# Europeiska unionens L 59/1 ma

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 59 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 49 årgången1 mars 2006 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 59

Svensk utgåva

Lagstiftning

49 årgången1 mars 2006

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets förordning (EG, Euratom) nr 351/2006 av den 27 februari 2006 om fastställande av de korrigeringskoefficienter som skall tillämpas från och med den 1 juli 2005 på löner till tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda vid Europeiska gemenskaperna som tjänstgör i tredjeländer och till en del av de tjänstemän som är kvar i tjänst i de tio nya medlemsstaterna under en period av högst 15 månader efter anslutningen | 1 |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 352/2006 av den 27 februari 2006 om upphävande av förordning (EEG) nr 1461/93 om tilldelande av offentliga upphandlingskontrakt åt anbudsgivare från Förenta staterna | 7 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 353/2006 av den 28 februari 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 8 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 354/2006 av den 28 februari 2006 om ändring av förordning (EG) nr 639/2003 om tillämpningsföreskrifter enligt rådets förordning (EG) nr 1254/1999 beträffande de krav på djurskydd under transport av levande nötkreatur som gäller för beviljande av exportbidrag | 10 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 355/2006 av den 28 februari 2006 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa kylfrysar av side-by-side-modell med ursprung i Republiken Korea | 12 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 356/2006 av den 28 februari 2006 om fastställande av produktionsbidrag för vitsocker som används inom den kemiska industrin för perioden från den 1 till den 31 mars 2006 | 34 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 357/2006 av den 28 februari 2006 om ändring för sextiofjärde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 beträffande införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter och om upphävande av förordning (EG) nr 467/2001 | 35 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 358/2006 av den 28 februari 2006 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som skall gälla från den 1 mars 2006 | 37 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 359/2006 av den 28 februari 2006 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1011/2005, för regleringsåret 2005/06 | 40 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 360/2006 av den 28 februari 2006 om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull | 42 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Rådets förordning (EG, Euratom) nr 351/2006 av den 27 februari 2006 om fastställande av de korrigeringskoefficienter som skall tillämpas från och med den 1 juli 2005 på löner till tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda vid Europeiska gemenskaperna som tjänstgör i tredjeländer och till en del av de tjänstemän som är kvar i tjänst i de tio nya medlemsstaterna under en period av högst 15 månader efter anslutningen

1

*

Rådets förordning (EG) nr 352/2006 av den 27 februari 2006 om upphävande av förordning (EEG) nr 1461/93 om tilldelande av offentliga upphandlingskontrakt åt anbudsgivare från Förenta staterna

7

Kommissionens förordning (EG) nr 353/2006 av den 28 februari 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

8

*

Kommissionens förordning (EG) nr 354/2006 av den 28 februari 2006 om ändring av förordning (EG) nr 639/2003 om tillämpningsföreskrifter enligt rådets förordning (EG) nr 1254/1999 beträffande de krav på djurskydd under transport av levande nötkreatur som gäller för beviljande av exportbidrag

10

*

Kommissionens förordning (EG) nr 355/2006 av den 28 februari 2006 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa kylfrysar av side-by-side-modell med ursprung i Republiken Korea

12

Kommissionens förordning (EG) nr 356/2006 av den 28 februari 2006 om fastställande av produktionsbidrag för vitsocker som används inom den kemiska industrin för perioden från den 1 till den 31 mars 2006

34

*

Kommissionens förordning (EG) nr 357/2006 av den 28 februari 2006 om ändring för sextiofjärde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 beträffande införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter och om upphävande av förordning (EG) nr 467/2001

35

Kommissionens förordning (EG) nr 358/2006 av den 28 februari 2006 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som skall gälla från den 1 mars 2006

37

Kommissionens förordning (EG) nr 359/2006 av den 28 februari 2006 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1011/2005, för regleringsåret 2005/06

40

Kommissionens förordning (EG) nr 360/2006 av den 28 februari 2006 om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull

42

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 1.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG, EURATOM) nr 351/2006

av den 27 februari 2006

om fastställande av de korrigeringskoefficienter som skall tillämpas från och med den 1 juli 2005 på löner till tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda vid Europeiska gemenskaperna som tjänstgör i tredjeländer och till en del av de tjänstemän som är kvar i tjänst i de tio nya medlemsstaterna under en period av högst 15 månader efter anslutningen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna, fastställda genom förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (1), särskilt artikel 13 första stycket i bilaga X,

med beaktande av 2003 års anslutningsakt, särskilt artikel 33.4,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Förändringen av levnadskostnaderna i länder utanför gemenskapen bör beaktas och det bör därför, med verkan från och med den 1 juli 2005, fastställas korrigeringskoefficienter för löner som utbetalas i tjänstgöringslandets valuta till tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda vid Europeiska gemenskaperna som tjänstgör i tredjeländer och till en del av de tjänstemän som är kvar i tjänst i de tio nya medlemsstaterna under en period av högst 15 månader från och med den 1 maj 2004. |
| --- | --- |

(1)

Förändringen av levnadskostnaderna i länder utanför gemenskapen bör beaktas och det bör därför, med verkan från och med den 1 juli 2005, fastställas korrigeringskoefficienter för löner som utbetalas i tjänstgöringslandets valuta till tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda vid Europeiska gemenskaperna som tjänstgör i tredjeländer och till en del av de tjänstemän som är kvar i tjänst i de tio nya medlemsstaterna under en period av högst 15 månader från och med den 1 maj 2004.

| (2) | De nya korrigeringskoefficienterna kan medföra retroaktiva justeringar (uppåt eller nedåt) av löner som utbetalats på grundval av korrigeringskoefficienterna i förordning (EG, Euratom) nr 257/2005 (2). |
| --- | --- |

(2)

De nya korrigeringskoefficienterna kan medföra retroaktiva justeringar (uppåt eller nedåt) av löner som utbetalats på grundval av korrigeringskoefficienterna i förordning (EG, Euratom) nr 257/2005 (2).

| (3) | Om de nya korrigeringskoefficienterna leder till höjd ersättning, bör ett retroaktivt tillägg fastställas. |
| --- | --- |

(3)

Om de nya korrigeringskoefficienterna leder till höjd ersättning, bör ett retroaktivt tillägg fastställas.

| (4) | Om de nya korrigeringskoefficienterna leder till sänkt ersättning, bör återbetalning föreskrivas av överskjutande belopp som erhållits under tiden mellan den 1 juli 2005 och den dag då denna förordning träder i kraft. |
| --- | --- |

(4)

Om de nya korrigeringskoefficienterna leder till sänkt ersättning, bör återbetalning föreskrivas av överskjutande belopp som erhållits under tiden mellan den 1 juli 2005 och den dag då denna förordning träder i kraft.

| (5) | I likhet med vad som gäller beträffande de korrigeringskoefficienter som tillämpas inom gemenskapen på löner och pensioner till tjänstemän och övriga anställda vid Europeiska gemenskaperna bör det fastställas att en eventuell återbetalning får avse högst sex månader före den dag då denna förordning träder i kraft och att återbetalningen får fördelas på högst tolv månader från och med den dagen. |
| --- | --- |

(5)

I likhet med vad som gäller beträffande de korrigeringskoefficienter som tillämpas inom gemenskapen på löner och pensioner till tjänstemän och övriga anställda vid Europeiska gemenskaperna bör det fastställas att en eventuell återbetalning får avse högst sex månader före den dag då denna förordning träder i kraft och att återbetalningen får fördelas på högst tolv månader från och med den dagen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilagan fastställs de korrigeringskoefficienter som med verkan från och med den 1 juli 2005 skall tillämpas på löner som utbetalas i tjänstgöringslandets valuta till tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda vid Europeiska gemenskaperna som tjänstgör i tredjeländer och till en del av de tjänstemän som är kvar i tjänst i de tio nya medlemsstaterna under en period av högst 15 månader från och med den 1 maj 2004.

De växelkurser som används vid beräkningen av lönerna skall fastställas i enlighet med genomförandebestämmelserna till budgetförordningen och med utgångspunkt i de datum som anges i första stycket.

Artikel 2

1.   Om de korrigeringskoefficienter som fastställs i bilagan leder till höjd ersättning, skall institutionerna göra retroaktiva utbetalningar.

2.   Om de korrigeringskoefficienter som fastställs i bilagan leder till sänkt ersättning, skall institutionerna med retroaktiv verkan justera ersättningarna nedåt för tiden mellan den 1 juli 2005 och den dag då denna förordning träder i kraft.

Den återbetalning av överskjutande belopp som dessa retroaktiva justeringar medför får emellertid endast avse högst sex månader före den dag då denna förordning träder i kraft. Återbetalningen får fördelas på högst tolv månader räknat från den dagen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 februari 2006.

På rådets vägnar

U. PLASSNIK

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 4.3.1968, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 31/2005 (EUT L 8, 12.1.2005, s. 1).

1

(2)  EUT L 46, 17.2.2005, s. 1.

2

---

BILAGA

| Anställningsort | Korrigeringskoefficienter juli 2005 |
| --- | --- |
| Afghanistan (1) | 0 |
| Albanien | 86,2 |
| Algeriet | 89,3 |
| Angola | 126,5 |
| Argentina | 63,3 |
| Armenien | 104,9 |
| Australien | 105,3 |
| Bangladesh | 53,3 |
| Barbados | 127,4 |
| Benin | 92,8 |
| Bolivia | 52,2 |
| Bosnien och Hercegovina | 73,4 |
| Botswana | 62,8 |
| Brasilien | 76,8 |
| Bulgarien | 73,9 |
| Burkina Faso | 87,7 |
| Burundi (1) | 0 |
| Centralafrikanska republiken | 117,6 |
| Chile | 79,4 |
| Colombia | 71,3 |
| Costa Rica | 72,4 |
| Cypern | 101,3 |
| Kongo | 129,8 |
| Demokratiska republiken Kongo | 138,6 |
| Djibouti | 101,1 |
| Dominikanska republiken | 84,8 |
| Ecuador | 70,5 |
| Egypten | 56,9 |
| El Salvador | 81,7 |
| Elfenbenskusten | 111,2 |
| Eritrea | 51 |
| Estland | 77,7 |
| Etiopien | 81,1 |
| f.d. jugoslaviska republiken Makedonien | 69,9 |
| Fidji | 78,4 |
| Filippinerna | 51,4 |
| Förenta staterna (New York) | 106,8 |
| Förenta staterna (Washington) | 103,7 |
| Gabon | 116,1 |
| Gambia | 51,1 |
| Georgien | 96,1 |
| Ghana | 79,4 |
| Guatemala | 84,9 |
| Guinea | 59,8 |
| Guinea-Bissau | 139,2 |
| Guyana | 60,6 |
| Haiti | 100,8 |
| Honduras | 75,9 |
| Hongkong | 87,6 |
| Indien | 51,6 |
| Indonesien | 78,7 |
| Israel | 91,5 |
| Jamaica | 91,5 |
| Japan (Naka) | 125,6 |
| Japan (Tokyo) | 132,9 |
| Jemen | 75,8 |
| Jordanien | 76 |
| Kambodja | 67,6 |
| Kamerun | 101,3 |
| Kanada | 84,6 |
| Kap Verde | 74,2 |
| Kazakstan | 112,8 |
| Kenya | 88,2 |
| Kina | 78,5 |
| Kirgizistan | 84,6 |
| Kroatien | 101,8 |
| Kuba | 93 |
| Laos | 74,7 |
| Lesotho | 74,3 |
| Lettland | 71,2 |
| Libanon | 105,7 |
| Liberia (1) | 0 |
| Litauen | 73,8 |
| Madagaskar | 71,9 |
| Malawi | 76,4 |
| Malaysia | 73,9 |
| Mali | 98,8 |
| Malta | 97,9 |
| Marocko | 86,1 |
| Mauretanien | 71,7 |
| Mauritius | 75 |
| Mexiko | 77,9 |
| Moçambique | 72,7 |
| Moldavien (1) | 0 |
| Namibia | 79,5 |
| Nepal | 72,7 |
| Nicaragua | 67,5 |
| Niger | 91,8 |
| Nigeria | 86,1 |
| Norge | 132,5 |
| Nya Kaledonien | 120,4 |
| Nya Zeeland | 106,7 |
| Pakistan | 52,9 |
| Papua Nya Guinea | 77,3 |
| Paraguay | 66 |
| Peru | 86,5 |
| Polen | 78 |
| Rumänien | 56,4 |
| Rwanda | 87,7 |
| Ryssland | 110 |
| Salomonöarna | 85,4 |
| Saudiarabien | 86,4 |
| Schweiz | 118,7 |
| Senegal | 78,2 |
| Serbien och Montenegro | 61,7 |
| Sierra Leone | 72 |
| Singapore | 97,6 |
| Slovakien | 87,4 |
| Slovenien | 76,4 |
| Somalia (1) | 0 |
| Sri Lanka | 60,8 |
| Sudan | 43,4 |
| Surinam | 54,7 |
| Swaziland | 69,7 |
| Sydafrika | 66,6 |
| Sydkorea | 108,2 |
| Syrien | 67,5 |
| Tadzjikistan | 73 |
| Taiwan | 96,2 |
| Tanzania | 61,7 |
| Tchad | 130,6 |
| Thailand | 61,8 |
| Tjeckien | 82,1 |
| Togo | 95 |
| Trinidad och Tobago | 73,8 |
| Tunisien | 72,6 |
| Turkiet | 93,2 |
| Uganda | 75,6 |
| Ukraina | 101,1 |
| Ungern | 78,1 |
| Uruguay | 74,8 |
| Vanuatu | 124,1 |
| Västbanken och Gaza | 91,3 |
| Venezuela | 59,9 |
| Vietnam | 52,7 |
| Zambia | 55,9 |
| Zimbabwe | 62,7 |

Anställningsort

Korrigeringskoefficienter juli 2005

Afghanistan (1)

0

Albanien

86,2

Algeriet

89,3

Angola

126,5

Argentina

63,3

Armenien

104,9

Australien

105,3

Bangladesh

53,3

Barbados

127,4

Benin

92,8

Bolivia

52,2

Bosnien och Hercegovina

73,4

Botswana

62,8

Brasilien

76,8

Bulgarien

73,9

Burkina Faso

87,7

Burundi (1)

0

Centralafrikanska republiken

117,6

Chile

79,4

Colombia

71,3

Costa Rica

72,4

Cypern

101,3

Kongo

129,8

Demokratiska republiken Kongo

138,6

Djibouti

101,1

Dominikanska republiken

84,8

Ecuador

70,5

Egypten

56,9

El Salvador

81,7

Elfenbenskusten

111,2

Eritrea

51

Estland

77,7

Etiopien

81,1

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

69,9

Fidji

78,4

Filippinerna

51,4

Förenta staterna (New York)

106,8

Förenta staterna (Washington)

103,7

Gabon

116,1

Gambia

51,1

Georgien

96,1

Ghana

79,4

Guatemala

84,9

Guinea

59,8

Guinea-Bissau

139,2

Guyana

60,6

Haiti

100,8

Honduras

75,9

Hongkong

87,6

Indien

51,6

Indonesien

78,7

Israel

91,5

Jamaica

91,5

Japan (Naka)

125,6

Japan (Tokyo)

132,9

Jemen

75,8

Jordanien

76

Kambodja

67,6

Kamerun

101,3

Kanada

84,6

Kap Verde

74,2

Kazakstan

112,8

Kenya

88,2

Kina

78,5

Kirgizistan

84,6

Kroatien

101,8

Kuba

93

Laos

74,7

Lesotho

74,3

Lettland

71,2

Libanon

105,7

Liberia (1)

0

Litauen

73,8

Madagaskar

71,9

Malawi

76,4

Malaysia

73,9

Mali

98,8

Malta

97,9

Marocko

86,1

Mauretanien

71,7

Mauritius

75

Mexiko

77,9

Moçambique

72,7

Moldavien (1)

0

Namibia

79,5

Nepal

72,7

Nicaragua

67,5

Niger

91,8

Nigeria

86,1

Norge

132,5

Nya Kaledonien

120,4

Nya Zeeland

106,7

Pakistan

52,9

Papua Nya Guinea

77,3

Paraguay

66

Peru

86,5

Polen

78

Rumänien

56,4

Rwanda

87,7

Ryssland

110

Salomonöarna

85,4

Saudiarabien

86,4

Schweiz

118,7

Senegal

78,2

Serbien och Montenegro

61,7

Sierra Leone

72

Singapore

97,6

Slovakien

87,4

Slovenien

76,4

Somalia (1)

0

Sri Lanka

60,8

Sudan

43,4

Surinam

54,7

Swaziland

69,7

Sydafrika

66,6

Sydkorea

108,2

Syrien

67,5

Tadzjikistan

73

Taiwan

96,2

Tanzania

61,7

Tchad

130,6

Thailand

61,8

Tjeckien

82,1

Togo

95

Trinidad och Tobago

73,8

Tunisien

72,6

Turkiet

93,2

Uganda

75,6

Ukraina

101,1

Ungern

78,1

Uruguay

74,8

Vanuatu

124,1

Västbanken och Gaza

91,3

Venezuela

59,9

Vietnam

52,7

Zambia

55,9

Zimbabwe

62,7

---

(1)  Uppgift saknas.

