
| --- | --- |

a)

förändring, inklusive planerad eller ny utveckling, samt nya eller ändrade aktiviteter, produkter och tjänster,

| b) | onormala förhållanden och rimligt förutsebara nödlägen. |
| --- | --- |

b)

onormala förhållanden och rimligt förutsebara nödlägen.

Organisationen ska fastställa vilka aspekter som har eller kan ha en betydande miljöpåverkan, dvs. betydande miljöaspekter, genom användning av fastställda kriterier.

Organisationen ska i lämplig omfattning kommunicera sina betydande miljöaspekter inom organisationens olika nivåer och funktioner.

Organisationen ska upprätthålla dokumenterad information rörande

| — | miljöaspekter och åtföljande miljöpåverkan, |
| --- | --- |

—

miljöaspekter och åtföljande miljöpåverkan,

| — | kriterier som används för fastställande av betydande miljöaspekter, |
| --- | --- |

—

kriterier som används för fastställande av betydande miljöaspekter,

| — | betydande miljöaspekter. |
| --- | --- |

—

betydande miljöaspekter.

| Anmärkning: | Betydande miljöaspekter kan medföra risker och möjligheter som associeras med antingen negativ miljöpåverkan (hot) eller positiv miljöpåverkan (möjlighet). |
| --- | --- |

Anmärkning:

Betydande miljöaspekter kan medföra risker och möjligheter som associeras med antingen negativ miljöpåverkan (hot) eller positiv miljöpåverkan (möjlighet).

B.3   Miljöutredning

Organisationer ska göra och dokumentera en inledande miljöutredning i enlighet med bilaga I.

Organisationer utanför unionen ska också hänvisa till de lagstadgade miljökrav som gäller för liknande organisationer i de medlemsstater där de avser att lämna in en ansökan.

A.6.1.3   Bindande krav

Organisationen ska

| a) | fastställa och ha tillgång till de bindande krav som rör dess miljöaspekter, |
| --- | --- |

a)

fastställa och ha tillgång till de bindande krav som rör dess miljöaspekter,

| b) | fastställa hur dessa bindande krav är tillämpliga på organisationen, |
| --- | --- |

b)

fastställa hur dessa bindande krav är tillämpliga på organisationen,

| c) | ta hänsyn till dessa bindande krav när miljöledningssystemet upprättas, införs, underhålls och ständigt förbättras. |
| --- | --- |

c)

ta hänsyn till dessa bindande krav när miljöledningssystemet upprättas, införs, underhålls och ständigt förbättras.

Organisationen ska upprätthålla dokumenterad information om dess bindande krav.

| Anmärkning: | Bindande krav kan medföra risker och möjligheter för organisationen. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Bindande krav kan medföra risker och möjligheter för organisationen.

A.6.1.4   Planering av åtgärder

Organisationen ska planera

| a) | åtgärder för att hantera sina






  1) | betydande miljöaspekter, |
| --- | --- | --- |

a)

åtgärder för att hantera sina

1)

betydande miljöaspekter,

| 2) | bindande krav, |
| --- | --- |

2)

bindande krav,

| 3) | risker och möjligheter som identifieras i 6.1.1, |
| --- | --- |

3)

risker och möjligheter som identifieras i 6.1.1,

| b) | hur den ska






  1) | integrera och införa åtgärderna i miljöledningssystemets processer (se 6.2, avsnitten 7, 8 och 9.1), eller andra verksamhetsprocesser, |
| --- | --- | --- |

b)

hur den ska

1)

integrera och införa åtgärderna i miljöledningssystemets processer (se 6.2, avsnitten 7, 8 och 9.1), eller andra verksamhetsprocesser,

| 2) | utvärdera om åtgärderna har gett avsedd verkan (se 9.1). |
| --- | --- |

2)

utvärdera om åtgärderna har gett avsedd verkan (se 9.1).

Vid planering av dessa åtgärder ska organisationen beakta tekniska möjligheter samt dess ekonomiska, verksamhetsrelaterade och affärsrelaterade krav.

B.4   Lagenlighet

Organisationer som är registrerade i Emas eller som vill registrera sig ska visa att de uppfyller samtliga följande villkor:

| 1) | De har identifierat och är medvetna om följderna för dem av alla tillämpliga lagstadgade miljökrav. |
| --- | --- |

1)

De har identifierat och är medvetna om följderna för dem av alla tillämpliga lagstadgade miljökrav.

| 2) | De efterlever miljölagstiftningen, bland annat med avseende på tillstånd och tillståndsbegränsningar, och tillhandahåller relevant styrkande dokumentation. |
| --- | --- |

2)

De efterlever miljölagstiftningen, bland annat med avseende på tillstånd och tillståndsbegränsningar, och tillhandahåller relevant styrkande dokumentation.

| 3) | De har utarbetat rutiner som gör det möjligt för organisationen att säkerställa att miljölagstiftningen efterlevs. |
| --- | --- |

3)

De har utarbetat rutiner som gör det möjligt för organisationen att säkerställa att miljölagstiftningen efterlevs.

| A.6.2 | Miljömål och planering för att uppnå dem |
| --- | --- |

A.6.2

Miljömål och planering för att uppnå dem

A.6.2.1   Miljömål

Organisationen ska upprätta miljömål för relevanta funktioner och nivåer, med hänsyn tagen till organisationens betydande miljöaspekter och tillhörande bindande krav, under beaktande av dess risker och möjligheter.

Miljömålen ska

| a) | överensstämma med miljöpolicyn, |
| --- | --- |

a)

överensstämma med miljöpolicyn,

| b) | vara mätbara (om praktiska förutsättningar finns), |
| --- | --- |

b)

vara mätbara (om praktiska förutsättningar finns),

| c) | övervakas, |
| --- | --- |

c)

övervakas,

| d) | kommuniceras, |
| --- | --- |

d)

kommuniceras,

| e) | uppdateras vid behov. |
| --- | --- |

e)

uppdateras vid behov.

Organisationen ska hålla dokumenterad information om miljömålen.

A.6.2.2   Planering av åtgärder för att uppnå miljömål

När organisationen planerar för hur den ska uppnå sina miljömål ska den avgöra

| a) | vad som ska göras, |
| --- | --- |

a)

vad som ska göras,

| b) | vilka resurser som kommer att krävas, |
| --- | --- |

b)

vilka resurser som kommer att krävas,

| c) | vem som ska vara ansvarig, |
| --- | --- |

c)

vem som ska vara ansvarig,

| d) | när det ska vara genomfört, |
| --- | --- |

d)

när det ska vara genomfört,

| e) | hur resultaten ska utvärderas, vilket innefattar indikatorer för övervakning av framsteg mot uppnående av mätbara miljömål (se 9.1.1). |
| --- | --- |

e)

hur resultaten ska utvärderas, vilket innefattar indikatorer för övervakning av framsteg mot uppnående av mätbara miljömål (se 9.1.1).

Organisationen ska överväga hur åtgärder för att uppnå miljömålen kan integreras i organisationens verksamhetsprocesser.

B.5   Miljömål

En organisation ska kunna visa att dess ledningssystem och revisionsförfaranden inriktar sig på organisationens faktiska miljöprestanda, med avseende på de direkta och indirekta aspekterna.

Det sätt på vilket miljömålen ska uppnås får inte i sig utgöra ett miljömål.

A.7   Stöd

A.7.1   Resurser

Organisationen ska fastställa och tillhandahålla de resurser som krävs för att upprätta, genomföra, underhålla och ständigt förbättra sitt miljöledningssystem.

A.7.2   Kompetens

Organisationen ska

| a) | avgöra vilken kompetens som är nödvändig hos den eller de personer som arbetar inom eller åt organisationen och som påverkar dess miljöprestanda och dess möjligheter att uppfylla sina bindande krav, |
| --- | --- |

a)

avgöra vilken kompetens som är nödvändig hos den eller de personer som arbetar inom eller åt organisationen och som påverkar dess miljöprestanda och dess möjligheter att uppfylla sina bindande krav,

| b) | säkerställa att dessa personer är kompetenta baserat på lämplig utbildning, upplärning eller erfarenhet, |
| --- | --- |

b)

säkerställa att dessa personer är kompetenta baserat på lämplig utbildning, upplärning eller erfarenhet,

| c) | fastställa utbildningsbehov med anknytning till miljöaspekterna och miljöledningssystemet, |
| --- | --- |

c)

fastställa utbildningsbehov med anknytning till miljöaspekterna och miljöledningssystemet,

| d) | vidta åtgärder, där så är tillämpligt, för att införskaffa den nödvändiga kompetensen och utvärdera verkan av de vidtagna åtgärderna. |
| --- | --- |

d)

vidta åtgärder, där så är tillämpligt, för att införskaffa den nödvändiga kompetensen och utvärdera verkan av de vidtagna åtgärderna.

| Anmärkning: | Tillämpliga åtgärder kan exempelvis vara att erbjuda anställda möjlighet till vidareutbildning, mentorstöd eller andra arbetsuppgifter, eller att hyra in eller anlita kompetenta personer. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Tillämpliga åtgärder kan exempelvis vara att erbjuda anställda möjlighet till vidareutbildning, mentorstöd eller andra arbetsuppgifter, eller att hyra in eller anlita kompetenta personer.

Organisationen ska bevara lämplig dokumenterad information som belägg för kompetens.

B.6   Arbetstagarnas delaktighet

| 1) | Organisationen ska ta hänsyn till att arbetstagarnas delaktighet är såväl en drivande kraft som en förutsättning för ständiga och framgångsrika miljöförbättringar som en viktig resurs för förbättringen av miljöprestanda och det bästa sättet att effektivt förankra miljöledningssystemet och miljörevisionssystemet i organisationen. |
| --- | --- |

1)

Organisationen ska ta hänsyn till att arbetstagarnas delaktighet är såväl en drivande kraft som en förutsättning för ständiga och framgångsrika miljöförbättringar som en viktig resurs för förbättringen av miljöprestanda och det bästa sättet att effektivt förankra miljöledningssystemet och miljörevisionssystemet i organisationen.

| 2) | Uttrycket arbetstagarnas delaktighet ska tolkas så att det omfattar både direkt delaktighet från arbetstagarna som tillhandahållande av information till arbetstagarna och deras representanter. Därför behövs ett system för arbetstagardelaktighet på alla nivåer. Organisationen bör ta hänsyn till att åtagande, lyhördhet och aktivt stöd från ledningens sida är en förutsättning för att lyckas med dessa processer. I detta sammanhang bör ledningen ge lämplig återkoppling till de anställda. |
| --- | --- |

2)

Uttrycket arbetstagarnas delaktighet ska tolkas så att det omfattar både direkt delaktighet från arbetstagarna som tillhandahållande av information till arbetstagarna och deras representanter. Därför behövs ett system för arbetstagardelaktighet på alla nivåer. Organisationen bör ta hänsyn till att åtagande, lyhördhet och aktivt stöd från ledningens sida är en förutsättning för att lyckas med dessa processer. I detta sammanhang bör ledningen ge lämplig återkoppling till de anställda.

| 3) | Förutom dessa krav ska arbetstagarna eller deras representanter vara delaktiga i den process som syftar till att ständigt förbättra organisationens miljöprestanda genom






  a) | den inledande miljöutredningen, |
| --- | --- | --- |

3)

Förutom dessa krav ska arbetstagarna eller deras representanter vara delaktiga i den process som syftar till att ständigt förbättra organisationens miljöprestanda genom

a)

den inledande miljöutredningen,

| b) | upprättandet och tillämpningen av ett miljöledningssystem och ett miljörevisionssystem som syftar till att förbättra organisationens miljöprestanda, |
| --- | --- |

b)

upprättandet och tillämpningen av ett miljöledningssystem och ett miljörevisionssystem som syftar till att förbättra organisationens miljöprestanda,

| c) | miljökommittéer eller arbetsgrupper som samlar in information och säkerställer att miljötjänstemän/företrädare för ledningen deltar tillsammans med anställda och deras företrädare, |
| --- | --- |

c)

miljökommittéer eller arbetsgrupper som samlar in information och säkerställer att miljötjänstemän/företrädare för ledningen deltar tillsammans med anställda och deras företrädare,

| d) | gemensamma arbetsgrupper för åtgärder inom ramen för miljöprogrammet och miljörevisionen, |
| --- | --- |

d)

gemensamma arbetsgrupper för åtgärder inom ramen för miljöprogrammet och miljörevisionen,

| e) | utarbetandet av miljöredovisningar. |
| --- | --- |

e)

utarbetandet av miljöredovisningar.

| 4) | Lämpliga former för deltagande såsom systemet med en förslagsbok eller projektbaserade grupparbeten eller miljökommittéer bör användas för detta ändamål. Organisationerna ska beakta kommissionens riktlinjer om bästa praxis på detta område. Om de så önskar ska företrädare för arbetstagarna också medverka. |
| --- | --- |

4)

Lämpliga former för deltagande såsom systemet med en förslagsbok eller projektbaserade grupparbeten eller miljökommittéer bör användas för detta ändamål. Organisationerna ska beakta kommissionens riktlinjer om bästa praxis på detta område. Om de så önskar ska företrädare för arbetstagarna också medverka.

A.7.3   Medvetenhet

Organisationen ska se till att personer som arbetar inom eller åt organisationen är medvetna om

| a) | miljöpolicyn, |
| --- | --- |

a)

miljöpolicyn,

| b) | betydande miljöaspekter och relaterad, verklig eller potentiell, miljöpåverkan som kan kopplas till deras arbete, |
| --- | --- |

b)

betydande miljöaspekter och relaterad, verklig eller potentiell, miljöpåverkan som kan kopplas till deras arbete,

| c) | sina bidrag till ett väl fungerande miljöledningssystem, inklusive fördelarna med förbättrade miljöprestanda, |
| --- | --- |

c)

sina bidrag till ett väl fungerande miljöledningssystem, inklusive fördelarna med förbättrade miljöprestanda,

| d) | konsekvenserna av att inte uppfylla kraven i miljöledningssystemet, inklusive att inte uppfylla organisationens bindande krav. |
| --- | --- |

d)

konsekvenserna av att inte uppfylla kraven i miljöledningssystemet, inklusive att inte uppfylla organisationens bindande krav.

A.7.4   Kommunikation

A.7.4.1   Allmänt

Organisationen ska införa, tillämpa och upprätthålla de processer som behövs för intern och extern kommunikation som är av betydelse i samband med miljöledningssystemet, vilket innefattar

| a) | vad kommunikationen ska handla om, |
| --- | --- |

a)

vad kommunikationen ska handla om,

| b) | när kommunikationen ska ske, |
| --- | --- |

b)

när kommunikationen ska ske,

| c) | med vem kommunikationen ska ske, |
| --- | --- |

c)

med vem kommunikationen ska ske,

| d) | hur kommunikationen ska ske. |
| --- | --- |

d)

hur kommunikationen ska ske.

Vid införandet av kommunikationsprocesserna ska organisationen

| — | ta hänsyn till bindande krav, |
| --- | --- |

—

ta hänsyn till bindande krav,

| — | säkerställa att den miljöinformation som kommuniceras överensstämmer med den information som genereras i miljöledningssystemet och är tillförlitlig. |
| --- | --- |

—

säkerställa att den miljöinformation som kommuniceras överensstämmer med den information som genereras i miljöledningssystemet och är tillförlitlig.

Organisationen ska besvara relevant kommunikation om sitt miljöledningssystem.

Organisationen ska i lämplig omfattning bevara dokumenterad information som belägg för dess kommunikation.