---

| 1.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/7

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 352/2006

av den 27 februari 2006

om upphävande av förordning (EEG) nr 1461/93 om tilldelande av offentliga upphandlingskontrakt åt anbudsgivare från Förenta staterna

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets förordning (EEG) nr 1461/93 (1) begränsas möjligheterna för anbudsgivare från Förenta staterna att tilldelas vissa kontrakt av vissa offentliga myndigheter som svar på vissa åtgärder som Förenta staterna vidtagit enligt avdelning VII i den amerikanska handels- och konkurrenslagen från 1988 beträffande anbudsgivare från gemenskapen. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EEG) nr 1461/93 (1) begränsas möjligheterna för anbudsgivare från Förenta staterna att tilldelas vissa kontrakt av vissa offentliga myndigheter som svar på vissa åtgärder som Förenta staterna vidtagit enligt avdelning VII i den amerikanska handels- och konkurrenslagen från 1988 beträffande anbudsgivare från gemenskapen.

| (2) | Förenta staternas beslut att upphäva de sanktioner som infördes enligt avdelning VII i den amerikanska handels- och konkurrenslagen från 1988 kommer att träda i kraft den 1 mars 2006. |
| --- | --- |

(2)

Förenta staternas beslut att upphäva de sanktioner som infördes enligt avdelning VII i den amerikanska handels- och konkurrenslagen från 1988 kommer att träda i kraft den 1 mars 2006.

| (3) | Förordning (EEG) nr 1461/93 bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EEG) nr 1461/93 bör därför upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EEG) nr 1461/93 om tilldelande av offentliga upphandlingskontrakt åt anbudsgivare från Förenta staterna skall upphöra att gälla.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 februari 2006.

På rådets vägnar

U. PLASSNIK

Ordförande

---

(1)  EGT L 146,17.6.1993, s. 1.

1

---

| 1.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/8

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 353/2006

av den 28 februari 2006

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 mars 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 februari 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 28 februari 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 80,9 |
| 204 | 41,2 |
| 212 | 94,6 |
| 999 | 72,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 155,9 |
| 068 | 138,2 |
| 204 | 68,1 |
| 999 | 120,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 57,6 |
| 999 | 57,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 133,1 |
| 204 | 55,8 |
| 999 | 94,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 53,7 |
| 204 | 46,5 |
| 212 | 42,5 |
| 220 | 41,6 |
| 624 | 63,0 |
| 999 | 49,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 43,1 |
| 220 | 39,9 |
| 624 | 57,5 |
| 999 | 46,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 115,2 |
| 400 | 126,6 |
| 404 | 103,1 |
| 528 | 89,1 |
| 720 | 79,4 |
| 999 | 102,7 |
| 0808 20 50 | 220 | 60,6 |
| 388 | 87,6 |
| 400 | 93,6 |
| 512 | 65,7 |
| 528 | 70,8 |
| 720 | 45,0 |
| 999 | 70,6 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

80,9

204

41,2

212

94,6

999

72,2

0707 00 05

052

155,9

068

138,2

204

68,1

999

120,7

0709 10 00

220

57,6

999

57,6

0709 90 70

052

133,1

204

55,8

999

94,5

0805 10 20

052

53,7

204

46,5

212

42,5

220

41,6

624

63,0

999

49,5

0805 50 10

052

43,1

220

39,9

624

57,5

999

46,8

0808 10 80

388

115,2

400

126,6

404

103,1

528

89,1

720

79,4

999

102,7

0808 20 50

220

60,6

388

87,6

400

93,6

512

65,7

528

70,8

720

45,0

999

70,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12). Koden ”999” betecknar ”övrig ursprung”.

---

| 1.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/10

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 354/2006

av den 28 februari 2006

om ändring av förordning (EG) nr 639/2003 om tillämpningsföreskrifter enligt rådets förordning (EG) nr 1254/1999 beträffande de krav på djurskydd under transport av levande nötkreatur som gäller för beviljande av exportbidrag

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1254/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött (1), särskilt artikel 33.12, och

av följande skäl:

| (1) | I en skriftväxling mellan Europeiska gemenskapernas kommission och Internationella byrån för epizootiska sjukdomar (OIE) (2) enades parterna om att samarbeta med varandra. Med gemenskapens stöd antog OIE i maj 2005 principer och särskilda riktlinjer för djurens välbefinnande inom ramen för internationell handel, särskilt i samband med sjö-, land- eller lufttransporter, i enlighet med avsnitt 3.7 i Terrestrial Animal Health Code. I artikel 3.7.2.1 i riktlinjerna för djurtransporter till sjöss och artikel 3.7.3.1 i riktlinjerna för djurtransporter på land fastställs de behöriga myndigheternas skyldigheter, och för att dessa artiklar skall kunna genomföras är det lämpligt att stärka instrumenten för övervakning och utvärdering av djurskyddets effektivitet genom förbättrade system för rapportering i samband med medlemsstaternas inspektioner av djurskyddsvillkoren för djur som exporteras från gemenskapen. |
| --- | --- |

(1)

I en skriftväxling mellan Europeiska gemenskapernas kommission och Internationella byrån för epizootiska sjukdomar (OIE) (2) enades parterna om att samarbeta med varandra. Med gemenskapens stöd antog OIE i maj 2005 principer och särskilda riktlinjer för djurens välbefinnande inom ramen för internationell handel, särskilt i samband med sjö-, land- eller lufttransporter, i enlighet med avsnitt 3.7 i Terrestrial Animal Health Code. I artikel 3.7.2.1 i riktlinjerna för djurtransporter till sjöss och artikel 3.7.3.1 i riktlinjerna för djurtransporter på land fastställs de behöriga myndigheternas skyldigheter, och för att dessa artiklar skall kunna genomföras är det lämpligt att stärka instrumenten för övervakning och utvärdering av djurskyddets effektivitet genom förbättrade system för rapportering i samband med medlemsstaternas inspektioner av djurskyddsvillkoren för djur som exporteras från gemenskapen.

| (2) | För att underlätta en grundlig utvärdering av tillämpningen av kommissionens förordning (EG) nr 639/2003 (3) bör medlemsstaterna åläggas att tillhandahålla detaljerad statistik över fall där utbetalningen av exportbidrag ställts in. Uppgifterna bör samlas hos utbetalningsställena, vilket kommer att leda till ökad insyn. Det bör därför föreskrivas att den veterinärmyndighet som ansvarar för utförselstället skall skicka en kopia av utförselställets inspektionsrapport till utbetalningsstället. |
| --- | --- |

(2)

För att underlätta en grundlig utvärdering av tillämpningen av kommissionens förordning (EG) nr 639/2003 (3) bör medlemsstaterna åläggas att tillhandahålla detaljerad statistik över fall där utbetalningen av exportbidrag ställts in. Uppgifterna bör samlas hos utbetalningsställena, vilket kommer att leda till ökad insyn. Det bör därför föreskrivas att den veterinärmyndighet som ansvarar för utförselstället skall skicka en kopia av utförselställets inspektionsrapport till utbetalningsstället.

| (3) | Enligt förordning (EG) nr 639/2003 skall det utföras kontroller efter utförsel från gemenskapens tullområde. Det föreskrivs vidare att kontrollerna endast får utföras av en veterinär. För att göra kontrollerna effektivare bör det föreskrivas att de endast får utföras av en veterinär med formell behörighet inom veterinärmedicin i enlighet med rådets direktiv 78/1026/EEG av den 18 december 1978 om ömsesidigt erkännande av utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis för veterinärer inklusive åtgärder för att underlätta det faktiska utövandet av etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster (4). |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EG) nr 639/2003 skall det utföras kontroller efter utförsel från gemenskapens tullområde. Det föreskrivs vidare att kontrollerna endast får utföras av en veterinär. För att göra kontrollerna effektivare bör det föreskrivas att de endast får utföras av en veterinär med formell behörighet inom veterinärmedicin i enlighet med rådets direktiv 78/1026/EEG av den 18 december 1978 om ömsesidigt erkännande av utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis för veterinärer inklusive åtgärder för att underlätta det faktiska utövandet av etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster (4).

| (4) | Som ett alternativ till detta, och utan att det påverkar gemenskapens och medlemsstaternas respektive behörighet, bör medlemsstaterna åläggas att kontrollera att de internationella kontroll- och övervakningsorganen i sin tur kontrollerar att veterinärer med kvalifikationer som inte täcks av direktiv 78/1026/EEG känner till kraven enligt rådets direktiv 91/628/EEG av den 19 november 1991 om skydd av djur vid transport och om ändring av direktiven 90/425/EEG och 91/496/EEG (5). |
| --- | --- |

(4)

Som ett alternativ till detta, och utan att det påverkar gemenskapens och medlemsstaternas respektive behörighet, bör medlemsstaterna åläggas att kontrollera att de internationella kontroll- och övervakningsorganen i sin tur kontrollerar att veterinärer med kvalifikationer som inte täcks av direktiv 78/1026/EEG känner till kraven enligt rådets direktiv 91/628/EEG av den 19 november 1991 om skydd av djur vid transport och om ändring av direktiven 90/425/EEG och 91/496/EEG (5).

| (5) | Förordning (EG) nr 639/2003 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 639/2003 bör därför ändras.

| (6) | Denna förordning bör träda i kraft efter en lämplig frist för genomförande av ändringarna. |
| --- | --- |

(6)

Denna förordning bör träda i kraft efter en lämplig frist för genomförande av ändringarna.

| (7) | Förvaltningskommittén för nötkött har inte avgivit något yttrande inom den tid som ordföranden bestämt. |
| --- | --- |

(7)

Förvaltningskommittén för nötkött har inte avgivit något yttrande inom den tid som ordföranden bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 639/2003 skall ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 2.2 skall tredje stycket ersättas med följande:
  ”Den veterinärmyndighet som ansvarar för utförselstället skall bevara denna rapport i minst tre år. En kopia av denna rapport skall på begäran skickas till utbetalningsstället.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 2.2 skall tredje stycket ersättas med följande:

”Den veterinärmyndighet som ansvarar för utförselstället skall bevara denna rapport i minst tre år. En kopia av denna rapport skall på begäran skickas till utbetalningsstället.”

| 2. | I artikel 3.2 skall andra stycket ersättas med följande:
  ”Kontroller enligt punkt 1 skall utföras av en veterinär med utbildnings-, examens- eller andra behörighetsbevis för veterinärer i enlighet med artikel 2 i rådets direktiv 78/1026/EEG (6). Medlemsstater som har godkända internationella kontroll- och övervakningsorgan enligt första stycket i denna punkt skall kontrollera att dessa organ kontrollerar att veterinärer med kvalifikationer som inte täcks av nämnda direktiv känner till de krav som gäller enligt direktiv 91/628/EEG. Kontrollerna skall vara skäliga, objektiva och opartiska och skall ske enligt lämpliga förfaranden. |
| --- | --- |

2.

I artikel 3.2 skall andra stycket ersättas med följande:

”Kontroller enligt punkt 1 skall utföras av en veterinär med utbildnings-, examens- eller andra behörighetsbevis för veterinärer i enlighet med artikel 2 i rådets direktiv 78/1026/EEG (6). Medlemsstater som har godkända internationella kontroll- och övervakningsorgan enligt första stycket i denna punkt skall kontrollera att dessa organ kontrollerar att veterinärer med kvalifikationer som inte täcks av nämnda direktiv känner till de krav som gäller enligt direktiv 91/628/EEG. Kontrollerna skall vara skäliga, objektiva och opartiska och skall ske enligt lämpliga förfaranden.

| 3. | I artikel 8 skall d ersättas med följande:






  ”d) | skälen till inställd utbetalning och återkrav av exportbidrag för djur enligt punkterna b och c, samt antalet sådana djur som registrerats inom kategori B, C respektive D enligt bilagorna I, II och III, |
| --- | --- | --- |

3.

I artikel 8 skall d ersättas med följande:

”d)

skälen till inställd utbetalning och återkrav av exportbidrag för djur enligt punkterna b och c, samt antalet sådana djur som registrerats inom kategori B, C respektive D enligt bilagorna I, II och III,

| da) | antalet påföljder per kategori enligt artikel 6.1 och 6.2 tillsammans med det motsvarande antalet djur och de inställda exportbidragsbeloppen,” |
| --- | --- |

da)

antalet påföljder per kategori enligt artikel 6.1 och 6.2 tillsammans med det motsvarande antalet djur och de inställda exportbidragsbeloppen,”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1.1 och 1.2 skall tillämpas för exportdeklarationer som godkänns från och med den 1 januari 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 februari 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 21. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EUT C 215, 27.8.2004, s. 3.

2

(3)  EUT L 93, 10.4.2003, s. 10. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1979/2004 (EUT L 342, 18.11.2004, s. 23).

3

(4)  EGT L 362, 23.12.1978, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/19/EG (EGT L 206, 31.7.2001, s. 1).

4

(5)  EGT L 340, 11.12.1991, s. 17. Direktivet senast ändat genom förordning (EG) nr 806/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 1).

5

(6)  EGT L 362, 23.12.1978, s. 1.”