A.7.4.2   Intern kommunikation

Organisationen ska

| a) | i lämplig omfattning kommunicera inom organisationens nivåer och funktioner, information som är relevant för miljöledningssystemet, inklusive ändringar av miljöledningssystemet, |
| --- | --- |

a)

i lämplig omfattning kommunicera inom organisationens nivåer och funktioner, information som är relevant för miljöledningssystemet, inklusive ändringar av miljöledningssystemet,

| b) | se till att kommunikationsprocesserna gör det möjligt för personer som arbetar under organisationens kontroll att bidra till ständig förbättring. |
| --- | --- |

b)

se till att kommunikationsprocesserna gör det möjligt för personer som arbetar under organisationens kontroll att bidra till ständig förbättring.

A.7.4.3   Extern kommunikation

Organisationen ska externt kommunicera information som är relevant för miljöledningssystemet, i enlighet med vad som fastställts i organisationens kommunikationsprocesser och vad som följer av de bindande kraven.

B.7   Kommunikation

| 1) | Organisationerna ska kunna visa att de bedriver en öppen dialog med allmänheten, myndigheter och andra berörda parter, inklusive lokala myndigheter och kunder, med avseende på miljöpåverkan av organisationernas verksamhet, produkter och tjänster. |
| --- | --- |

1)

Organisationerna ska kunna visa att de bedriver en öppen dialog med allmänheten, myndigheter och andra berörda parter, inklusive lokala myndigheter och kunder, med avseende på miljöpåverkan av organisationernas verksamhet, produkter och tjänster.

| 2) | För att säkerställa en hög grad av öppenhet och skapa förtroende med berörda parter, ska organisationer som är registrerade i Emas lämna ut viss miljöinformation enligt definitionen i bilaga IV om miljörapportering. |
| --- | --- |

2)

För att säkerställa en hög grad av öppenhet och skapa förtroende med berörda parter, ska organisationer som är registrerade i Emas lämna ut viss miljöinformation enligt definitionen i bilaga IV om miljörapportering.

A.7.5   Dokumenterad information

A.7.5.1   Allmänt

Organisationens miljöledningssystem ska innefatta

| a) | dokumenterad information som krävs enligt denna standard, |
| --- | --- |

a)

dokumenterad information som krävs enligt denna standard,

| b) | dokumenterad information som organisationen har fastställt vara nödvändig för ett väl fungerande miljöledningssystem. |
| --- | --- |

b)

dokumenterad information som organisationen har fastställt vara nödvändig för ett väl fungerande miljöledningssystem.

| Anmärkning: | Omfattningen av den dokumenterade informationen för ett miljöledningssystem kan variera från en organisation till en annan beroende på






  — | organisationens storlek och dess verksamheter, processer, produkter och tjänster, |
| --- | --- | --- |

Anmärkning:

Omfattningen av den dokumenterade informationen för ett miljöledningssystem kan variera från en organisation till en annan beroende på

—

organisationens storlek och dess verksamheter, processer, produkter och tjänster,

| — | behovet att visa att bindande krav uppfylls, |
| --- | --- |

—

behovet att visa att bindande krav uppfylls,

| — | processernas komplexitet och samverkan, |
| --- | --- |

—

processernas komplexitet och samverkan,

| — | kompetensen hos personer som arbetar under organisationens kontroll. |
| --- | --- |

—

kompetensen hos personer som arbetar under organisationens kontroll.

A.7.5.2   Skapande och uppdatering

När dokumenterad information skapas och uppdateras ska organisationen säkerställa lämplig

| a) | identifiering och beskrivning (t.ex. rubrik, datum, författare eller referensnummer), |
| --- | --- |

a)

identifiering och beskrivning (t.ex. rubrik, datum, författare eller referensnummer),

| b) | form (t.ex. språk, programvaruversion, grafik) och medium (t.ex. papper, elektroniskt format), |
| --- | --- |

b)

form (t.ex. språk, programvaruversion, grafik) och medium (t.ex. papper, elektroniskt format),

| c) | granskning och godkännande med avseende på lämplighet och tillräcklighet. |
| --- | --- |

c)

granskning och godkännande med avseende på lämplighet och tillräcklighet.

A.7.5.3   Styrning av dokumenterad information

Dokumenterad information som krävs av miljöledningssystemet och av denna standard ska styras för att säkerställa att

| a) | den är tillgänglig och lämpar sig för användning där den behövs och när den behövs, |
| --- | --- |

a)

den är tillgänglig och lämpar sig för användning där den behövs och när den behövs,

| b) | den är tillräckligt skyddad (t.ex. mot förlust av konfidentialitet, olämplig användning eller förlust av integritet). |
| --- | --- |

b)

den är tillräckligt skyddad (t.ex. mot förlust av konfidentialitet, olämplig användning eller förlust av integritet).

För denna styrning av dokumenterad information ska organisationen i tillämplig utsträckning behandla

| — | distribution, åtkomst, inhämtning och användning, |
| --- | --- |

—

distribution, åtkomst, inhämtning och användning,

| — | förvaring och bevarande, inklusive bevarande av läsbarhet, |
| --- | --- |

—

förvaring och bevarande, inklusive bevarande av läsbarhet,

| — | styrning av ändringar (t.ex. versionshantering), |
| --- | --- |

—

styrning av ändringar (t.ex. versionshantering),

| — | arkivering och gallring. |
| --- | --- |

—

arkivering och gallring.

Dokumenterad information av externt ursprung, som organisationen har bestämt är nödvändig för planering och användning av miljöledningssystemet, ska i lämplig utsträckning identifieras och styras.

| Anmärkning: | Åtkomst kan förutsätta att det tagits ett beslut om behörighet att endast läsa den dokumenterade informationen, eller att både läsa och ändra den dokumenterade informationen. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Åtkomst kan förutsätta att det tagits ett beslut om behörighet att endast läsa den dokumenterade informationen, eller att både läsa och ändra den dokumenterade informationen.

A.8   Verksamhet

A.8.1   Planering och styrning av verksamheten

Organisationen ska upprätta, införa, underhålla och styra de processer som behövs för att uppfylla krav och utföra de åtgärder som fastställts i 6.1 och 6.2 genom att

| — | upprätta kriterier för dessa processer, |
| --- | --- |

—

upprätta kriterier för dessa processer,

| — | införa styrning av processerna enligt kriterierna. |
| --- | --- |

—

införa styrning av processerna enligt kriterierna.

| Anmärkning: | Styrning kan innefatta styrmedel i teknisk mening och rutiner. Styrmedel kan införas enligt en hierarkisk ordning (t.ex. eliminering, substitution, administrativ) och kan användas var för sig eller i kombination. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Styrning kan innefatta styrmedel i teknisk mening och rutiner. Styrmedel kan införas enligt en hierarkisk ordning (t.ex. eliminering, substitution, administrativ) och kan användas var för sig eller i kombination.

Organisationen ska styra planerade ändringar och granska konsekvenserna av oavsiktliga ändringar samt vid behov vidta åtgärder för att motverka negativa effekter.

Organisationen ska säkerställa att utkontrakterade (outsourcade) processer är styrda eller påverkade. Typ och omfattning av den styrning eller påverkan som ska tillämpas på processerna ska definieras inom miljöledningssystemet.

I överensstämmelse med ett livscykelperspektiv ska organisationen

| a) | upprätta styrning, i lämplig omfattning, för att säkerställa att miljökraven hanteras under konstruktions- och utvecklingsprocessen för produkten eller tjänsten, under beaktande av varje fas av dess livscykel, |
| --- | --- |

a)

upprätta styrning, i lämplig omfattning, för att säkerställa att miljökraven hanteras under konstruktions- och utvecklingsprocessen för produkten eller tjänsten, under beaktande av varje fas av dess livscykel,

| b) | fastställa lämpliga miljökrav för upphandling av produkter och tjänster, |
| --- | --- |

b)

fastställa lämpliga miljökrav för upphandling av produkter och tjänster,

| c) | kommunicera relevanta miljökrav till externa leverantörer, inklusive entreprenörer, |
| --- | --- |

c)

kommunicera relevanta miljökrav till externa leverantörer, inklusive entreprenörer,

| d) | beakta behovet av att ge information rörande potentiell, betydande miljöpåverkan |
| --- | --- |

d)

beakta behovet av att ge information rörande potentiell, betydande miljöpåverkan

som kan kopplas till transport eller leverans, användning, hantering efter avslutad livslängd och slutlig avfallshantering av dess produkter och tjänster.

Organisationen ska upprätthålla dokumenterad information i den omfattning som är nödvändig för att ha tilltro till att processerna har utförts som planerat.

A.8.2   Beredskap och agerande vid nödlägen

Organisationen ska upprätta, införa och underhålla den eller de process(er) som behövs för att förbereda sig för och agera vid potentiella nödlägen enligt 6.1.1.

Organisationen ska

| a) | förbereda sig genom att planera åtgärder för att förebygga eller mildra negativ miljöpåverkan till följd av nödlägen, |
| --- | --- |

a)

förbereda sig genom att planera åtgärder för att förebygga eller mildra negativ miljöpåverkan till följd av nödlägen,

| b) | agera vid faktiska nödlägen, |
| --- | --- |

b)

agera vid faktiska nödlägen,

| c) | vidta åtgärder för att förhindra eller mildra konsekvenserna av nödlägen, lämpliga för nödlägets omfattning och potentiella miljöpåverkan, |
| --- | --- |

c)

vidta åtgärder för att förhindra eller mildra konsekvenserna av nödlägen, lämpliga för nödlägets omfattning och potentiella miljöpåverkan,

| d) | regelbundet öva planerade responsåtgärder, där så är praktiskt möjligt, |
| --- | --- |

d)

regelbundet öva planerade responsåtgärder, där så är praktiskt möjligt,

| e) | regelbundet granska och revidera processer och planerade responsåtgärder, i synnerhet efter inträffade nödlägen eller övningar, |
| --- | --- |

e)

regelbundet granska och revidera processer och planerade responsåtgärder, i synnerhet efter inträffade nödlägen eller övningar,

| f) | i lämplig omfattning tillhandahålla relevant information och utbildning rörande beredskap för och respons vid nödlägen till relevanta intressenter, inklusive personer som utför arbete inom eller åt organisationen. |
| --- | --- |

f)

i lämplig omfattning tillhandahålla relevant information och utbildning rörande beredskap för och respons vid nödlägen till relevanta intressenter, inklusive personer som utför arbete inom eller åt organisationen.

Organisationen ska upprätthålla dokumenterad information i den omfattning som är nödvändig för att ha tilltro till att processerna har utförts som planerat.

A.9   Utvärdering av prestanda

A.9.1   Övervakning och mätning, analys och utvärdering

A.9.1.1   Allmänt

Organisationen ska övervaka, mäta, analysera och utvärdera sin miljöprestanda.

Organisationen ska fastställa

| a) | vad som behöver övervakas och mätas, |
| --- | --- |

a)

vad som behöver övervakas och mätas,

| b) | vilka metoder som i tillämplig utsträckning behövs för övervakning, mätning, analys och utvärdering för att säkerställa tillförlitliga resultat, |
| --- | --- |

b)

vilka metoder som i tillämplig utsträckning behövs för övervakning, mätning, analys och utvärdering för att säkerställa tillförlitliga resultat,

| c) | kriterier samt lämpliga indikatorer enligt vilka organisationen ska utvärdera miljöprestandan, |
| --- | --- |

c)

kriterier samt lämpliga indikatorer enligt vilka organisationen ska utvärdera miljöprestandan,

| d) | när övervakning och mätning ska utföras, |
| --- | --- |

d)

när övervakning och mätning ska utföras,

| e) | när resultaten från övervakning och mätning ska analyseras och utvärderas. |
| --- | --- |

e)

när resultaten från övervakning och mätning ska analyseras och utvärderas.

Organisationen ska säkerställa att kalibrerad eller verifierad utrustning för övervakning och mätning används och underhålls i lämplig omfattning.

Organisationen ska utvärdera sin miljöprestanda och verkan hos miljöledningssystemet.

Organisationen ska både internt och externt kommunicera relevant information rörande miljöprestandan, enligt vad som är fastställt i organisationens kommunikationsprocesser och enligt vad som erfordras i bindande krav.

Organisationen ska bevara lämplig dokumenterad information som visar resultaten av övervakning, mätning, analys och utvärdering.

A.9.1.2   Utvärdering av efterlevnad

Organisationen ska upprätta, införa och underhålla den eller de process(er) som behövs för att utvärdera efterlevnad av bindande krav.

Organisationen ska

| a) | fastställa frekvensen för utvärdering av efterlevnad, |
| --- | --- |

a)

fastställa frekvensen för utvärdering av efterlevnad,

| b) | utvärdera efterlevnad och vid behov vidta åtgärder, |
| --- | --- |

b)

utvärdera efterlevnad och vid behov vidta åtgärder,

| c) | underhålla kunskap om, och förståelse för, efterlevnadsstatus. |
| --- | --- |

c)

underhålla kunskap om, och förståelse för, efterlevnadsstatus.

Organisationen ska bevara dokumenterad information som belägg för resultaten av utvärdering av efterlevnad.

A.9.2   Intern revision

A.9.2.1   Allmänt

Organisationen ska med planerade intervall genomföra interna revisioner för att få information om huruvida miljöledningssystemet

| a) | överensstämmer med






  1) | organisationens egna krav på sitt miljöledningssystem, |
| --- | --- | --- |

a)

överensstämmer med

1)

organisationens egna krav på sitt miljöledningssystem,

| 2) | kraven i denna standard, |
| --- | --- |

2)

kraven i denna standard,

| b) | har införts och underhållits på ett ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

b)

har införts och underhållits på ett ändamålsenligt sätt.

A.9.2.2   Internt revisionsprogram

Organisationen ska upprätta, införa och underhålla ett eller flera interna revisionsprogram, vilket innefattar frekvens, metoder, ansvar, planeringskrav och rapportering av interna revisioner.

När det interna revisionsprogrammet upprättas ska organisationen beakta de berörda processernas betydelse för miljön, ändringar som påverkar organisationen och resultaten från tidigare revisioner.

Organisationen ska

| a) | definiera revisionskriterier och omfattning för varje revision, |
| --- | --- |

a)

definiera revisionskriterier och omfattning för varje revision,

| b) | välja revisorer och genomföra revisioner på ett sätt som säkerställer revisionsprocessens objektivitet och oberoende, |
| --- | --- |

b)

välja revisorer och genomföra revisioner på ett sätt som säkerställer revisionsprocessens objektivitet och oberoende,

| c) | säkerställa att revisionsresultaten rapporteras till relevanta ledningsfunktioner. |
| --- | --- |

c)

säkerställa att revisionsresultaten rapporteras till relevanta ledningsfunktioner.

Organisationen ska bevara dokumenterad information som visar genomförandet av revisionsprogrammet och revisionsresultaten.

A.9.3   Ledningens genomgång

Högsta ledningen ska med planerade intervall ha en genomgång av organisationens miljöledningssystem för att säkerställa systemets fortsatta lämplighet, tillräcklighet och verkan.