6

---

| 1.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/12

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 355/2006

av den 28 februari 2006

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa kylfrysar av ”side-by-side”-modell med ursprung i Republiken Korea

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 7,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Inledande

| (1) | Den 18 april 2005 ingav Whirlpool Europe s.r.l. (nedan kallad ”den klagande”), som svarar för en betydande del av gemenskapens produktion av kylfrysar av ”side-by-side”-modell, ett klagomål avseende import av vissa kylfrysar av ”side-by-side”-modell med ursprung i Sydkorea. |
| --- | --- |

(1)

Den 18 april 2005 ingav Whirlpool Europe s.r.l. (nedan kallad ”den klagande”), som svarar för en betydande del av gemenskapens produktion av kylfrysar av ”side-by-side”-modell, ett klagomål avseende import av vissa kylfrysar av ”side-by-side”-modell med ursprung i Sydkorea.

| (2) | Klagomålet omfattade bevisning om dumpning av produkten i fråga och om därav följande väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes. |
| --- | --- |

(2)

Klagomålet omfattade bevisning om dumpning av produkten i fråga och om därav följande väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

| (3) | Den 2 juni 2005 inleddes förfarandet genom ett tillkännagivande om inledande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(3)

Den 2 juni 2005 inleddes förfarandet genom ett tillkännagivande om inledande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

1.2   Parter som berörs av förfarandet

| (4) | Kommissionen underrättade officiellt den klagande, sydkoreanska exporterande tillverkare, handlare, importörer, leverantörer, detaljhandlare och intresseorganisationer som såvitt känt var berörda samt företrädare för Sydkorea om att förfarandet hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen underrättade officiellt den klagande, sydkoreanska exporterande tillverkare, handlare, importörer, leverantörer, detaljhandlare och intresseorganisationer som såvitt känt var berörda samt företrädare för Sydkorea om att förfarandet hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (5) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde som nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla andra bolag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Tre sydkoreanska exporterande tillverkare och deras närstående importörer i gemenskapen, den klagande, en icke-närstående importör, två leverantörer och två detaljhandlare i gemenskapen besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde som nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla andra bolag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Tre sydkoreanska exporterande tillverkare och deras närstående importörer i gemenskapen, den klagande, en icke-närstående importör, två leverantörer och två detaljhandlare i gemenskapen besvarade frågeformuläret.

| (6) | Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:






  a) | Tillverkare i gemenskapen:







  — | Whirlpool Europe s.r.l, Varese, Italien. |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

a)

Tillverkare i gemenskapen:

—

Whirlpool Europe s.r.l, Varese, Italien.

| b) | Icke-närstående importörer i gemenskapen:







  — | Indesit Company SpA, Fabriano, Italien. |
| --- | --- | --- |

b)

Icke-närstående importörer i gemenskapen:

—

Indesit Company SpA, Fabriano, Italien.

| c) | Detaljhandlare i gemenskapen:







  — | Media-Saturn Systemzentrale GmbH, Ingolstadt, Tyskland. |
| --- | --- | --- |

c)

Detaljhandlare i gemenskapen:

—

Media-Saturn Systemzentrale GmbH, Ingolstadt, Tyskland.

| d) | Exporterande tillverkare i Sydkorea:







  — | Daewoo Electronics Corporation, Söul, |
| --- | --- | --- |

d)

Exporterande tillverkare i Sydkorea:

—

Daewoo Electronics Corporation, Söul,

| — | LG Electronics Corporation, Söul, |
| --- | --- |

—

LG Electronics Corporation, Söul,

| — | Samsung Electronics Corporation, Söul. |
| --- | --- |

—

Samsung Electronics Corporation, Söul.

| e) | Närstående importörer i gemenskapen:







  — | Daewoo Electronics Sales UK, Wokingham, Förenade kungariket, |
| --- | --- | --- |

e)

Närstående importörer i gemenskapen:

—

Daewoo Electronics Sales UK, Wokingham, Förenade kungariket,

| — | LG Electronics Benelux BV, Almere, Nederländerna, |
| --- | --- |

—

LG Electronics Benelux BV, Almere, Nederländerna,

| — | LG Electronics España SA, Madrid, Spanien, |
| --- | --- |

—

LG Electronics España SA, Madrid, Spanien,

| — | LG Electronics UK Limited, Slough, Förenade kungariket, |
| --- | --- |

—

LG Electronics UK Limited, Slough, Förenade kungariket,

| — | Samsung Electronics Benelux BV, Delft, Nederländerna, |
| --- | --- |

—

Samsung Electronics Benelux BV, Delft, Nederländerna,

| — | Samsung Electronics Iberia SA, Barcelona, Spanien, |
| --- | --- |

—

Samsung Electronics Iberia SA, Barcelona, Spanien,

| — | Samsung Electronics UK Limited, Chertsey, Förenade kungariket. |
| --- | --- |

—

Samsung Electronics UK Limited, Chertsey, Förenade kungariket.

| (7) | Alla berörda parter som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(7)

Alla berörda parter som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.

1.3   Undersökningsperiod

| (8) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2004 till och med den 31 mars 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden”). När det gäller de tendenser som är av betydelse för skadebedömningen undersökte kommissionen uppgifter för perioden från och med den 1 januari 2002 till och med den 31 mars 2005 (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(8)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2004 till och med den 31 mars 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden”). När det gäller de tendenser som är av betydelse för skadebedömningen undersökte kommissionen uppgifter för perioden från och med den 1 januari 2002 till och med den 31 mars 2005 (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

2.   PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (9) | Den berörda produkten är kylfrysar av ”side-by-side”-modell, dvs. kombinerade kyl- och frysskåp med en volym på minst 400 liter med minst två separata utvändiga dörrar som är monterade bredvid varandra, med ursprung i Sydkorea, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8418 10 20. |
| --- | --- |

(9)

Den berörda produkten är kylfrysar av ”side-by-side”-modell, dvs. kombinerade kyl- och frysskåp med en volym på minst 400 liter med minst två separata utvändiga dörrar som är monterade bredvid varandra, med ursprung i Sydkorea, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8418 10 20.

| (10) | En vitvarutillverkare i gemenskapen begärde att kyl- och frysenheter som, om de placeras bredvid varandra, med hjälp av en särskild byggsats kan byggas ihop till ett system skulle anses som den berörda produkten. Frågan utreddes och man kom fram till att denna produkt består av två olika apparater som är oberoende av varandra när det gäller inköp och funktion. Produkten är därför inte någon kombinerad kylfrys och följaktligen omfattas den inte av produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(10)

En vitvarutillverkare i gemenskapen begärde att kyl- och frysenheter som, om de placeras bredvid varandra, med hjälp av en särskild byggsats kan byggas ihop till ett system skulle anses som den berörda produkten. Frågan utreddes och man kom fram till att denna produkt består av två olika apparater som är oberoende av varandra när det gäller inköp och funktion. Produkten är därför inte någon kombinerad kylfrys och följaktligen omfattas den inte av produktdefinitionen.

| (11) | En exporterande tillverkare gjorde gällande att förfarandet borde omfatta alla kylskåp, eftersom de har samma användningsområde, dvs. att bevara mat och dryck, och de flesta har både en kyl- och en frysdel. |
| --- | --- |

(11)

En exporterande tillverkare gjorde gällande att förfarandet borde omfatta alla kylskåp, eftersom de har samma användningsområde, dvs. att bevara mat och dryck, och de flesta har både en kyl- och en frysdel.

| (12) | Samma bolag hävdade också att produktbeskrivningen i tillkännagivandet om inledande var felaktig. Enligt bolaget avsåg man med kylfrysar av ”side-by-side”-modell i branschen kylfrysar med en kyl- och en frysdel bredvid varandra med separata utvändiga dörrar på varje del. Bolaget gjorde gällande att om defintionen av den berörda produkten i tillkännagivandet om inledande vidhölls skulle vissa kylfrysar med frysdelen längst ned (”bottom mount freezers”), närmare bestämt kombinerade kyl- och frysskåp med två dörrar på den övre kyldelen och en dörr på den nedre frysdelen, omfattas av undersökningen till skillnad från jämförbara modeller med en dörr på varje del. Bolaget gjorde därför gällande att antingen skulle alla kombinationer av kylfrysar med fler än två dörrar uteslutas från förfarandet eller så skulle förfarandet utvidgas till att omfatta alla kombinerade kylfrysar. |
| --- | --- |

(12)

Samma bolag hävdade också att produktbeskrivningen i tillkännagivandet om inledande var felaktig. Enligt bolaget avsåg man med kylfrysar av ”side-by-side”-modell i branschen kylfrysar med en kyl- och en frysdel bredvid varandra med separata utvändiga dörrar på varje del. Bolaget gjorde gällande att om defintionen av den berörda produkten i tillkännagivandet om inledande vidhölls skulle vissa kylfrysar med frysdelen längst ned (”bottom mount freezers”), närmare bestämt kombinerade kyl- och frysskåp med två dörrar på den övre kyldelen och en dörr på den nedre frysdelen, omfattas av undersökningen till skillnad från jämförbara modeller med en dörr på varje del. Bolaget gjorde därför gällande att antingen skulle alla kombinationer av kylfrysar med fler än två dörrar uteslutas från förfarandet eller så skulle förfarandet utvidgas till att omfatta alla kombinerade kylfrysar.

| (13) | Vad beträffar argumentet att förfarandet borde omfatta alla kylfrysar eftersom de har samma användningsområde, konstateras det att marknaden för kylfrysar av ”side-by-side”-modell klart är ett avgränsat och urskiljbart marknadssegment. De särskilda fysiska kännetecknen, i synnerhet de två stora dörrarna som är monterade bredvid varandra, ger kylfrysar av ”side-by-side”-modell en särställning på marknaden för kombinerade kylfrysar. Detta förhållande erkänns av tillverkare, distributörer och säljare som marknadsför produkten separat, som en kombinerad kylfrys utöver det vanliga. |
| --- | --- |

(13)

Vad beträffar argumentet att förfarandet borde omfatta alla kylfrysar eftersom de har samma användningsområde, konstateras det att marknaden för kylfrysar av ”side-by-side”-modell klart är ett avgränsat och urskiljbart marknadssegment. De särskilda fysiska kännetecknen, i synnerhet de två stora dörrarna som är monterade bredvid varandra, ger kylfrysar av ”side-by-side”-modell en särställning på marknaden för kombinerade kylfrysar. Detta förhållande erkänns av tillverkare, distributörer och säljare som marknadsför produkten separat, som en kombinerad kylfrys utöver det vanliga.

| (14) | Vad beträffar det andra argumentet har det fastställts i undersökningen att det inte finns någon allmän definition av kylfrysar av ”side-by-side”-modell. Den kombinerade kylfrys med tre dörrar som nämns i skäl 12 återfinns dock bland alla andra modeller av kylfrysar av ”side-by-side”-modell på marknaden. Den exporterande tillverkaren har också tidigare uttryckligen marknadsfört dessa kombinerade kylfrysar som ”kylfrysar av ”side-by-side”-modell med tre dörrar”. |
| --- | --- |

(14)

Vad beträffar det andra argumentet har det fastställts i undersökningen att det inte finns någon allmän definition av kylfrysar av ”side-by-side”-modell. Den kombinerade kylfrys med tre dörrar som nämns i skäl 12 återfinns dock bland alla andra modeller av kylfrysar av ”side-by-side”-modell på marknaden. Den exporterande tillverkaren har också tidigare uttryckligen marknadsfört dessa kombinerade kylfrysar som ”kylfrysar av ”side-by-side”-modell med tre dörrar”.

| (15) | Preliminärt kan det därför anses att även om det finns skillnader i volym, tillbehör och material har alla kylfrysar av ”side-by-side”-modell, däribland kombinerade kylfrysar med frysdelen längst ned och med tre dörrar, samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och har i huvudsak samma användningsområde. |
| --- | --- |

(15)

Preliminärt kan det därför anses att även om det finns skillnader i volym, tillbehör och material har alla kylfrysar av ”side-by-side”-modell, däribland kombinerade kylfrysar med frysdelen längst ned och med tre dörrar, samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och har i huvudsak samma användningsområde.

| (16) | Följaktligen fanns det inte anledning att på grund av den exporterande tillverkarens kommentarer ändra beskrivningen av den berörda produkten i punkt 2 i tillkännagivandet om inledande. En smärre ändring av ordalydelsen som inte påverkar defintionens räckvidd behövde emellertid göras för att anpasa definitionen av produkten till beskrivningen i kombinerade nomenklaturen. |
| --- | --- |

(16)

Följaktligen fanns det inte anledning att på grund av den exporterande tillverkarens kommentarer ändra beskrivningen av den berörda produkten i punkt 2 i tillkännagivandet om inledande. En smärre ändring av ordalydelsen som inte påverkar defintionens räckvidd behövde emellertid göras för att anpasa definitionen av produkten till beskrivningen i kombinerade nomenklaturen.

2.2   Likadan produkt

| (17) | Den berörda produkten, kylfrysar av ”side-by-side”-modell som tillverkades och såldes i gemenskapen av gemenskapsindustrin och kylfrysar av ”side-by-side”-modell som tillverkades och såldes i Sydkorea, konstaterades ha samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(17)

Den berörda produkten, kylfrysar av ”side-by-side”-modell som tillverkades och såldes i gemenskapen av gemenskapsindustrin och kylfrysar av ”side-by-side”-modell som tillverkades och såldes i Sydkorea, konstaterades ha samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

3.1   Normalvärde

| (18) | Vid beräkningen av normalvärdet fastställde kommissionen först, för varje exporterande tillverkare, huruvida dess sammanlagda försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten var representativ i förhållande till dess sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs försäljningen på hemmamarknaden vara representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på den marknaden för varje exporterande tillverkare motsvarade minst 5 % av tillverkarens sammanlagda export till gemenskapen. Alla exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden ansågs representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(18)

Vid beräkningen av normalvärdet fastställde kommissionen först, för varje exporterande tillverkare, huruvida dess sammanlagda försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten var representativ i förhållande till dess sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs försäljningen på hemmamarknaden vara representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på den marknaden för varje exporterande tillverkare motsvarade minst 5 % av tillverkarens sammanlagda export till gemenskapen. Alla exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden ansågs representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen.

| (19) | Kommissionen fastställde därefter vilka produkttyper av den likadana produkten som såldes på hemmamarknaden och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen. För var och en av dessa typer fastställdes det huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en viss typ ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda exportförsäljningen till gemenskapen av den jämförbara typen som exporterades till gemenskapen. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen fastställde därefter vilka produkttyper av den likadana produkten som såldes på hemmamarknaden och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen. För var och en av dessa typer fastställdes det huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en viss typ ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda exportförsäljningen till gemenskapen av den jämförbara typen som exporterades till gemenskapen.

| (20) | Kommissionen undersökte därefter om försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av den berörda produkten, som såldes i representativa kvantiteter på denna marknad, kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta skedde genom att andelen lönsam försäljning på hemmamarknaden till oberoende kunder av varje exporterad produkttyp fastställdes på följande sätt: a) För de produkttyper där mer än 80 % av försäljningsvolymen på hemmamarknaden inte skedde till ett pris som understeg kostnaden per enhet och där det vägda genomsnittliga försäljningspriset minst motsvarade kostnaden per enhet beräknades normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av alla försäljningspriser på hemmamarknaden för typen i fråga, b) för de produkttyper där minst 10 % men högst 80 % av försäljningsvolymen på hemmamarknaden skedde till ett pris som inte understeg kostnaden per enhet beräknades normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av alla försäljningspriser på hemmamarknaden för typen i fråga som var lika med eller högre än kostnaden per enhet, c) för de produkttyper där mindre än 10 % av försäljningsvolymen på hemmamarknaden skedde till ett pris som inte understeg kostnaden per enhet ansågs det att försäljningen inte skedde vid normal handel. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen undersökte därefter om försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av den berörda produkten, som såldes i representativa kvantiteter på denna marknad, kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta skedde genom att andelen lönsam försäljning på hemmamarknaden till oberoende kunder av varje exporterad produkttyp fastställdes på följande sätt: a) För de produkttyper där mer än 80 % av försäljningsvolymen på hemmamarknaden inte skedde till ett pris som understeg kostnaden per enhet och där det vägda genomsnittliga försäljningspriset minst motsvarade kostnaden per enhet beräknades normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av alla försäljningspriser på hemmamarknaden för typen i fråga, b) för de produkttyper där minst 10 % men högst 80 % av försäljningsvolymen på hemmamarknaden skedde till ett pris som inte understeg kostnaden per enhet beräknades normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av alla försäljningspriser på hemmamarknaden för typen i fråga som var lika med eller högre än kostnaden per enhet, c) för de produkttyper där mindre än 10 % av försäljningsvolymen på hemmamarknaden skedde till ett pris som inte understeg kostnaden per enhet ansågs det att försäljningen inte skedde vid normal handel.

| (21) | När det gällde försäljningen av de produkttyper som inte sålts vid normal handel eller som inte sålts i representativa volymer på hemmamarknaden fick normalvärdet konstrueras. |
| --- | --- |

(21)

När det gällde försäljningen av de produkttyper som inte sålts vid normal handel eller som inte sålts i representativa volymer på hemmamarknaden fick normalvärdet konstrueras.

| (22) | I syfte att konstruera normalvärdet enligt artikel 2.3 i grundförordningen adderades de berörda samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vägda genomsnittliga vinst för den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden med dessa tillverkares genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden. Där så behövdes korrigerades de uppgivna tillverknings-, försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna innan de användes för att fastställa om försäljning skett vid normal handel och för att konstruera normalvärden. |
| --- | --- |

(22)

I syfte att konstruera normalvärdet enligt artikel 2.3 i grundförordningen adderades de berörda samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vägda genomsnittliga vinst för den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden med dessa tillverkares genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden. Där så behövdes korrigerades de uppgivna tillverknings-, försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna innan de användes för att fastställa om försäljning skett vid normal handel och för att konstruera normalvärden.

3.2   Exportpris

| (23) | De berörda exporterande tillverkarnas försäljning skedde främst till närstående importörer i gemenskapen. Vid denna försäljning fastställdes exportpriset på grundval av återförsäljningspriset till oberoende kunder i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I syfte att fastställa ett tillförlitligt exportpris vid gemenskapens gräns justerades återförsäljningspriset till första oberoende kund i gemenskapen för alla kostnader, inklusive tullar och skatter, som tillkommit mellan import och återförsäljning. Dessa kostnader omfattade transport, hantering, lastning, försäkring och därmed sammanhängande kostnader samt försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som de närstående importörerna haft. Återförsäljningspriset justerades dessutom för att ta hänsyn till en rimlig vinstmarginal, dvs. den vinstmarginal som i undersökningen konstaterats för en oberoende importör av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(23)

De berörda exporterande tillverkarnas försäljning skedde främst till närstående importörer i gemenskapen. Vid denna försäljning fastställdes exportpriset på grundval av återförsäljningspriset till oberoende kunder i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I syfte att fastställa ett tillförlitligt exportpris vid gemenskapens gräns justerades återförsäljningspriset till första oberoende kund i gemenskapen för alla kostnader, inklusive tullar och skatter, som tillkommit mellan import och återförsäljning. Dessa kostnader omfattade transport, hantering, lastning, försäkring och därmed sammanhängande kostnader samt försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som de närstående importörerna haft. Återförsäljningspriset justerades dessutom för att ta hänsyn till en rimlig vinstmarginal, dvs. den vinstmarginal som i undersökningen konstaterats för en oberoende importör av den berörda produkten.

| (24) | Den övriga exporten av den berörda produkten från de exporterande tillverkarna skedde direkt till oberoende kunder i gemenskapen. För denna försäljning fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(24)

Den övriga exporten av den berörda produkten från de exporterande tillverkarna skedde direkt till oberoende kunder i gemenskapen. För denna försäljning fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas.

3.3   Jämförelse

| (25) | Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik. För att det skulle kunna göras en rättvis jämförelse togs det i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn till olikheter i faktorer som påverkade prisjämförbarheten. I tillämpliga och motiverade fall togs hänsyn till olikheter, vid behov justerade, i förpackningskostnader, transportkostnader, sjöfrakt- och försäkringskostnader, hanteringskostnader, lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, tullrestitution, handelsled, kostnader efter försäljning, provisioner, rabatter och reklamkostnader. |
| --- | --- |

(25)

Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik. För att det skulle kunna göras en rättvis jämförelse togs det i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn till olikheter i faktorer som påverkade prisjämförbarheten. I tillämpliga och motiverade fall togs hänsyn till olikheter, vid behov justerade, i förpackningskostnader, transportkostnader, sjöfrakt- och försäkringskostnader, hanteringskostnader, lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, tullrestitution, handelsled, kostnader efter försäljning, provisioner, rabatter och reklamkostnader.

| (26) | Alla tre exporterande tillverkare ingav en jämförelsetablell över modeller som sålts på hemmamarknaden och delvis jämförbara modeller som sålts för export till gemenskapen och gjorde med stöd av artikel 2.10 a gällande att det skulle göras en justering för de skillnader i fysiska egenskaper som kvarstod. För två bolag fick justeringen per modell ändras för att korrekt återspegla marknadsvärdet på skillnaderna i fysiska egenskaper. På denna grundval beviljades samtliga tre exporterande tillverkare justeringar för skillnader i fysiska egenskaper. |
| --- | --- |

(26)

Alla tre exporterande tillverkare ingav en jämförelsetablell över modeller som sålts på hemmamarknaden och delvis jämförbara modeller som sålts för export till gemenskapen och gjorde med stöd av artikel 2.10 a gällande att det skulle göras en justering för de skillnader i fysiska egenskaper som kvarstod. För två bolag fick justeringen per modell ändras för att korrekt återspegla marknadsvärdet på skillnaderna i fysiska egenskaper. På denna grundval beviljades samtliga tre exporterande tillverkare justeringar för skillnader i fysiska egenskaper.

| (27) | Ett bolag begärde en justering för tullrestitution i enlighet med artikel 2.10 b i grundförordningen på grundval av endast de tullar som betalats för råmaterial som påstods ha använts i tillverkningen av den berörda produkten. Bolaget kunde emellertid inte styrka att det förekom restitution av dessa tullar vid export av den berörda produkten och därför kunde inte återbetalning av importtullar i den mening som avses i artikel 2.10 b i grundförordningen fastställas. Följaktligen avslogs denna begäran. |
| --- | --- |

(27)

Ett bolag begärde en justering för tullrestitution i enlighet med artikel 2.10 b i grundförordningen på grundval av endast de tullar som betalats för råmaterial som påstods ha använts i tillverkningen av den berörda produkten. Bolaget kunde emellertid inte styrka att det förekom restitution av dessa tullar vid export av den berörda produkten och därför kunde inte återbetalning av importtullar i den mening som avses i artikel 2.10 b i grundförordningen fastställas. Följaktligen avslogs denna begäran.

| (28) | Två exporterande tillverkare ägnade sig åt viss försäljning på hemmamarknaden via närstående detaljhandlare. I enlighet med artikel 2.10 d i begärde de att man skulle bortse från dessa detaljhandlares försäljning vid beräkningen av normalvärdet, eftersom försäljningen skett i ett handelsled som inte finns på gemenskapsmarknaden. Det framgick av undersökningen att dessa närstående detaljhandlare sålde den likadana produkten mest eller uteslutande till konsumenter i ett handesled som inte finns på gemenskapsmarknaden. Det konstaterades också att de priser som konsumenterna fick betala genomgående skiljde sig från från vad andra kategorier av kunder fick betala. Mot bakgrund av detta och med hänsyn till att båda företagens resterande försäljning på hemmamarknaden var tillräckligt representativ beslutade man att bortse från denna försäljning till konsumenter vid beräkningen av normalvärdet. |
| --- | --- |

(28)

Två exporterande tillverkare ägnade sig åt viss försäljning på hemmamarknaden via närstående detaljhandlare. I enlighet med artikel 2.10 d i begärde de att man skulle bortse från dessa detaljhandlares försäljning vid beräkningen av normalvärdet, eftersom försäljningen skett i ett handelsled som inte finns på gemenskapsmarknaden. Det framgick av undersökningen att dessa närstående detaljhandlare sålde den likadana produkten mest eller uteslutande till konsumenter i ett handesled som inte finns på gemenskapsmarknaden. Det konstaterades också att de priser som konsumenterna fick betala genomgående skiljde sig från från vad andra kategorier av kunder fick betala. Mot bakgrund av detta och med hänsyn till att båda företagens resterande försäljning på hemmamarknaden var tillräckligt representativ beslutade man att bortse från denna försäljning till konsumenter vid beräkningen av normalvärdet.

| (29) | En av de exporterande tillverkarna hade använt ett närstående bolag för sjöfrakt av den berörda produkten. De fraktkostnader som det närstående bolaget hade debiterat understeg väsentligt marknadsnivån. Kostnaderna ersattes därför med de kostnader som ett icke-närstående fraktbolag skulle ha debiterat enligt de uppgifter om kostnaderna för sjöfrakt av den berörda produkten till gemenskapen som kunde erhållas under undersökningen. |
| --- | --- |

(29)

En av de exporterande tillverkarna hade använt ett närstående bolag för sjöfrakt av den berörda produkten. De fraktkostnader som det närstående bolaget hade debiterat understeg väsentligt marknadsnivån. Kostnaderna ersattes därför med de kostnader som ett icke-närstående fraktbolag skulle ha debiterat enligt de uppgifter om kostnaderna för sjöfrakt av den berörda produkten till gemenskapen som kunde erhållas under undersökningen.

| (30) | Alla tre exporterande tillverkade begärde med stöd av artikel 2.10 g en justering för kreditkostnader i samband med försäljning på hemmamarknaden. Dessa krav grundades på kundernas faktiska kreditperiod enligt det betalningssystem med ”öppna konton” (open account) som används på den sydkoreanska marknaden. Det konstaterades att i allmänhet beviljade de exporterande tillverkarna i själva verket inte några specifika kredittider inom ramen för detta system, eftersom intäkterna inte kunde kopplas till specifika fakturor, och kredittiderna kunde inte heller fastställas exakt. De exporterande tillverkarnas krav måste därför avslås. |
| --- | --- |

(30)

Alla tre exporterande tillverkade begärde med stöd av artikel 2.10 g en justering för kreditkostnader i samband med försäljning på hemmamarknaden. Dessa krav grundades på kundernas faktiska kreditperiod enligt det betalningssystem med ”öppna konton” (open account) som används på den sydkoreanska marknaden. Det konstaterades att i allmänhet beviljade de exporterande tillverkarna i själva verket inte några specifika kredittider inom ramen för detta system, eftersom intäkterna inte kunde kopplas till specifika fakturor, och kredittiderna kunde inte heller fastställas exakt. De exporterande tillverkarnas krav måste därför avslås.

3.4   Dumpningsmarginal

| (31) | För alla tre exporterande tillverkare kunde ett tydligt mönster för exportpriserna konstateras med stora skillnader mellan olika områden. Det framgick nämligen att stora volymer till låga priser var koncentrerade till de brittiska och franska marknaderna. Dessa båda marknader svarade för mer än 50 % av importen av den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(31)

För alla tre exporterande tillverkare kunde ett tydligt mönster för exportpriserna konstateras med stora skillnader mellan olika områden. Det framgick nämligen att stora volymer till låga priser var koncentrerade till de brittiska och franska marknaderna. Dessa båda marknader svarade för mer än 50 % av importen av den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden.

| (32) | Dumpningen på dessa marknader doldes på ett otillbörligt sätt genom att ett vägt genomsnittligt normalvärde jämfördes med ett vägt genomsnitt av exportpriserna till samtliga medlemsstater i Europeiska unionen, varigenom de dumpade priser som samtliga tre exporterande tillverkare tilllämpade på de brittiska och franska marknaderna helt eller delvis kompenserades av högre och i stor utsträckning icke dumpade priser på andra gemenskapsmarknader. En sådan metod återspeglar inte till fullo den dumpning som förekommer. Det ansågs därför lämpligt att vid beräkningen av dumpning återspegla de stora skillnaderna i mönstret för exportpriserna mellan olika områden. |
| --- | --- |

(32)

Dumpningen på dessa marknader doldes på ett otillbörligt sätt genom att ett vägt genomsnittligt normalvärde jämfördes med ett vägt genomsnitt av exportpriserna till samtliga medlemsstater i Europeiska unionen, varigenom de dumpade priser som samtliga tre exporterande tillverkare tilllämpade på de brittiska och franska marknaderna helt eller delvis kompenserades av högre och i stor utsträckning icke dumpade priser på andra gemenskapsmarknader. En sådan metod återspeglar inte till fullo den dumpning som förekommer. Det ansågs därför lämpligt att vid beräkningen av dumpning återspegla de stora skillnaderna i mönstret för exportpriserna mellan olika områden.

| (33) | I detta fall var en jämförelse transaktion per transaktion inte någon lämplig alternativ jämförelsemetod, eftersom urvalet av enskilda transaktioner skulle bli för svårhanterligt och godtyckligt då det handlade om tiotusentals transaktioner avseende export- och hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(33)

I detta fall var en jämförelse transaktion per transaktion inte någon lämplig alternativ jämförelsemetod, eftersom urvalet av enskilda transaktioner skulle bli för svårhanterligt och godtyckligt då det handlade om tiotusentals transaktioner avseende export- och hemmamarknaden.

| (34) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes därför för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare det vägda genomsnittliga normalvärdet med priserna för alla enskilda exporttransaktioner till gemenskapen. |
| --- | --- |

(34)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes därför för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare det vägda genomsnittliga normalvärdet med priserna för alla enskilda exporttransaktioner till gemenskapen.

| (35) | De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Daewoo Electronics Corporation | 9,1 % |
| LG Electronics Corporation | 14,3 % |
| Samsung Electronics Corporation | 4,4 % |

(35)

De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Daewoo Electronics Corporation

9,1 %

LG Electronics Corporation

14,3 %

Samsung Electronics Corporation

4,4 %

| (36) | Eftersom samarbetsviljan var stor (de samarbetsvilliga företagen svarade för 100 % av exporten av den berörda produkten från Sydkorea till gemenskapen) fastställdes den övriga preliminära dumpningsmarginalen till nivån för den högsta dumpningsmarginal som fastställts för ett samarbetsvilligt företag (LG Electronics Corporation), dvs. till 14,3 %. |
| --- | --- |

(36)

Eftersom samarbetsviljan var stor (de samarbetsvilliga företagen svarade för 100 % av exporten av den berörda produkten från Sydkorea till gemenskapen) fastställdes den övriga preliminära dumpningsmarginalen till nivån för den högsta dumpningsmarginal som fastställts för ett samarbetsvilligt företag (LG Electronics Corporation), dvs. till 14,3 %.