Ledningens genomgång ska innefatta beaktande av

| a) | status för åtgärder som beslutats vid ledningens tidigare genomgångar, |
| --- | --- |

a)

status för åtgärder som beslutats vid ledningens tidigare genomgångar,

| b) | förändringar i






  1) | externa och interna frågor som är relevanta för miljöledningssystemet, |
| --- | --- | --- |

b)

förändringar i

1)

externa och interna frågor som är relevanta för miljöledningssystemet,

| 2) | intressenters behov och förväntningar, inklusive bindande krav, |
| --- | --- |

2)

intressenters behov och förväntningar, inklusive bindande krav,

| 3) | dess betydande miljöaspekter, |
| --- | --- |

3)

dess betydande miljöaspekter,

| 4) | risker och möjligheter, |
| --- | --- |

4)

risker och möjligheter,

| c) | i vilken utsträckning organisationens miljömål har uppnåtts, |
| --- | --- |

c)

i vilken utsträckning organisationens miljömål har uppnåtts,

| d) | information om organisationens miljöprestanda, vilket innefattar trender i fråga om






  1) | avvikelser och korrigerande åtgärder, |
| --- | --- | --- |

d)

information om organisationens miljöprestanda, vilket innefattar trender i fråga om

1)

avvikelser och korrigerande åtgärder,

| 2) | resultat från övervakning och mätning, |
| --- | --- |

2)

resultat från övervakning och mätning,

| 3) | efterlevnad av bindande krav, |
| --- | --- |

3)

efterlevnad av bindande krav,

| 4) | revisionsresultat, |
| --- | --- |

4)

revisionsresultat,

| e) | resursers tillräcklighet, |
| --- | --- |

e)

resursers tillräcklighet,

| f) | relevant kommunikation från intressenter, inklusive klagomål, |
| --- | --- |

f)

relevant kommunikation från intressenter, inklusive klagomål,

| g) | möjligheter till ständig förbättring. |
| --- | --- |

g)

möjligheter till ständig förbättring.

Resultatet av ledningens genomgång ska omfatta

| — | slutsatser om miljöledningssystemet är fortsatt lämpligt, tillräckligt och verkningsfullt, |
| --- | --- |

—

slutsatser om miljöledningssystemet är fortsatt lämpligt, tillräckligt och verkningsfullt,

| — | beslut som rör möjligheter till ständig förbättring, |
| --- | --- |

—

beslut som rör möjligheter till ständig förbättring,

| — | beslut som rör behov av ändring av miljöledningssystemet, inklusive resurser, |
| --- | --- |

—

beslut som rör behov av ändring av miljöledningssystemet, inklusive resurser,

| — | åtgärder, om så behövs, när miljömål inte uppnåtts, |
| --- | --- |

—

åtgärder, om så behövs, när miljömål inte uppnåtts,

| — | möjligheter att förbättra integrering av miljöledningssystemet i andra verksamhetsprocesser, om så behövs, |
| --- | --- |

—

möjligheter att förbättra integrering av miljöledningssystemet i andra verksamhetsprocesser, om så behövs,

| — | eventuella konsekvenser för organisationens strategiska inriktning. |
| --- | --- |

—

eventuella konsekvenser för organisationens strategiska inriktning.

Organisationen ska bevara dokumenterad information som visar resultaten av ledningens genomgångar.

A.10   Förbättringar

A.10.1   Allmänt

Organisationen ska fastställa möjligheter till förbättring (se 9.1, 9.2 och 9.3) och genomföra erforderliga åtgärder för att uppnå avsedda resultat med sitt miljöledningssystem.

A.10.2   Avvikelse och korrigerande åtgärd

När en avvikelse inträffar ska organisationen

| a) | reagera på avvikelsen, och i tillämplig utsträckning:






  1) | vidta åtgärder för att kontrollera och korrigera den, |
| --- | --- | --- |

a)

reagera på avvikelsen, och i tillämplig utsträckning:

1)

vidta åtgärder för att kontrollera och korrigera den,

| 2) | hantera konsekvenserna, inklusive att mildra negativ miljöpåverkan, |
| --- | --- |

2)

hantera konsekvenserna, inklusive att mildra negativ miljöpåverkan,

| b) | utvärdera behovet av åtgärder för att eliminera orsakerna till avvikelsen, så att den inte inträffar på nytt eller på annat håll, genom att






  1) | granska avvikelsen, |
| --- | --- | --- |

b)

utvärdera behovet av åtgärder för att eliminera orsakerna till avvikelsen, så att den inte inträffar på nytt eller på annat håll, genom att

1)

granska avvikelsen,

| 2) | fastställa orsakerna till avvikelsen, |
| --- | --- |

2)

fastställa orsakerna till avvikelsen,

| 3) | undersöka om liknande avvikelser finns eller skulle kunna inträffa, |
| --- | --- |

3)

undersöka om liknande avvikelser finns eller skulle kunna inträffa,

| c) | vidta nödvändiga åtgärder, |
| --- | --- |

c)

vidta nödvändiga åtgärder,

| d) | granska vilken verkan genomförda korrigerande åtgärder har haft, |
| --- | --- |

d)

granska vilken verkan genomförda korrigerande åtgärder har haft,

| e) | göra ändringar i miljöledningssystemet om det är nödvändigt. |
| --- | --- |

e)

göra ändringar i miljöledningssystemet om det är nödvändigt.

Korrigerande åtgärder ska vara lämpliga i förhållande till betydelsen av effekterna av de påträffade avvikelserna, inklusive miljöpåverkan.

Organisationen ska bevara dokumenterad information som visar

| — | arten av avvikelser och åtgärder som vidtagits i efterhand, |
| --- | --- |

—

arten av avvikelser och åtgärder som vidtagits i efterhand,

| — | resultaten av korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

—

resultaten av korrigerande åtgärder.

A.10.3   Ständig förbättring

Organisationen ska, för att förbättra miljöprestandan, ständigt förbättra lämpligheten, tillräckligheten och verkan av sitt miljöledningssystem.

”BILAGA III

INTERN MILJÖREVISION

1.   Revisionsprogram och revisionsfrekvens

1.1   Revisionsprogram

Revisionsprogrammet ska garantera att organisationens ledning erhåller den information som den behöver för att se över organisationens miljöprestanda och miljöledningssystemets effektivitet, och kunna visa att detta är under kontroll.

1.2   Revisionsprogrammets mål

I målen ska framför allt ingå en utvärdering av det ledningssystem som används, av överensstämmelsen med organisationens miljöpolicy och miljöprogram samt uppfyllande av rättsliga och andra krav med avseende på miljön.

1.3   Revisionsprogrammets omfattning

Den totala omfattningen av varje revision eller, i förekommande fall, av varje del av en revisionsperiod ska klart definieras och det ska särskilt framgå

| 1) | vilka områden som ska utvärderas, |
| --- | --- |

1)

vilka områden som ska utvärderas,

| 2) | vilka verksamheter som ska revideras, |
| --- | --- |

2)

vilka verksamheter som ska revideras,

| 3) | vilka miljökriterier som ska beaktas, |
| --- | --- |

3)

vilka miljökriterier som ska beaktas,

| 4) | vilka perioder som revisionen ska omfatta. |
| --- | --- |

4)

vilka perioder som revisionen ska omfatta.

I miljörevisionen ska ingå en bedömning av de faktauppgifter som är nödvändiga för att kunna utvärdera miljöprestanda.

1.4   Revisionsfrekvens

Revisionen eller revisionsperioden, som omfattar organisationens hela verksamhet, ska avslutas, beroende på omständigheterna, inom en tidsrymd av högst tre år, eller fyra år om det undantag som föreskrivs i artikel 7 är tillämpligt. Hur ofta en verksamhet revideras kommer att variera beroende på

| 1) | verksamhetens art, omfattning och komplexitet, |
| --- | --- |

1)

verksamhetens art, omfattning och komplexitet,

| 2) | betydelsen av aktuell miljöpåverkan, |
| --- | --- |

2)

betydelsen av aktuell miljöpåverkan,

| 3) | hur viktiga och angelägna de problem är som konstaterats vid tidigare revisioner, |
| --- | --- |

3)

hur viktiga och angelägna de problem är som konstaterats vid tidigare revisioner,

| 4) | tidigare miljöproblem i samband med verksamheten. |
| --- | --- |

4)

tidigare miljöproblem i samband med verksamheten.

Mer komplexa verksamheter med mer betydande miljöpåverkan ska revideras oftare.

Organisationerna ska dessutom genomföra revisioner åtminstone årligen, eftersom detta bidrar till att visa organisationens ledning och miljökontrollanten att man har grepp om de avgörande miljöaspekterna.