4.   SKADA

4.1   Tillverkning i gemenskapen och gemenskapsindustrin

| (37) | Den klagande är den enda tillverkaren av den likadana produkten i gemenskapen. |
| --- | --- |

(37)

Den klagande är den enda tillverkaren av den likadana produkten i gemenskapen.

| (38) | Den klagande samarbetade på ett korrekt sätt i undersökningen. Eftersom den klagande är den enda tillverkaren av den likadana produkten i gemenskapen svarade bolagets tillverkning för 100 % av gemenskapens tillverkning av den likadana produkten under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(38)

Den klagande samarbetade på ett korrekt sätt i undersökningen. Eftersom den klagande är den enda tillverkaren av den likadana produkten i gemenskapen svarade bolagets tillverkning för 100 % av gemenskapens tillverkning av den likadana produkten under undersökningsperioden.

| (39) | Den klagande representerar därför både gemenskapens tillverkning enligt artikel 4.1 i grundförordningen och gemenskapsindustrin enligt artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. Den klagande kommer också att kallas ”gemenskapsindustrin”. |
| --- | --- |

(39)

Den klagande representerar därför både gemenskapens tillverkning enligt artikel 4.1 i grundförordningen och gemenskapsindustrin enligt artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. Den klagande kommer också att kallas ”gemenskapsindustrin”.

| (40) | I inledningsskedet (2002) var gemenskapsindustrin beroende av import av den likadana produkten från den klagandes moderbolag i Förenta staterna. De volymer som erhölls från denna källa minskade kraftigt från och med 2003 när tillverkningen i den nybyggda anläggningen tog fart (se skälen 80 och 81). Vad beträffar bedömningen av gemenskapsindustrins situation (se skäl 48 ff.) rör analysen endast gemenskapsindustrins egen tillverkning och inte köp från moderbolaget. |
| --- | --- |

(40)

I inledningsskedet (2002) var gemenskapsindustrin beroende av import av den likadana produkten från den klagandes moderbolag i Förenta staterna. De volymer som erhölls från denna källa minskade kraftigt från och med 2003 när tillverkningen i den nybyggda anläggningen tog fart (se skälen 80 och 81). Vad beträffar bedömningen av gemenskapsindustrins situation (se skäl 48 ff.) rör analysen endast gemenskapsindustrins egen tillverkning och inte köp från moderbolaget.

4.2   Förbrukning i gemenskapen

| (41) | Gemenskapens förbrukning fastställdes på grundval av försäljningsvolymerna för gemenskapsindustrins egen tillverkning på gemenskapsmarknaden, uppgifter om importvolymerna till gemenskapen från de tre sydkoreanska samarbetsvilliga exporterande tillverkarna och uppgifter om importvolymerna till gemenskapen från Förenta staterna som erhölls från den mest använda databasen i branschen. Det förekom inte import av den likadana produkten till gemenskapen från något annat land i världen under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(41)

Gemenskapens förbrukning fastställdes på grundval av försäljningsvolymerna för gemenskapsindustrins egen tillverkning på gemenskapsmarknaden, uppgifter om importvolymerna till gemenskapen från de tre sydkoreanska samarbetsvilliga exporterande tillverkarna och uppgifter om importvolymerna till gemenskapen från Förenta staterna som erhölls från den mest använda databasen i branschen. Det förekom inte import av den likadana produkten till gemenskapen från något annat land i världen under skadeundersökningsperioden.

| (42) | Mot bakgrund av att gemenskapsindustin består av en enda tillverkare och att gemenskapsmarknaden för den berörda produkten och den likadana produkten endast försörjs från tre håll (gemenskapen, Sydkorea och Förenta staterna), presenteras uppgifterna om gemenskapsindustrins och Förenta staternas marknadsandelar i indexerad form i syfte att skydda konfidentiella uppgifter som gemenskapsindustrin har lämnat i förtroende, i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(42)

Mot bakgrund av att gemenskapsindustin består av en enda tillverkare och att gemenskapsmarknaden för den berörda produkten och den likadana produkten endast försörjs från tre håll (gemenskapen, Sydkorea och Förenta staterna), presenteras uppgifterna om gemenskapsindustrins och Förenta staternas marknadsandelar i indexerad form i syfte att skydda konfidentiella uppgifter som gemenskapsindustrin har lämnat i förtroende, i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.

| (43) | Mellan 2002 och undersökningsperioden har gemenskapsmarknaden för den berörda produkten och den likadana produkten mer än fördubblats. Förbrukningen i gemenskapen låg på cirka 213 000 enheter 2002 och på cirka 456 000 enheter under undersökningsperioden. Närmare bestämt ökade den med 51 % 2003, med ytterligare 54 procentenheter 2004 och med 10 procentenheter under undersökningsperioden. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i gemenskapen (enheter) | 212 755 | 321 672 | 435 158 | 456 410 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 151 | 205 | 215 |

(43)

Mellan 2002 och undersökningsperioden har gemenskapsmarknaden för den berörda produkten och den likadana produkten mer än fördubblats. Förbrukningen i gemenskapen låg på cirka 213 000 enheter 2002 och på cirka 456 000 enheter under undersökningsperioden. Närmare bestämt ökade den med 51 % 2003, med ytterligare 54 procentenheter 2004 och med 10 procentenheter under undersökningsperioden.

2002

2003

2004

IP

Total förbrukning i gemenskapen (enheter)

212 755

321 672

435 158

456 410

Index (2002 = 100)

100

151

205

215

4.3   Import från det berörda landet

a)   Volym

| (44) | Volymen på importen av den berörda produkten från Sydkorea till gemenskapen steg kraftigt och stadigt mellan 2002 och undersökningsperioden. Den ökade med 157 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Importen från det berörda landet ökade närmare bestämt med 66 % mellan 2002 och 2003, med 77 procentenheter 2004 och med ytterligare 14 procentenheter under undersökningsperioden. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Sydkorea (enheter) | 141 754 | 235 902 | 343 922 | 364 261 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 166 | 243 | 257 |
| Marknadsandel för importen från Sydkorea | 66,6 % | 73,3 % | 79,0 % | 79,8 % |
| Priser på importen från Sydkorea (euro/enhet) | 649 | 575 | 579 | 577 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 89 | 89 | 89 |

(44)

Volymen på importen av den berörda produkten från Sydkorea till gemenskapen steg kraftigt och stadigt mellan 2002 och undersökningsperioden. Den ökade med 157 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Importen från det berörda landet ökade närmare bestämt med 66 % mellan 2002 och 2003, med 77 procentenheter 2004 och med ytterligare 14 procentenheter under undersökningsperioden.

2002

2003

2004

IP

Importvolym från Sydkorea (enheter)

141 754

235 902

343 922

364 261

Index (2002 = 100)

100

166

243

257

Marknadsandel för importen från Sydkorea

66,6 %

73,3 %

79,0 %

79,8 %

Priser på importen från Sydkorea (euro/enhet)

649

575

579

577

Index (2002 = 100)

100

89

89

89

b)   Marknadsandel

| (45) | Marknadsandelen för exportörerna i det berörda landet ökade med cirka 13 procentenheter under skadeundersökningsperioden och var nästan 80 % under undersökningsperioden. De sydkoreanska exportörerna vann nästan 7 procentenheter 2003 och nästan 6 procentenheter 2004. Gemenskapsmarknaden kännetecknas därför av en överväldigande dominans av sydkoreanska tillverkare. |
| --- | --- |

(45)

Marknadsandelen för exportörerna i det berörda landet ökade med cirka 13 procentenheter under skadeundersökningsperioden och var nästan 80 % under undersökningsperioden. De sydkoreanska exportörerna vann nästan 7 procentenheter 2003 och nästan 6 procentenheter 2004. Gemenskapsmarknaden kännetecknas därför av en överväldigande dominans av sydkoreanska tillverkare.

c)   Priser

i)   Prisutveckling

| (46) | Mellan 2002 och undersökningsperioden minskade det genomsnittliga priset på import av den berörda produkten med ursprung i Sydkorea med 11 %, trots att de saluförda modellernas funktioner varje år förbättrades. Prisfallet var särskilt märkbart 2003 i förhållande till 2002. Efter 2003 har de genomsnittliga priserna varit stabila (se tabell ovan). |
| --- | --- |

(46)

Mellan 2002 och undersökningsperioden minskade det genomsnittliga priset på import av den berörda produkten med ursprung i Sydkorea med 11 %, trots att de saluförda modellernas funktioner varje år förbättrades. Prisfallet var särskilt märkbart 2003 i förhållande till 2002. Efter 2003 har de genomsnittliga priserna varit stabila (se tabell ovan).

ii)   Prisunderskridande

| (47) | Det gjordes en jämförelse, för jämförbara modeller av den berörda produkten och likadana produkter, mellan de exporterande tillverkarnas och gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser i gemenskapen. Gemenskapsindustrins priser fritt fabrik till icke-närstående kunder, efter avdrag och skatter, jämfördes med de sydkoreanska exporterande tillverkarnas priser cif vid gemenskapens gräns, efter justeringar för lossning och tullklarering. Jämförelsen visade att priset för den berörda produkten med ursprung i Sydkorea som sålts i gemenskapen under undersökningsperioden underskred gemenskapsindustrins priser med mellan 34 % och 42 %, beroende på exportör. |
| --- | --- |

(47)

Det gjordes en jämförelse, för jämförbara modeller av den berörda produkten och likadana produkter, mellan de exporterande tillverkarnas och gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser i gemenskapen. Gemenskapsindustrins priser fritt fabrik till icke-närstående kunder, efter avdrag och skatter, jämfördes med de sydkoreanska exporterande tillverkarnas priser cif vid gemenskapens gräns, efter justeringar för lossning och tullklarering. Jämförelsen visade att priset för den berörda produkten med ursprung i Sydkorea som sålts i gemenskapen under undersökningsperioden underskred gemenskapsindustrins priser med mellan 34 % och 42 %, beroende på exportör.

4.4   Gemenskapsindustrins situation

| (48) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd. |
| --- | --- |

(48)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd.

| (49) | Eftersom gemenskapsindustrin endast omfattar en tillverkare presenteras uppgifterna om denna i indexerad form eller i intervaller, i syfte att skydda konfidentiella uppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. Det skall också noteras att gemenskapsindustrin startade sin verksamhet i april 2002, vilket förklarar att de skadetendenser som beskrivs nedan i allmänhet visar på starka rörelser mellan 2002 och 2003 i uppåtgående riktning (t.ex. produktionsvolym) eller nedåtgående riktning (t.ex. investeringar). |
| --- | --- |

(49)

Eftersom gemenskapsindustrin endast omfattar en tillverkare presenteras uppgifterna om denna i indexerad form eller i intervaller, i syfte att skydda konfidentiella uppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. Det skall också noteras att gemenskapsindustrin startade sin verksamhet i april 2002, vilket förklarar att de skadetendenser som beskrivs nedan i allmänhet visar på starka rörelser mellan 2002 och 2003 i uppåtgående riktning (t.ex. produktionsvolym) eller nedåtgående riktning (t.ex. investeringar).

a)   Produktion

| (50) | Gemenskapsindustrins tillverkning ökade med 205 % 2003 och med ytterligare 136 procentenheter 2004, när den var som störst, och minskade med 36 procentenheter under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden låg gemenskapsindustrins produktionsvolym på mellan 70 000 och 100 000 enheter. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkning (enheter) | kan inte lämnas ut |
| Index (2002 = 100) | 100 | 305 | 441 | 405 |

(50)

Gemenskapsindustrins tillverkning ökade med 205 % 2003 och med ytterligare 136 procentenheter 2004, när den var som störst, och minskade med 36 procentenheter under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden låg gemenskapsindustrins produktionsvolym på mellan 70 000 och 100 000 enheter.

2002

2003

2004

IP

Tillverkning (enheter)

kan inte lämnas ut

Index (2002 = 100)

100

305

441

405

b)   Kapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (51) | Produktionskapaciteten ökade först med 125 % 2003 och med ytterligare 113 procentenheter 2004 för att stanna på den nivån under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden låg gemenskapsindustrins produktionskapacitet på mellan 100 000 och 150 000 enheter. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet (enheter) | kan inte lämnas ut |
| Index (2002 = 100) | 100 | 225 | 338 | 338 |
| Kapacitetsutnyttjande | kan inte lämnas ut |
| Index (2002 = 100) | 100 | 136 | 131 | 120 |

(51)

Produktionskapaciteten ökade först med 125 % 2003 och med ytterligare 113 procentenheter 2004 för att stanna på den nivån under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden låg gemenskapsindustrins produktionskapacitet på mellan 100 000 och 150 000 enheter.

2002

2003

2004

IP

Produktionskapacitet (enheter)

kan inte lämnas ut

Index (2002 = 100)

100

225

338

338

Kapacitetsutnyttjande

kan inte lämnas ut

Index (2002 = 100)

100

136

131

120

| (52) | Kapacitetsutnyttjandet steg med 36 % 2003, när det var som störst. År 2004 minskade det med 5 procentenheter och under undersökningsperioden sjönk det ytterligare med 11 procentenheter. Under undersökningsperioden varierade gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande mellan 60 % och 90 %. |
| --- | --- |

(52)

Kapacitetsutnyttjandet steg med 36 % 2003, när det var som störst. År 2004 minskade det med 5 procentenheter och under undersökningsperioden sjönk det ytterligare med 11 procentenheter. Under undersökningsperioden varierade gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande mellan 60 % och 90 %.

c)   Lager

| (53) | Under undersökningsperioden gjordes en inventering av färdiga produkter motsvarande cirka 30 % av gemenskapsindustrins totala produktionsvolym, vilket anses vara en alltför hög nivå. Gemenskapsindustrins utgående lager minskade först med 29 % 2003, ökade sedan kraftigt med 140 procentenheter 2004 och steg ytterligare med 27 procentenheter under undersökningsperioden jämfört med 2004. Under undersökningsperioden varierade gemenskapsindustrins lager mellan 10 000 och 30 000 enheter. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (enheter) | kan inte lämnas ut |
| Index (2002 = 100) | 100 | 71 | 211 | 238 |

(53)

Under undersökningsperioden gjordes en inventering av färdiga produkter motsvarande cirka 30 % av gemenskapsindustrins totala produktionsvolym, vilket anses vara en alltför hög nivå. Gemenskapsindustrins utgående lager minskade först med 29 % 2003, ökade sedan kraftigt med 140 procentenheter 2004 och steg ytterligare med 27 procentenheter under undersökningsperioden jämfört med 2004. Under undersökningsperioden varierade gemenskapsindustrins lager mellan 10 000 och 30 000 enheter.

2002

2003

2004

IP

Utgående lager (enheter)

kan inte lämnas ut

Index (2002 = 100)

100

71

211

238

d)   Försäljningsvolym

| (54) | Försäljningen av gemenskapsindustrins egen tillverkning på gemenskapsmarknaden till icke-närstående kunder ökade först med 284 % under 2003, ökade med ytterligare 37 procentenheter 2004 för att därefter minska med 6 procentenheter under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden låg gemenskapsindustrins försäljningsvolym på mellan 50 000 och 90 000 enheter. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym: gemenskapen till icke-närstående kunder (enheter) | kan inte lämnas ut |
| Index (2002 = 100) | 100 | 384 | 421 | 415 |

(54)

Försäljningen av gemenskapsindustrins egen tillverkning på gemenskapsmarknaden till icke-närstående kunder ökade först med 284 % under 2003, ökade med ytterligare 37 procentenheter 2004 för att därefter minska med 6 procentenheter under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden låg gemenskapsindustrins försäljningsvolym på mellan 50 000 och 90 000 enheter.

2002

2003

2004

IP

Försäljningsvolym: gemenskapen till icke-närstående kunder (enheter)

kan inte lämnas ut

Index (2002 = 100)

100

384

421

415

e)   Marknadsandel

| (55) | Index för utvecklingen när det gäller gemenskapsindustrins marknadsandel steg med 154 % 2003, då den var som störst, för att sedan sjunka med 48 procentenheter 2004 och med ytterligare 13 procentenheter under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden varierade gemenskapsindustrins marknadsandel mellan 10 % och 20 %. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemenskapsindustrins marknadsandel | kan inte lämnas ut |
| Index (2002 = 100) | 100 | 254 | 206 | 193 |

(55)

Index för utvecklingen när det gäller gemenskapsindustrins marknadsandel steg med 154 % 2003, då den var som störst, för att sedan sjunka med 48 procentenheter 2004 och med ytterligare 13 procentenheter under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden varierade gemenskapsindustrins marknadsandel mellan 10 % och 20 %.

2002

2003

2004

IP

Gemenskapsindustrins marknadsandel

kan inte lämnas ut

Index (2002 = 100)

100

254

206

193

f)   Tillväxt

| (56) | Mellan 2003 och undersökningsperioden, när förbrukningen i gemenskapen ökade med 64 procentenheter, ökade gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden endast med 31 procentenheter. Mellan 2003 och undersökningsperioden tappade gemenskapsindustrin cirka 4 procentenheter av marknadsandelen samtidigt som dumpad import vann cirka 6 procentenheter av marknadsandelen. |
| --- | --- |

(56)

Mellan 2003 och undersökningsperioden, när förbrukningen i gemenskapen ökade med 64 procentenheter, ökade gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden endast med 31 procentenheter. Mellan 2003 och undersökningsperioden tappade gemenskapsindustrin cirka 4 procentenheter av marknadsandelen samtidigt som dumpad import vann cirka 6 procentenheter av marknadsandelen.

g)   Sysselsättning

| (57) | Sysselsättningen i gemenskapsindustrin ökade först med 110 % mellan 2002 och 2003 och med ytterligare 102 procentenheter 2004, men minskade med 14 procentenheter under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden sysselsatte gemenskapsindustrin mellan 300 och 500 personer. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning (personer) | kan inte lämnas ut |
| Index (2002 = 100) | 100 | 210 | 312 | 298 |

(57)

Sysselsättningen i gemenskapsindustrin ökade först med 110 % mellan 2002 och 2003 och med ytterligare 102 procentenheter 2004, men minskade med 14 procentenheter under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden sysselsatte gemenskapsindustrin mellan 300 och 500 personer.

2002

2003

2004

IP

Sysselsättning (personer)

kan inte lämnas ut

Index (2002 = 100)

100

210

312

298

h)   Produktivitet

| (58) | Produktiviteten hos gemenskapsindustrins anställda, mätt som produktion (enheter) per sysselsatt person och år, ökade först kraftigt med 46 % från 2002 till 2003, sjönk med 5 procentenheter 2004 och minskade med ytterligare 5 procentenheter under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden varierade gemenskapsindustrins produktivitet mellan 100 och 300 enheter per person. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet (enheter per anställd) | kan inte lämnas ut |
| Index (2002 = 100) | 100 | 146 | 141 | 136 |

(58)

Produktiviteten hos gemenskapsindustrins anställda, mätt som produktion (enheter) per sysselsatt person och år, ökade först kraftigt med 46 % från 2002 till 2003, sjönk med 5 procentenheter 2004 och minskade med ytterligare 5 procentenheter under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden varierade gemenskapsindustrins produktivitet mellan 100 och 300 enheter per person.

2002

2003

2004

IP

Produktivitet (enheter per anställd)

kan inte lämnas ut

Index (2002 = 100)

100

146

141

136

i)   Löner

| (59) | Mellan 2002 och undersökningsperioden sjönk den genomsnittliga lönen per anställd med 16 %. Närmare bestämt minskade den med 3 procent 2003, med ytterligare 11 procentenheter 2004 och slutligen med 2 procentenheter under undersökningsperioden. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Årliga arbetskraftskostnader per anställd (000 euro) | kan inte lämnas ut |
| Index (2002 = 100) | 100 | 97 | 86 | 84 |

(59)

Mellan 2002 och undersökningsperioden sjönk den genomsnittliga lönen per anställd med 16 %. Närmare bestämt minskade den med 3 procent 2003, med ytterligare 11 procentenheter 2004 och slutligen med 2 procentenheter under undersökningsperioden.

2002

2003

2004

IP

Årliga arbetskraftskostnader per anställd (000 euro)

kan inte lämnas ut

Index (2002 = 100)

100

97

86

84

j)   Försäljningspriser

| (60) | Priset per enhet för gemenskapsindustrins försäljning av egen tillverkning till icke-närstående kunder i gemenskapen minskade med 4 % mellan 2002 och undersökningsperioden, trots att de saluförda modellernas funktioner förbättrades varje år. Närmare bestämt låg priserna kvar på ungefär samma nivå mellan 2002 och 2004, men föll med 4 procentenheter under undersökningsperioden Under undersökningsperioden låg genomsnittet för priset per enhet för gemenskapsindustrins försäljning mellan 500 och 1 500 euro. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pris per enhet på gemenskapsmarknaden (euro/enhet) | kan inte lämnas ut |
| Index (2002 = 100) | 100 | 101 | 100 | 96 |

(60)

Priset per enhet för gemenskapsindustrins försäljning av egen tillverkning till icke-närstående kunder i gemenskapen minskade med 4 % mellan 2002 och undersökningsperioden, trots att de saluförda modellernas funktioner förbättrades varje år. Närmare bestämt låg priserna kvar på ungefär samma nivå mellan 2002 och 2004, men föll med 4 procentenheter under undersökningsperioden Under undersökningsperioden låg genomsnittet för priset per enhet för gemenskapsindustrins försäljning mellan 500 och 1 500 euro.

2002

2003

2004

IP

Pris per enhet på gemenskapsmarknaden (euro/enhet)

kan inte lämnas ut

Index (2002 = 100)

100

101

100

96

k)   Faktorer som påverkar priserna i gemenskapen

| (61) | Undersökningen visade att priserna för den dumpade importen underskred gemenskapsindustrins genomsnittliga sänkta försäljningspris med mellan 34 och 42 % under undersökningsperioden. Det konstaterades emellertid när man analyserade varje produkttyp för sig att de priser som erbjöds av de berörda exporterande tillverkarna i vissa fall t.o.m. var betydligt lägre än det genomsnittliga underskridandet av gemenskapsindustrins priser enligt ovan. Detta, på grundval av enskilda produkttyper fastställda, prisunderskridande i kombination med den dumpade importens växande marknadsandel ökade helt klart pristrycket och påverkade därigenom gemenskapsindustrins priser på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(61)

Undersökningen visade att priserna för den dumpade importen underskred gemenskapsindustrins genomsnittliga sänkta försäljningspris med mellan 34 och 42 % under undersökningsperioden. Det konstaterades emellertid när man analyserade varje produkttyp för sig att de priser som erbjöds av de berörda exporterande tillverkarna i vissa fall t.o.m. var betydligt lägre än det genomsnittliga underskridandet av gemenskapsindustrins priser enligt ovan. Detta, på grundval av enskilda produkttyper fastställda, prisunderskridande i kombination med den dumpade importens växande marknadsandel ökade helt klart pristrycket och påverkade därigenom gemenskapsindustrins priser på hemmamarknaden.

l)   Lönsamhet och räntabilitet

| (62) | Under skadeundersökningsperioden var lönsamheten för gemenskapsindustrins försäljning av den egna tillverkningen i gemenskapen, uttryckt som en procentandel av nettoförsäljningen, negativ från och med 2002 till och med undersökningsperioden. Förlusterna var mycket stora 2002 på grund av att rörelsen startade sin verksamhet det året. Lönsamheten förbättrades så att den kritiska punkten nästan nåddes 2003, men försämrades sedan 2004, och under undersökningsperioden rörde det sig återigen om stora förluster. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet av försäljning i gemenskapen till icke-närstående (% av nettoförsäljning) | kan inte lämnas ut |
| Index (2002 = – 100) | – 100 | – 5 | – 9 | – 30 |
| Räntabilitet (vinst i % av investeringars bokförda nettovärde) | kan inte lämnas ut |
| Index (2002 = – 100) | – 100 | – 20 | – 37 | – 123 |

(62)

Under skadeundersökningsperioden var lönsamheten för gemenskapsindustrins försäljning av den egna tillverkningen i gemenskapen, uttryckt som en procentandel av nettoförsäljningen, negativ från och med 2002 till och med undersökningsperioden. Förlusterna var mycket stora 2002 på grund av att rörelsen startade sin verksamhet det året. Lönsamheten förbättrades så att den kritiska punkten nästan nåddes 2003, men försämrades sedan 2004, och under undersökningsperioden rörde det sig återigen om stora förluster.

2002

2003

2004

IP

Lönsamhet av försäljning i gemenskapen till icke-närstående (% av nettoförsäljning)

kan inte lämnas ut

Index (2002 = – 100)

– 100

– 5

– 9

– 30

Räntabilitet (vinst i % av investeringars bokförda nettovärde)

kan inte lämnas ut

Index (2002 = – 100)

– 100

– 20

– 37

– 123

| (63) | Räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda värde (netto), följde i stort sett den ovan angivna lönsamhetsutvecklingen. Den förblev också negativ under skadeundersökningsperioden. Räntabiliteten förbättrades först markant 2003, men försämrades sedan 2004 och under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(63)

Räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda värde (netto), följde i stort sett den ovan angivna lönsamhetsutvecklingen. Den förblev också negativ under skadeundersökningsperioden. Räntabiliteten förbättrades först markant 2003, men försämrades sedan 2004 och under undersökningsperioden.

m)   Kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital

| (64) | Kassaflödet (netto) från rörelsen förblev också negativ under skadeundersökningsperioden. Från en mycket låg nivå 2002 förbättrades kassaflödet (netto) till en nivå nära noll, innan det återigen försämrades 2004 och under undersökningsperioden. Den dåliga avkastningen gjorde det omöjligt för gemenskapsindustrin att få ytterligare kapitaltillskott från den koncern som den tillhör och planerna på utökad tillverkning fick skrinläggas. Det är nämligen så att i en multinationell koncern av sådant slag som den som gemenskapsindustrin ingår i är det de mest lönsamma enheterna som får de finansiella medlen. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassaflöde (000 euro) | kan inte lämnas ut |
| Index (2002 = – 100) | – 100 | – 8 | – 65 | – 65 |

(64)

Kassaflödet (netto) från rörelsen förblev också negativ under skadeundersökningsperioden. Från en mycket låg nivå 2002 förbättrades kassaflödet (netto) till en nivå nära noll, innan det återigen försämrades 2004 och under undersökningsperioden. Den dåliga avkastningen gjorde det omöjligt för gemenskapsindustrin att få ytterligare kapitaltillskott från den koncern som den tillhör och planerna på utökad tillverkning fick skrinläggas. Det är nämligen så att i en multinationell koncern av sådant slag som den som gemenskapsindustrin ingår i är det de mest lönsamma enheterna som får de finansiella medlen.

2002

2003

2004

IP

Kassaflöde (000 euro)

kan inte lämnas ut

Index (2002 = – 100)

– 100

– 8

– 65

– 65

n)   Investeringar

| (65) | Gemenskapsindustrins årliga investeringar i den berörda produkten sjönk kraftigt 2003 jämfört med 2002, som var det år då tillverkningen startade och stora investeringar gjordes. Under 2004 och undersökningsperioden var flödet av årliga investeringar i tillverkningen av den likadana produkten mycket stabilt. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvesteringar (000 euro) | kan inte lämnas ut |
| Index (2002 = 100) | 100 | 13 | 14 | 14 |

(65)

Gemenskapsindustrins årliga investeringar i den berörda produkten sjönk kraftigt 2003 jämfört med 2002, som var det år då tillverkningen startade och stora investeringar gjordes. Under 2004 och undersökningsperioden var flödet av årliga investeringar i tillverkningen av den likadana produkten mycket stabilt.

2002

2003

2004

IP

Nettoinvesteringar (000 euro)

kan inte lämnas ut

Index (2002 = 100)

100

13

14

14

o)   Dumpningsmarginalens storlek

| (66) | De faktiska dumpningsmarginalerna är så höga att dess verkningar för gemenskapsindustrin inte kan anses försumbara, med tanke på volymen av och priserna för importen från det berörda landet. |
| --- | --- |

(66)

De faktiska dumpningsmarginalerna är så höga att dess verkningar för gemenskapsindustrin inte kan anses försumbara, med tanke på volymen av och priserna för importen från det berörda landet.

p)   Återhämtning från tidigare dumpning

| (67) | Det finns inga uppgifter om att det skulle ha förekommit någon dumpning innan den situation som bedöms i det här förfarandet uppkom. Denna fråga är därför irrelevant. |
| --- | --- |

(67)

Det finns inga uppgifter om att det skulle ha förekommit någon dumpning innan den situation som bedöms i det här förfarandet uppkom. Denna fråga är därför irrelevant.