Organisationen ska genomföra revisioner av följande aspekter:

| 1) | Organisationens miljöprestanda. |
| --- | --- |

1)

Organisationens miljöprestanda.

| 2) | Efterlevnad av tillämpliga rättsliga och andra krav med avseende på miljön. |
| --- | --- |

2)

Efterlevnad av tillämpliga rättsliga och andra krav med avseende på miljön.

2.   Revisionsarbetet

Revisionsarbetet ska omfatta diskussioner med personal rörande miljöprestanda, inspektion av driftsförhållanden och utrustning samt genomgång av dokument, förfarandebeskrivningar och annat relevant material. Denna verksamhet ska genomföras i syfte att bedöma miljöpåverkan av den verksamhet som granskas, för att fastställa om den är förenlig med gällande standarder, regler och övergripande och detaljerade miljömål. Den ska också klargöra huruvida det system som inrättats för att hantera miljöansvar och prestanda är effektivt och ändamålsenligt och kommer därför att omfatta bland annat stickprovskontroller av efterlevnaden av dessa kriterier för att avgöra effektiviteten i ledningssystemet överlag.

I revisionsarbetet ska särskilt ingå

| 1) | att skaffa sig kännedom om ledningssystemen, |
| --- | --- |

1)

att skaffa sig kännedom om ledningssystemen,

| 2) | att bedöma ledningssystemens starka och svaga sidor, |
| --- | --- |

2)

att bedöma ledningssystemens starka och svaga sidor,

| 3) | att samla in underlag för att visa i vilka avseenden ledningssystemet fungerar respektive inte fungerar som det ska, |
| --- | --- |

3)

att samla in underlag för att visa i vilka avseenden ledningssystemet fungerar respektive inte fungerar som det ska,

| 4) | att utvärdera resultaten av revisionen, |
| --- | --- |

4)

att utvärdera resultaten av revisionen,

| 5) | att förbereda slutsatser av revisionen, |
| --- | --- |

5)

att förbereda slutsatser av revisionen,

| 6) | att rapportera resultaten och slutsatserna av revisionen. |
| --- | --- |

6)

att rapportera resultaten och slutsatserna av revisionen.

3.   Rapportering av resultat och slutsatser av revisionen

Det grundläggande syftet med en skriftlig revisionsrapport är att

| 1) | visa revisionens omfattning, |
| --- | --- |

1)

visa revisionens omfattning,

| 2) | informera ledningen om hur organisationens miljöpolicy efterlevs och om organisationens miljöutveckling, |
| --- | --- |

2)

informera ledningen om hur organisationens miljöpolicy efterlevs och om organisationens miljöutveckling,

| 3) | informera ledningen om hur lagstadgade krav och andra miljökrav efterlevs och om vilka åtgärder som har vidtagits för att se till att efterlevnad uppnås. |
| --- | --- |

3)

informera ledningen om hur lagstadgade krav och andra miljökrav efterlevs och om vilka åtgärder som har vidtagits för att se till att efterlevnad uppnås.

| 4) | informera ledningen om hur effektiva och pålitliga de åtgärder som har vidtagits är när det gäller att övervaka och minska organisationens miljöpåverkan, |
| --- | --- |

4)

informera ledningen om hur effektiva och pålitliga de åtgärder som har vidtagits är när det gäller att övervaka och minska organisationens miljöpåverkan,

| 5) | att vid behov påvisa eventuella behov av korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

5)

att vid behov påvisa eventuella behov av korrigerande åtgärder.

Den skriftliga rapporten ska inbegripa den information som är nödvändig för att uppfylla dessa mål.

---

(1)  
  Texten i nationell standard återges i denna bilaga med tillstånd av CEN. Den fullständiga texten av nationell standard kan köpas från de nationella standardiseringsorgan som förtecknas på CEN:s officiella webbplats. Alla former av återgivande av denna bilaga för kommersiella ändamål är förbjudna.

1

Texten i nationell standard återges i denna bilaga med tillstånd av CEN. Den fullständiga texten av nationell standard kan köpas från de nationella standardiseringsorgan som förtecknas på CEN:s officiella webbplats. Alla former av återgivande av denna bilaga för kommersiella ändamål är förbjudna.

---

| 29.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 222/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 222/21

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1506

av den 28 augusti 2017

om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet maleinsyrahydrazid i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (1) av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG, särskilt artikel 20.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens direktiv 2003/31/EG (2) infördes maleinsyrahydrazid som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (3). |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens direktiv 2003/31/EG (2) infördes maleinsyrahydrazid som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (3).

| (2) | Verksamma ämnen som införts i bilaga I till direktiv 91/414/EEG anses vara godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Verksamma ämnen som införts i bilaga I till direktiv 91/414/EEG anses vara godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (4).

| (3) | Godkännandet av det verksamma ämnet maleinsyrahydrazid enligt del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 löper ut den 31 oktober 2017. |
| --- | --- |

(3)

Godkännandet av det verksamma ämnet maleinsyrahydrazid enligt del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 löper ut den 31 oktober 2017.

| (4) | En ansökan om förnyat godkännande av maleinsyrahydrazid lämnades in i enlighet med artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (5) inom den tid som föreskrivs i den artikeln. |
| --- | --- |

(4)

En ansökan om förnyat godkännande av maleinsyrahydrazid lämnades in i enlighet med artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (5) inom den tid som föreskrivs i den artikeln.

| (5) | Sökanden lämnade in den kompletterande dokumentation som krävs i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 844/2012. Den rapporterande medlemsstaten konstaterade att ansökan var fullständig. |
| --- | --- |

(5)

Sökanden lämnade in den kompletterande dokumentation som krävs i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 844/2012. Den rapporterande medlemsstaten konstaterade att ansökan var fullständig.

| (6) | Den rapporterande medlemsstaten sammanställde en bedömningsrapport om förnyelse i samråd med den medrapporterande medlemsstaten och överlämnade den till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och kommissionen den 30 april 2015. |
| --- | --- |

(6)

Den rapporterande medlemsstaten sammanställde en bedömningsrapport om förnyelse i samråd med den medrapporterande medlemsstaten och överlämnade den till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och kommissionen den 30 april 2015.

| (7) | Myndigheten skickade bedömningsrapporten om förnyelse till sökanden och medlemsstaterna för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. Myndigheten gjorde även den kompletterande sammanfattningen tillgänglig för allmänheten. |
| --- | --- |

(7)

Myndigheten skickade bedömningsrapporten om förnyelse till sökanden och medlemsstaterna för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. Myndigheten gjorde även den kompletterande sammanfattningen tillgänglig för allmänheten.

| (8) | Den 29 april 2016 meddelade myndigheten kommissionen sin slutsats (6) om huruvida maleinsyrahydrazid kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. Kommissionen lade fram utkastet till rapport om förnyelse av maleinsyrahydrazid till ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder den 6 oktober 2016. |
| --- | --- |

(8)

Den 29 april 2016 meddelade myndigheten kommissionen sin slutsats (6) om huruvida maleinsyrahydrazid kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. Kommissionen lade fram utkastet till rapport om förnyelse av maleinsyrahydrazid till ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder den 6 oktober 2016.

| (9) | Sökanden gavs möjlighet att lämna synpunkter på utkastet till rapport om förnyelse. |
| --- | --- |

(9)

Sökanden gavs möjlighet att lämna synpunkter på utkastet till rapport om förnyelse.

| (10) | Det har konstaterats att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda med avseende på ett eller flera representativa användningsområden för minst ett växtskyddsmedel som innehåller maleinsyrahydrazid. Godkännandet av maleinsyrahydrazid bör därför förnyas. |
| --- | --- |

(10)

Det har konstaterats att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda med avseende på ett eller flera representativa användningsområden för minst ett växtskyddsmedel som innehåller maleinsyrahydrazid. Godkännandet av maleinsyrahydrazid bör därför förnyas.