4.5   Slutsats om skada

| (68) | Mellan 2002 och undersökningsperioden ökade volymen av dumpad import av den berörda produkten med ursprung i Sydkorea väsentligt, med 157 %, och den dumpade importens marknadsandel i gemenskapen ökade med 13 procentenheter. Genomsnittspriserna för den dumpade importen från Sydkorea var genomgående lägre än gemenskapsindustrins genomsnittspriser under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden underskred dessutom priserna på importen från det berörda landet kraftigt gemenskapsindustrins priser. Beräknat som ett vägt genomsnitt uppgick prisunderskridandet under undersökningsperioden till mellan 34 % och 42 %, beroende på berörd exportör, men för vissa modeller var prisunderskridandet till och med högre. |
| --- | --- |

(68)

Mellan 2002 och undersökningsperioden ökade volymen av dumpad import av den berörda produkten med ursprung i Sydkorea väsentligt, med 157 %, och den dumpade importens marknadsandel i gemenskapen ökade med 13 procentenheter. Genomsnittspriserna för den dumpade importen från Sydkorea var genomgående lägre än gemenskapsindustrins genomsnittspriser under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden underskred dessutom priserna på importen från det berörda landet kraftigt gemenskapsindustrins priser. Beräknat som ett vägt genomsnitt uppgick prisunderskridandet under undersökningsperioden till mellan 34 % och 42 %, beroende på berörd exportör, men för vissa modeller var prisunderskridandet till och med högre.

| (69) | Det har konstaterats att gemenskapsindustrins situation försämrades under skadeundersökningsperioden. Om man bortser från 2002, som var det år då gemenskapsindustrin startade sin verksamhet, utvecklades de flesta skadeindikatorer negativt mellan 2003 och undersökningsperioden: kapacitetsutnyttjandet sjönk med 16 procentenheter, det utgående lagret ökade med 167 procentenheter, gemenskapen förlorade 61 procentenheter av marknadsandelen, produktiviteten minskade med 10 procentenheter, försäljningspriset per enhet minskade med 5 procentenheter och lönsamheten, räntabiliteten samt kassaflödet försämrades från ett redan negativt utgångsläge. |
| --- | --- |

(69)

Det har konstaterats att gemenskapsindustrins situation försämrades under skadeundersökningsperioden. Om man bortser från 2002, som var det år då gemenskapsindustrin startade sin verksamhet, utvecklades de flesta skadeindikatorer negativt mellan 2003 och undersökningsperioden: kapacitetsutnyttjandet sjönk med 16 procentenheter, det utgående lagret ökade med 167 procentenheter, gemenskapen förlorade 61 procentenheter av marknadsandelen, produktiviteten minskade med 10 procentenheter, försäljningspriset per enhet minskade med 5 procentenheter och lönsamheten, räntabiliteten samt kassaflödet försämrades från ett redan negativt utgångsläge.

| (70) | Vissa indikatorer utvecklades till synes positivt mellan 2003 och undersökningsperioden. Produktionsvolymen ökade med 100 procentenheter, gemenskapsindustrins försäljningsvolym till gemenskapsmarknaden steg med 31 procentenheter och antalet anställda ökade med 88 procentenheter. Denna utveckling anses vara normal för en tillverkningsenhet som nyligen har startat sin verksamhet och som försöker använda sina anläggningstillgångar så mycket som går för att väga upp de fasta kostnaderna. Dessa ökningar var emellertid inte tillräckliga för att förhindra förlusten av marknadsandelar, eftersom marknaden växte ännu snabbare, och uppnå en skälig vinstmarginal. |
| --- | --- |

(70)

Vissa indikatorer utvecklades till synes positivt mellan 2003 och undersökningsperioden. Produktionsvolymen ökade med 100 procentenheter, gemenskapsindustrins försäljningsvolym till gemenskapsmarknaden steg med 31 procentenheter och antalet anställda ökade med 88 procentenheter. Denna utveckling anses vara normal för en tillverkningsenhet som nyligen har startat sin verksamhet och som försöker använda sina anläggningstillgångar så mycket som går för att väga upp de fasta kostnaderna. Dessa ökningar var emellertid inte tillräckliga för att förhindra förlusten av marknadsandelar, eftersom marknaden växte ännu snabbare, och uppnå en skälig vinstmarginal.

| (71) | Mot bakgrund av det ovanstående dras preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(71)

Mot bakgrund av det ovanstående dras preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

5.1   Inledning

| (72) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den dumpade importen har vållat gemenskapsindustrin skada i en sådan utsträckning att den kan betecknas som väsentlig. Undersökningen omfattade även andra kända faktorer utöver den dumpade importen vilka eventuellt skadade gemenskapsindustrin samtidigt med denna, för att säkra att den eventuella skada som vållats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(72)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den dumpade importen har vållat gemenskapsindustrin skada i en sådan utsträckning att den kan betecknas som väsentlig. Undersökningen omfattade även andra kända faktorer utöver den dumpade importen vilka eventuellt skadade gemenskapsindustrin samtidigt med denna, för att säkra att den eventuella skada som vållats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

5.2   Verkningar av den dumpade importen

| (73) | Den kraftiga ökningen med 157 % av volymen dumpad import mellan 2002 och undersökningsperioden och den motsvarande ökningen med omkring 13 procentenheter av denna imports andel av gemenskapsmarknaden samt det konstaterade prisunderskridandet (mellan 32 % och 42 % under undersökningsperioden) sammanföll med försämringen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation. Mellan 2003 och undersökningsperioden sjönk kapacitetsutnyttjandet med 16 procentenheter, ökade det utgående lagret med 167 procentenheter, förlorade gemenskapen 61 procentenheter av marknadsandelen, minskade produktiviteten med 10 procentenheter och minskade försäljningspriset per enhet med 5 procentenheter. Utvecklingen bör ses mot bakgrund av den snabba tillväxten på gemenskapsmarknaden under åren 2002 till och med undersökningsperioden. De dumpade priserna understeg vidare i genomsnitt gemenskapsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden och utövade press på dem. Det prisfall för gemenskapsindustrin som detta ledde till, vid en tidpunkt då produktionskostnaderna var stabila, orsakade de konstaterade minskningarna av lönsamheten, räntabiliteten och kassaflödet, som redan var negativa. Den dumpade importen anses därför preliminärt ha haft en betydande negativ inverkan på gemenskapsindustrins situation. |
| --- | --- |

(73)

Den kraftiga ökningen med 157 % av volymen dumpad import mellan 2002 och undersökningsperioden och den motsvarande ökningen med omkring 13 procentenheter av denna imports andel av gemenskapsmarknaden samt det konstaterade prisunderskridandet (mellan 32 % och 42 % under undersökningsperioden) sammanföll med försämringen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation. Mellan 2003 och undersökningsperioden sjönk kapacitetsutnyttjandet med 16 procentenheter, ökade det utgående lagret med 167 procentenheter, förlorade gemenskapen 61 procentenheter av marknadsandelen, minskade produktiviteten med 10 procentenheter och minskade försäljningspriset per enhet med 5 procentenheter. Utvecklingen bör ses mot bakgrund av den snabba tillväxten på gemenskapsmarknaden under åren 2002 till och med undersökningsperioden. De dumpade priserna understeg vidare i genomsnitt gemenskapsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden och utövade press på dem. Det prisfall för gemenskapsindustrin som detta ledde till, vid en tidpunkt då produktionskostnaderna var stabila, orsakade de konstaterade minskningarna av lönsamheten, räntabiliteten och kassaflödet, som redan var negativa. Den dumpade importen anses därför preliminärt ha haft en betydande negativ inverkan på gemenskapsindustrins situation.

5.3   Verkningar av andra faktorer

a)   Kostnadsökningar för råmaterial

| (74) | En berörd part gjorde gällande att om gemenskapsindustrin lidit någon skada berodde det på den konstaterade prisuppgången sedan 2003 för vissa råmaterial. |
| --- | --- |

(74)

En berörd part gjorde gällande att om gemenskapsindustrin lidit någon skada berodde det på den konstaterade prisuppgången sedan 2003 för vissa råmaterial.

| (75) | Det är visserligen sant att priset för vissa råmaterial, t.ex. stål och polyuretan, har stigit från och med 2003. Det kan emellertid konstateras att när det gäller råmaterial som härrör från leverantörer som använder sig av US-dollar har effekten av detta mattats något av eurons värdeökning i förhållande till US-dollarn under samma period. Dessutom är de väsentliga råmaterial som används i tillverkningen av den likadana produkten internationellt noterade råvaror och både gemenskapsindustrin och dess sydkoreanska konkurrenter är stora koncerner med lika stark köpkraft. De skaffar därför sitt råmaterial till liknande priser. När det gäller inköp från tillverkare som använder sig av US-dollarn har tillverkare som i likhet med gemenskapsindustrin använder sig av euron, på grund av den sydkoreanska wonens utveckling mot US-dollarn, under skadeundersökningsperioden snarare haft en fördel jämfört med sina sydkoreanska konkurrenter. Dessutom visade undersökningen att gemenskapsindustrins produktionskostnader först sjönk kraftigt 2003 jämfört med 2002 i samband med den växande verksamheten i den nybyggda anläggningen och sedan förblev stabila från och med 2003 till och med undersökningsperioden. Den kraftiga försämring av lönsamheten som konstaterades mellan 2003 och undersökningsperioden beror därför inte på någon försämring av produktionskostnaderna utan på en nedgång i försäljningspriserna. Gemenskapsindustrins försäljningspriser föll nämligen med 5 procentenheter mellan 2003 och undersökningsperioden till följd av att priserna sjönk och hölls nere av den dumpade importen. Prisökningen på råmaterial bidrog därför på sin höjd endast i mindre utsträckning till den skada som gemenskapsindustrin har lidit och i en omfattning som inte bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(75)

Det är visserligen sant att priset för vissa råmaterial, t.ex. stål och polyuretan, har stigit från och med 2003. Det kan emellertid konstateras att när det gäller råmaterial som härrör från leverantörer som använder sig av US-dollar har effekten av detta mattats något av eurons värdeökning i förhållande till US-dollarn under samma period. Dessutom är de väsentliga råmaterial som används i tillverkningen av den likadana produkten internationellt noterade råvaror och både gemenskapsindustrin och dess sydkoreanska konkurrenter är stora koncerner med lika stark köpkraft. De skaffar därför sitt råmaterial till liknande priser. När det gäller inköp från tillverkare som använder sig av US-dollarn har tillverkare som i likhet med gemenskapsindustrin använder sig av euron, på grund av den sydkoreanska wonens utveckling mot US-dollarn, under skadeundersökningsperioden snarare haft en fördel jämfört med sina sydkoreanska konkurrenter. Dessutom visade undersökningen att gemenskapsindustrins produktionskostnader först sjönk kraftigt 2003 jämfört med 2002 i samband med den växande verksamheten i den nybyggda anläggningen och sedan förblev stabila från och med 2003 till och med undersökningsperioden. Den kraftiga försämring av lönsamheten som konstaterades mellan 2003 och undersökningsperioden beror därför inte på någon försämring av produktionskostnaderna utan på en nedgång i försäljningspriserna. Gemenskapsindustrins försäljningspriser föll nämligen med 5 procentenheter mellan 2003 och undersökningsperioden till följd av att priserna sjönk och hölls nere av den dumpade importen. Prisökningen på råmaterial bidrog därför på sin höjd endast i mindre utsträckning till den skada som gemenskapsindustrin har lidit och i en omfattning som inte bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

b)   Ökning av försäljningen inom koncernen

| (76) | En berörd part gjorde gällande att eventuell skada som gemenskapsindustrin lidit berodde på den konstaterade ökningen av gemenskapsindustrins interna försäljning inom koncernen. |
| --- | --- |

(76)

En berörd part gjorde gällande att eventuell skada som gemenskapsindustrin lidit berodde på den konstaterade ökningen av gemenskapsindustrins interna försäljning inom koncernen.

| (77) | I likhet med andra bolag som tillhör en multinationell koncern genomförde gemenskapsindustrin mellan 2002 och undersökningsperioden ett flertal försäljningar till närstående parter till internpris. Under 2002, 2003, 2004 och undersökningsperioden motsvarade denna interna försäljning endast 2 %, 5 %, 15 % respektive 12 % av gemenskapsindustrins totala försäljning. Vidare var försäljningen till 100 % avsedd för andra marknader än EU. Försäljningsvolymen som analyserats i skäl 54, försäljningspriserna som analyserats i skäl 60 och lönsamheten som analyserats i skäl 62 hänför sig uttryckligen till försäljning till icke-närstående kunder av egenhändigt tillverkade varor. Därför har eventuella negativa följder för priserna på grund av försäljningen till närstående kunder noggrant avlägsnats från skadeanalysen. Argumentet avvisas därför. |
| --- | --- |

(77)

I likhet med andra bolag som tillhör en multinationell koncern genomförde gemenskapsindustrin mellan 2002 och undersökningsperioden ett flertal försäljningar till närstående parter till internpris. Under 2002, 2003, 2004 och undersökningsperioden motsvarade denna interna försäljning endast 2 %, 5 %, 15 % respektive 12 % av gemenskapsindustrins totala försäljning. Vidare var försäljningen till 100 % avsedd för andra marknader än EU. Försäljningsvolymen som analyserats i skäl 54, försäljningspriserna som analyserats i skäl 60 och lönsamheten som analyserats i skäl 62 hänför sig uttryckligen till försäljning till icke-närstående kunder av egenhändigt tillverkade varor. Därför har eventuella negativa följder för priserna på grund av försäljningen till närstående kunder noggrant avlägsnats från skadeanalysen. Argumentet avvisas därför.

c)   Import från originalutrustningens tillverkare (”OEM”)

| (78) | En berörd part hävdade att OEM-importen från det berörda landet hade orsakat gemenskapsindustrin självförvållad skada. |
| --- | --- |

(78)

En berörd part hävdade att OEM-importen från det berörda landet hade orsakat gemenskapsindustrin självförvållad skada.

| (79) | Gemenskapsindustrin importerade emellertid inte den berörda produkten från det berörda landet mellan 2002 och undersökningsperioden, vare sig enligt OEM-leveransavtal eller på något annat sätt. Argumentet avvisas därför. |
| --- | --- |

(79)

Gemenskapsindustrin importerade emellertid inte den berörda produkten från det berörda landet mellan 2002 och undersökningsperioden, vare sig enligt OEM-leveransavtal eller på något annat sätt. Argumentet avvisas därför.

d)   Import från andra länder

| (80) | I enlighet med vad som anges i skäl 42 försörjs gemenskapsmarknaden endast från tre håll: Sydkorea, gemenskapen och Förenta staterna. Den totala importen (inbegripet import av gemenskapsindustrin) från Förenta staterna föll med 49 % 2003, stannade på den nivån 2004 och ökade litet, med 4 procentenheter, under undersökningsperioden. Den motsvarande marknadsandelen för import från Förenta staterna sjönk med 66 % 2003 och med ytterligare 9 procentenheter 2004 för att stanna på denna nivå under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden varierade marknadsandelen för import från Förenta staterna (inbegripet gemenskapsindustrins import) mellan 5 och 10 %. Denna utveckling för importen och marknadsandelen påverkas av följande två faktorer: klagandens anskaffning av den likadana produkten från moderbolaget i Förenta staterna under uppstartningsskedet och effekterna av ökade volymer av den dumpade importen från de sydkoreanska tillverkarna på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(80)

I enlighet med vad som anges i skäl 42 försörjs gemenskapsmarknaden endast från tre håll: Sydkorea, gemenskapen och Förenta staterna. Den totala importen (inbegripet import av gemenskapsindustrin) från Förenta staterna föll med 49 % 2003, stannade på den nivån 2004 och ökade litet, med 4 procentenheter, under undersökningsperioden. Den motsvarande marknadsandelen för import från Förenta staterna sjönk med 66 % 2003 och med ytterligare 9 procentenheter 2004 för att stanna på denna nivå under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden varierade marknadsandelen för import från Förenta staterna (inbegripet gemenskapsindustrins import) mellan 5 och 10 %. Denna utveckling för importen och marknadsandelen påverkas av följande två faktorer: klagandens anskaffning av den likadana produkten från moderbolaget i Förenta staterna under uppstartningsskedet och effekterna av ökade volymer av den dumpade importen från de sydkoreanska tillverkarna på gemenskapsmarknaden.