| (11) | Riskbedömningen i samband med förnyelsen av godkännandet av maleinsyrahydrazid bygger på ett begränsat antal representativa användningsområden, vilka dock inte begränsar de användningsområden för vilka växtskyddsmedel som innehåller maleinsyrahydrazid får godkännas. Begränsningen till användning endast som tillväxtreglerande ämne bör därför strykas. |
| --- | --- |

(11)

Riskbedömningen i samband med förnyelsen av godkännandet av maleinsyrahydrazid bygger på ett begränsat antal representativa användningsområden, vilka dock inte begränsar de användningsområden för vilka växtskyddsmedel som innehåller maleinsyrahydrazid får godkännas. Begränsningen till användning endast som tillväxtreglerande ämne bör därför strykas.

| (12) | I enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att införa vissa villkor och restriktioner. Därför bör man särskilt fastställa ett gränsvärde för den toxikologiskt relevanta föroreningen hydrazin i det verksamma ämnet i tillverkad form på den nivå som myndigheten anser vara säker, dvs. 0,028 mg/kg. |
| --- | --- |

(12)

I enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att införa vissa villkor och restriktioner. Därför bör man särskilt fastställa ett gränsvärde för den toxikologiskt relevanta föroreningen hydrazin i det verksamma ämnet i tillverkad form på den nivå som myndigheten anser vara säker, dvs. 0,028 mg/kg.

| (13) | Producenterna bör dock ges tillräckligt med tid för att anpassa nödvändiga tillverkningsprocesser och kontroller till detta gränsvärde. |
| --- | --- |

(13)

Producenterna bör dock ges tillräckligt med tid för att anpassa nödvändiga tillverkningsprocesser och kontroller till detta gränsvärde.

| (14) | Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(14)

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (15) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet

Godkännandet av det verksamma ämnet maleinsyrahydrazid förnyas enligt bilaga I.

Artikel 2

Ändringar av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Ikraftträdande och tillämpningsdatum

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 november 2017, med undantag för bestämmelsen om hydrazinhalt i kolumnen ”Renhetsgrad” i tabellen i bilaga I, som ska tillämpas från och med den 1 november 2018.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 augusti 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2003/31/EG av den 11 april 2003 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG i syfte att införa 2,4-DB, beta-cyflutrin, cyflutrin, iprodion, linuron, maleinsyrahydrazid och pendimetalin som verksamma ämnen (EUT L 101, 23.4.2003, s. 3)

2

(3)  Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (EUT L 153, 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 av den 18 september 2012 om fastställande av de bestämmelser som behövs för att genomföra förnyelseförfarandet för verksamma ämnen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EUT L 252, 19.9.2012, s. 26).

5

(6)  
  EFSA Journal, vol. 14(2016):5, artikelnr 4492. Tillgänglig på internet: www.efsa.europa.eu

6

EFSA Journal

---

BILAGA I

| Trivialnamn
  identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maleinsyrahydrazid
  CAS-nr 123-33-1
  CIPAC-nr 310 | 6-hydroxi-2H-pyridazin-3-on | ≥ 979 g/kg
  Till och med den 1 november 2018: föroreningen hydrazin får inte överstiga 1 mg/kg i den tekniska produkten.
  Från och med den 1 november 2018: föroreningen hydrazin får inte överstiga 0,028 mg/kg i den tekniska produkten. | 1 november 2017 | 31 oktober 2032 | Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i rapporten om förnyelse av maleinsyrahydrazid, särskilt tilläggen I och II.
  Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:






  — | Skyddet av konsumenterna. |

Trivialnamn

identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

Maleinsyrahydrazid

CAS-nr 123-33-1

CIPAC-nr 310

6-hydroxi-2H-pyridazin-3-on

≥ 979 g/kg

Till och med den 1 november 2018: föroreningen hydrazin får inte överstiga 1 mg/kg i den tekniska produkten.

Från och med den 1 november 2018: föroreningen hydrazin får inte överstiga 0,028 mg/kg i den tekniska produkten.

1 november 2017

31 oktober 2032

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i rapporten om förnyelse av maleinsyrahydrazid, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:

—

Skyddet av konsumenterna.

| — | Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet. Villkoren för användning ska innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning. |
| --- | --- |

—

Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet. Villkoren för användning ska innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning.

Medlemsstaterna ska vid behov se till att behandlade grödor förses med en märkning där det anges att de behandlats med maleinsyrahydrazid och medföljande anvisningar för att undvika att husdjur exponeras för ämnet.

Villkoren för användning ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i bedömningsrapporten.

---

BILAGA II

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I del A ska post 52 om maleinsyrahydrazid utgå. |
| --- | --- |

1.

I del A ska post 52 om maleinsyrahydrazid utgå.

| 2. | I del B ska följande post läggas till:











  Nummer | Trivialnamn
  Identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”117 | Maleinsyrahydrazid
  CAS-nr 123-33-1
  CIPAC-nr 310 | 6-hydroxi-2H-pyridazin-3-on | ≥ 979 g/kg
  Till och med den 1 november 2018: föroreningen hydrazin får inte överstiga 1 mg/kg i den tekniska produkten.
  Från och med den 1 november 2018: föroreningen hydrazin får inte överstiga 0,028 mg/kg i den tekniska produkten. | 1 november 2017 | 31 oktober 2032 | Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i rapporten om förnyelse av maleinsyrahydrazid, särskilt tilläggen I och II.
  Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:






  — | Skyddet av konsumenterna. |

2.

I del B ska följande post läggas till:

Nummer

Trivialnamn

Identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

”117

Maleinsyrahydrazid

CAS-nr 123-33-1

CIPAC-nr 310

6-hydroxi-2H-pyridazin-3-on

≥ 979 g/kg

Till och med den 1 november 2018: föroreningen hydrazin får inte överstiga 1 mg/kg i den tekniska produkten.

Från och med den 1 november 2018: föroreningen hydrazin får inte överstiga 0,028 mg/kg i den tekniska produkten.

1 november 2017

31 oktober 2032

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i rapporten om förnyelse av maleinsyrahydrazid, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:

—

Skyddet av konsumenterna.

| — | Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet. Villkoren för användning ska innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning. |
| --- | --- |

—

Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet. Villkoren för användning ska innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning.

Medlemsstaterna ska vid behov se till att behandlade grödor förses med en märkning där det anges att de behandlats med maleinsyrahydrazid och medföljande anvisningar för att undvika att husdjur exponeras för ämnet.

Villkoren för användning ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.”

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i bedömningsrapporten.

---

BESLUT

| 29.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 222/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 222/25

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2017/1507

av den 28 augusti 2017

om ändring av beslut 2005/37/EG om inrättande av Europeiskt tekniskt och vetenskapligt centrum (CTSE) och om samordning av tekniska åtgärder för skydd av euromynt mot förfalskning

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av artikel 1 i rådets beslut 2003/861/EG av den 8 december 2003 om analys av och samarbete om falska euromynt (1), särskilt artikel 1,

med beaktande av rådets beslut 2003/862/EG av den 8 december 2003 om utvidgning av verkningarna av beslut 2003/861/EG om analys av och samarbete om falska euromynt till att även omfatta de medlemsstater som inte har antagit euron som gemensam valuta (2), och

av följande skäl:

| (1) | Europeiskt tekniskt och vetenskapligt centrum (nedan kallat CTSE) svarar för samordningen av de behöriga nationella myndigheternas tekniska åtgärder för att skydda euromynt mot förfalskning. CTSE inrättades vid kommissionen genom kommissionens beslut 2005/37/EG och är knutet till Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (3). |
| --- | --- |

(1)

Europeiskt tekniskt och vetenskapligt centrum (nedan kallat CTSE) svarar för samordningen av de behöriga nationella myndigheternas tekniska åtgärder för att skydda euromynt mot förfalskning. CTSE inrättades vid kommissionen genom kommissionens beslut 2005/37/EG och är knutet till Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (3).

| (2) | År 2014 beslutade kommissionen att omorganisera sina avdelningar och att överföra de uppgifter som sammanhänger med utarbetandet av kommissionens lagstiftnings- och regleringsinitiativ som rör skydd av euromynt mot förfalskning samt stöd på detta område i form av utbildning och tekniskt bistånd från Olaf till generaldirektoratet för ekonomi och finans (GD Ekonomi och finans). Kommissionens beslut 1999/352/EG, EKSG, Euratom (4) ändrades för att ta hänsyn till denna förändring. |
| --- | --- |

(2)

År 2014 beslutade kommissionen att omorganisera sina avdelningar och att överföra de uppgifter som sammanhänger med utarbetandet av kommissionens lagstiftnings- och regleringsinitiativ som rör skydd av euromynt mot förfalskning samt stöd på detta område i form av utbildning och tekniskt bistånd från Olaf till generaldirektoratet för ekonomi och finans (GD Ekonomi och finans). Kommissionens beslut 1999/352/EG, EKSG, Euratom (4) ändrades för att ta hänsyn till denna förändring.

| (3) | Sedan beslut 2005/37/EG antogs har det antagits ytterligare ett antal rättsakter genom vilka CTSE tilldelas uppgifter. CTSE har således skyldigheter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1210/2010 (5), rådets förordning (EG) nr 2182/2004 (6) och rådets förordning (EG) nr 2183/2004 (7) och bidrar till uppfyllandet av målen för Periklesprogrammet 2020 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 331/2014 (8) och rådets förordning (EU) 2015/768 (9). Dessa uppgifter bör läggas till de uppgifter som uttryckligen nämns i beslut 2005/37/EG. |
| --- | --- |

(3)

Sedan beslut 2005/37/EG antogs har det antagits ytterligare ett antal rättsakter genom vilka CTSE tilldelas uppgifter. CTSE har således skyldigheter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1210/2010 (5), rådets förordning (EG) nr 2182/2004 (6) och rådets förordning (EG) nr 2183/2004 (7) och bidrar till uppfyllandet av målen för Periklesprogrammet 2020 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 331/2014 (8) och rådets förordning (EU) 2015/768 (9). Dessa uppgifter bör läggas till de uppgifter som uttryckligen nämns i beslut 2005/37/EG.

| (4) | Kommissionens beslut 2005/37/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut 2005/37/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Beslut 2005/37/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 1

  1.   Europeiskt tekniskt och vetenskapligt centrum (CTSE) ska inrättas vid GD Ekonomi och finans i Bryssel.


  2.   För tillämpningen av detta beslut ska generaldirektören för GD Ekonomi och finans ha befogenhet att vidta nödvändiga åtgärder och ingå administrativa arrangemang med myndigheter i tredjeländer och privata enheter i syfte att göra det möjligt för CTSE att utföra sina uppgifter. Dessa administrativa arrangemang kan, bland annat, avse överföring och utbyte av teknisk information.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

1.   Europeiskt tekniskt och vetenskapligt centrum (CTSE) ska inrättas vid GD Ekonomi och finans i Bryssel.

2.   För tillämpningen av detta beslut ska generaldirektören för GD Ekonomi och finans ha befogenhet att vidta nödvändiga åtgärder och ingå administrativa arrangemang med myndigheter i tredjeländer och privata enheter i syfte att göra det möjligt för CTSE att utföra sina uppgifter. Dessa administrativa arrangemang kan, bland annat, avse överföring och utbyte av teknisk information.”

| 2. | Artikel 2 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 2
  CTSE ska utföra följande uppgifter:






  a) | Analysera och klassificera alla nya typer av falska euromynt i enlighet med artikel 5.4 i förordning (EG) nr 1338/2001. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 2 ska ersättas med följande:

”Artikel 2

CTSE ska utföra följande uppgifter:

a)

Analysera och klassificera alla nya typer av falska euromynt i enlighet med artikel 5.4 i förordning (EG) nr 1338/2001.

| b) | Bidra till uppfyllandet av målen för Periklesprogrammet 2020 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 331/2014 (*1). |
| --- | --- |

b)

Bidra till uppfyllandet av målen för Periklesprogrammet 2020 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 331/2014 (*1).

| c) | Utföra de uppgifter som avses i artiklarna 4, 5, 7 och 12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1210/2010 (*2) och i artiklarna 2, 4, 5 och 6 i rådets förordning (EG) nr 2182/2004 (*3). |
| --- | --- |

c)

Utföra de uppgifter som avses i artiklarna 4, 5, 7 och 12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1210/2010 (*2) och i artiklarna 2, 4, 5 och 6 i rådets förordning (EG) nr 2182/2004 (*3).

| d) | Bistå de nationella centrumen för analys av falska mynt och de brottsbekämpande myndigheterna och samarbeta med relevanta organ vid analyser av falska euromynt och i syfte att förstärka skyddet mot förfalskningar. |
| --- | --- |

d)

Bistå de nationella centrumen för analys av falska mynt och de brottsbekämpande myndigheterna och samarbeta med relevanta organ vid analyser av falska euromynt och i syfte att förstärka skyddet mot förfalskningar.

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 331/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet 2020) och om upphävande av rådets beslut 2001/923/EG, 2001/924/EG, 2006/75/EG, 2006/76/EG, 2006/849/EG och 2006/850/EG (EUT L 103, 5.4.2014, s. 1)."

*1

(*2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1210/2010 av den 15 december 2010 om äkthetskontroll av euromynt och hantering av euromynt som inte är lämpliga för cirkulation (EUT L 339, 22.12.2010, s. 1)."

*2

(*3)  Rådets förordning (EG) nr 2182/2004 av den 6 december 2004 om medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt (EUT L 373, 21.12.2004, s. 1).”
  "

*3

| 3. | I sista meningen i artikel 3 ska ordet ”Olaf” ersättas med ”GD Ekonomi och finans”. |
| --- | --- |

3.

I sista meningen i artikel 3 ska ordet ”Olaf” ersättas med ”GD Ekonomi och finans”.

Artikel 2

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Bryssel den 28 augusti 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 325, 12.12.2003, s. 44.

1

(2)  
  EUT L 325, 12.12.2003, s. 45.

2

(3)  Kommissionens beslut 2005/37/EG av den 29 oktober 2004 om inrättande av Europeiskt tekniskt och vetenskapligt centrum (CTSE) och om samordning av tekniska åtgärder för skydd av euromynt mot förfalskning (EUT L 19, 21.1.2005, s. 73).

3

(4)  Kommissionens beslut 1999/352/EG, EKSG, Euratom av den 28 april 1999 om inrättande av en europeisk byrå för bedrägeribekämpning (Olaf) (EGT L 136, 31.5.1999, s. 20).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1210/2010 av den 15 december 2010 om äkthetskontroll av euromynt och hantering av euromynt som inte är lämpliga för cirkulation (EUT L 339, 22.12.2010, s. 1).

5

(6)  Rådets förordning (EG) nr 2182/2004 av den 6 december 2004 om medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt (EUT L 373, 21.12.2004, s. 1).

6

(7)  Rådets förordning (EG) nr 2183/2004 av den 6 december 2004 om utvidgning av tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 2182/2004 om medaljer och symboliska mynt som liknar euromynt till att gälla även icke-deltagande medlemsstater (EUT L 373, 21.12.2004, s. 7).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 331/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet 2020) och om upphävande av rådets beslut 2001/923/EG, 2001/924/EG, 2006/75/EG, 2006/76/EG, 2006/849/EG och 2006/850/EG (EUT L 103, 5.4.2014, s. 1).

8

(9)  Rådets förordning (EU) 2015/768 av den 11 maj 2015 om utvidgning av tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 331/2014 om utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning (Periklesprogrammet 2020) till att även omfatta icke deltagande medlemsstater (EUT L 121, 14.5.2015, s. 1).

9

---