| (81) | Gemenskapsindustrins produktion ökade 2002 och 2003. Klaganden minskade därför kraftigt anskaffningen från moderbolaget i Förenta staterna. Under 2002 anskaffade gemenskapsindustrin 62 % av sin totala försäljning från det amerikanska moderbolaget. Denna andel föll kraftigt till 3 % 2003, och uppgick till 6 % 2004 och 8 % under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrins import från det amerikanska moderbolaget uppgick till cirka 57 % av de totala statistiskt säkerställda importvolymerna från Förenta staterna 2002, 6 % 2003, 19 % 2004 och 23 % under undersökningsperioden. Det noteras att klagandens import från Förenta staterna mellan 2003 och undersökningsperioden var begränsad till volymen och att, såsom framgår av tabellen nedan, priserna för den totala importen från Förenta staterna (klagandens egen import och annan import) låg över både de sydkoreanska priserna och gemenskapsindustrins priser. |
| --- | --- |

(81)

Gemenskapsindustrins produktion ökade 2002 och 2003. Klaganden minskade därför kraftigt anskaffningen från moderbolaget i Förenta staterna. Under 2002 anskaffade gemenskapsindustrin 62 % av sin totala försäljning från det amerikanska moderbolaget. Denna andel föll kraftigt till 3 % 2003, och uppgick till 6 % 2004 och 8 % under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrins import från det amerikanska moderbolaget uppgick till cirka 57 % av de totala statistiskt säkerställda importvolymerna från Förenta staterna 2002, 6 % 2003, 19 % 2004 och 23 % under undersökningsperioden. Det noteras att klagandens import från Förenta staterna mellan 2003 och undersökningsperioden var begränsad till volymen och att, såsom framgår av tabellen nedan, priserna för den totala importen från Förenta staterna (klagandens egen import och annan import) låg över både de sydkoreanska priserna och gemenskapsindustrins priser.

| (82) | Mot bakgrund av den minskande volymen och marknadsandelen och de relativt höga priserna kan det konstateras att importen från Förenta staterna, av Whirlpool eller någon oberoende konkurrent, inte vållade gemenskapsindustrin någon skada. | 2002 | 2003 | 2004 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Förenta staterna (enheter) | kan inte lämnas ut |
| Index (2002 = 100) | 100 | 51 | 51 | 54 |
| Marknadsandel för importen från Förenta staterna | kan inte lämnas ut |
| Index (2002 = 100) | 100 | 34 | 25 | 25 |
| Priser på importen från Förenta staterna (euro/enhet) | 1 157 | 1 138 | 1 090 | 1 012 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 98 | 94 | 87 |

(82)

Mot bakgrund av den minskande volymen och marknadsandelen och de relativt höga priserna kan det konstateras att importen från Förenta staterna, av Whirlpool eller någon oberoende konkurrent, inte vållade gemenskapsindustrin någon skada.

2002

2003

2004

IP

Importvolym från Förenta staterna (enheter)

kan inte lämnas ut

Index (2002 = 100)

100

51

51

54

Marknadsandel för importen från Förenta staterna

kan inte lämnas ut

Index (2002 = 100)

100

34

25

25

Priser på importen från Förenta staterna (euro/enhet)

1 157

1 138

1 090

1 012

Index (2002 = 100)

100

98

94

87

e)   Följder av uppstartningsskedet

| (83) | En berörd part gjorde gällande att om gemenskapsindustrin lidit någon skada berodde det på uppstartningen av den nybyggda produktionsanläggningen. |
| --- | --- |

(83)

En berörd part gjorde gällande att om gemenskapsindustrin lidit någon skada berodde det på uppstartningen av den nybyggda produktionsanläggningen.

| (84) | Den berörda parten påstod även att de första likadana produkterna som tillverkats i gemenskapsindustrins anläggningar nådde marknaden i april 2003. Detta stämmer inte. Verksamheten i anläggningen startade i april 2002 och produkterna såldes redan 2002. Såsom framgår av skäl 62 var gemenskapsindustrins lönsamhet nämligen mycket negativ under uppstartningsåret (2002). Redan 2003 förbättrades emellertid lönsamheten markant och nådde nästan upp till den kritiska punkten. Under 2004 och undersökningsperioden försämrades lönsamheten igen. Den berörda partens argument förklarar inte varför lönsamheten efter en förutsebar svår uppstartningsperiod 2002 förbättrades markant (2003) för att sedan försämras (2004 och undersökningsperioden). Argumentet avvisas därför. |
| --- | --- |

(84)

Den berörda parten påstod även att de första likadana produkterna som tillverkats i gemenskapsindustrins anläggningar nådde marknaden i april 2003. Detta stämmer inte. Verksamheten i anläggningen startade i april 2002 och produkterna såldes redan 2002. Såsom framgår av skäl 62 var gemenskapsindustrins lönsamhet nämligen mycket negativ under uppstartningsåret (2002). Redan 2003 förbättrades emellertid lönsamheten markant och nådde nästan upp till den kritiska punkten. Under 2004 och undersökningsperioden försämrades lönsamheten igen. Den berörda partens argument förklarar inte varför lönsamheten efter en förutsebar svår uppstartningsperiod 2002 förbättrades markant (2003) för att sedan försämras (2004 och undersökningsperioden). Argumentet avvisas därför.

f)   Verkningar av försäljningen av andra slags kylfrysar

| (85) | En berörd part hävdade att man vid bedömningen av skadan för gemenskapsindustrin också borde ta hänsyn till verkningarna av försäljningen av andra slags kylfrysar, eftersom konsumenter som skall köpa kylfrysar väljer bland alla slags kylfrysar när de bestämmer sig. |
| --- | --- |

(85)

En berörd part hävdade att man vid bedömningen av skadan för gemenskapsindustrin också borde ta hänsyn till verkningarna av försäljningen av andra slags kylfrysar, eftersom konsumenter som skall köpa kylfrysar väljer bland alla slags kylfrysar när de bestämmer sig.

| (86) | Det har fastställts i skälen 9–17 att gemenskapsmarknaden för den berörda produkten och den likadana produkten är en marknad som är oberoende och urskiljbar från marknaden för andra kylfrysar. Frågan om konkurrensen mellan denna marknad och marknaden för någon annan produkt är därför irrelevant och argumentet avvisas. I alla händelser är analysen av gemenskapsindustrins situation i skälen 48–71 endast grundad på uppgifter som rör kylfrysar av ”side-by-side”-modell. |
| --- | --- |

(86)

Det har fastställts i skälen 9–17 att gemenskapsmarknaden för den berörda produkten och den likadana produkten är en marknad som är oberoende och urskiljbar från marknaden för andra kylfrysar. Frågan om konkurrensen mellan denna marknad och marknaden för någon annan produkt är därför irrelevant och argumentet avvisas. I alla händelser är analysen av gemenskapsindustrins situation i skälen 48–71 endast grundad på uppgifter som rör kylfrysar av ”side-by-side”-modell.

g)   Självförvållad skada på grund av felaktiga beslut avseende design och marknadsföring

| (87) | En berörd part gjorde gällande att den skada som gemenskapsindustrin lidit inte orsakades av dumpning utan snarare var självförvållad till följd av flera felaktiga strategiska beslut. Denna part nämnde detaljer som påstått felaktig design av dörrarna (rundade dörrar), dyrt utvändigt material (dvs. rostfritt stål) och längre intervall för förnyelse av produkten. |
| --- | --- |

(87)

En berörd part gjorde gällande att den skada som gemenskapsindustrin lidit inte orsakades av dumpning utan snarare var självförvållad till följd av flera felaktiga strategiska beslut. Denna part nämnde detaljer som påstått felaktig design av dörrarna (rundade dörrar), dyrt utvändigt material (dvs. rostfritt stål) och längre intervall för förnyelse av produkten.

| (88) | Vad beträffar den första punkten kan det noteras att gemenskapsindustrin alltid har tillverkat och marknadsfört modeller med båda rundade och platta dörrar. Vidare visar gemenskapsindustrins försäljningssiffror och marknadsundersökningar på att konsumenterna har en klar preferens för modeller med rundade dörrar, i motsats till vad som har gjorts gällande. Slutligen noteras det att den ovannämnda parten själv nyligen har lanserat en linje med rundade dörrar, vilket motsäger argumentet. |
| --- | --- |

(88)

Vad beträffar den första punkten kan det noteras att gemenskapsindustrin alltid har tillverkat och marknadsfört modeller med båda rundade och platta dörrar. Vidare visar gemenskapsindustrins försäljningssiffror och marknadsundersökningar på att konsumenterna har en klar preferens för modeller med rundade dörrar, i motsats till vad som har gjorts gällande. Slutligen noteras det att den ovannämnda parten själv nyligen har lanserat en linje med rundade dörrar, vilket motsäger argumentet.

| (89) | Vad beträffar den andra punkten framgick det av undersökningen att gemenskapsindustrin inte endast använder rostfritt stål för den likadana produktens utvändiga material utan även använder billigare material. I alla händelser visade en jämförelse mellan kostnaden för rostfritt stål som gemenskapsindustrin använder och kostnaden för det närmaste substitut som de sydkoreanska exporterande tillverkarna använder att skillnaden uppgår till cirka 1 % av de totala produktionskostnaderna. Mot denna bakgrund kan kostnaden för rostfritt stål som utvändigt material inte vara den enda orsaken till den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(89)

Vad beträffar den andra punkten framgick det av undersökningen att gemenskapsindustrin inte endast använder rostfritt stål för den likadana produktens utvändiga material utan även använder billigare material. I alla händelser visade en jämförelse mellan kostnaden för rostfritt stål som gemenskapsindustrin använder och kostnaden för det närmaste substitut som de sydkoreanska exporterande tillverkarna använder att skillnaden uppgår till cirka 1 % av de totala produktionskostnaderna. Mot denna bakgrund kan kostnaden för rostfritt stål som utvändigt material inte vara den enda orsaken till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (90) | Vad beträffar den tredje punkten tillämpar gemenskapsindustrin ett intervall för förnyelse av produkten på ett till två år medan den ovannämnda parten byter modeller varje år. Det får medges att gemenskapsindustrins intervall för förnyelse av produkten är något längre än den ovannämnda partens, men den är i linje med de amerikanska tillverkarnas. Den ovannämnda parten har inte lagt fram någon bevisning för varför och hur ett kortare intervall för förnyelse av produkten på ett år i stället för två år automatiskt skulle leda till högre försäljningsvolymer och högre vinst. I stället har gemenskapsindustrin lagt fram bevisning för att handelspartner och detaljhandlare inte uppskattar för täta förnyelser av varusortimentet på grund av de höga kostnader för skyltning och broschyrer som detta medför. |
| --- | --- |

(90)

Vad beträffar den tredje punkten tillämpar gemenskapsindustrin ett intervall för förnyelse av produkten på ett till två år medan den ovannämnda parten byter modeller varje år. Det får medges att gemenskapsindustrins intervall för förnyelse av produkten är något längre än den ovannämnda partens, men den är i linje med de amerikanska tillverkarnas. Den ovannämnda parten har inte lagt fram någon bevisning för varför och hur ett kortare intervall för förnyelse av produkten på ett år i stället för två år automatiskt skulle leda till högre försäljningsvolymer och högre vinst. I stället har gemenskapsindustrin lagt fram bevisning för att handelspartner och detaljhandlare inte uppskattar för täta förnyelser av varusortimentet på grund av de höga kostnader för skyltning och broschyrer som detta medför.

| (91) | Frågan om påstått felaktiga beslut avseende design och marknadsföring var därför på sin höjd endast av underordnad betydelse för den skada som gemenskapsindustrin lidit och i en omfattning som inte bryter orsakssambandet. |
| --- | --- |

(91)

Frågan om påstått felaktiga beslut avseende design och marknadsföring var därför på sin höjd endast av underordnad betydelse för den skada som gemenskapsindustrin lidit och i en omfattning som inte bryter orsakssambandet.

h)   Konkurrens i olika varusortiment

| (92) | En berörd part gjorde gällande att i) den inte konkurrerade med gemenskapsindustrin i samma varusortiment, ii) det var vilseledande att dra slutsatser av en jämförelse av genomsnittliga priser och iii) den följaktligen inte kunde ha orsakat gemenskapsindustrin skada. |
| --- | --- |

(92)

En berörd part gjorde gällande att i) den inte konkurrerade med gemenskapsindustrin i samma varusortiment, ii) det var vilseledande att dra slutsatser av en jämförelse av genomsnittliga priser och iii) den följaktligen inte kunde ha orsakat gemenskapsindustrin skada.

| (93) | De likheter som präglar den berörda produktens och den likadana produktens varusortiment har definierats i skälen 9–17. Naturligtvis omfattar varje marknad ett flertal typer, modeller eller kvaliteter. De olika modellerna har emellertid samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper samt slutanvändning och någon klar skiljelinje kan inte dras mellan olika segment, eftersom angränsande segment överlappar varandra. Beräkningarna avseende prisunderskridande är baserade på modeller (se skäl 47) och inte endast på ett underlag som avser genomsnittliga priser. Det har konstaterats att denna exporterande tillverkares exportpriser har underskridit gemenskapsindustrins priser beträffande i princip samtliga jämförda modeller. Argumentet avvisas därför. |
| --- | --- |

(93)

De likheter som präglar den berörda produktens och den likadana produktens varusortiment har definierats i skälen 9–17. Naturligtvis omfattar varje marknad ett flertal typer, modeller eller kvaliteter. De olika modellerna har emellertid samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper samt slutanvändning och någon klar skiljelinje kan inte dras mellan olika segment, eftersom angränsande segment överlappar varandra. Beräkningarna avseende prisunderskridande är baserade på modeller (se skäl 47) och inte endast på ett underlag som avser genomsnittliga priser. Det har konstaterats att denna exporterande tillverkares exportpriser har underskridit gemenskapsindustrins priser beträffande i princip samtliga jämförda modeller. Argumentet avvisas därför.

5.4   Slutsats beträffande orsakssamband

| (94) | Sammanfattningsvis har ovanstående analys visat att det skedde en avsevärd ökning volymmässigt och i marknadsandel av importen med ursprung i det berörda landet mellan 2002 och undersökningsperioden, samtidigt som det under undersökningsperioden skedde en betydande minskning av försäljningspriserna för denna import och ett betydande prisunderskridande. Denna ökning av marknadsandelen för den sydkoreanska lågprisimporten sammanföll med en minskning av gemenskapsindustrins marknadsandel och försäljningspris per enhet och med en försämring av lönsamheten, räntabiliteten och kassaflödet i rörelsen. |
| --- | --- |

(94)

Sammanfattningsvis har ovanstående analys visat att det skedde en avsevärd ökning volymmässigt och i marknadsandel av importen med ursprung i det berörda landet mellan 2002 och undersökningsperioden, samtidigt som det under undersökningsperioden skedde en betydande minskning av försäljningspriserna för denna import och ett betydande prisunderskridande. Denna ökning av marknadsandelen för den sydkoreanska lågprisimporten sammanföll med en minskning av gemenskapsindustrins marknadsandel och försäljningspris per enhet och med en försämring av lönsamheten, räntabiliteten och kassaflödet i rörelsen.

| (95) | Av undersökningen av de andra faktorer som kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada framgick det å andra sidan att ingen av dessa kunde ha haft en väsentligt negativ inverkan. |
| --- | --- |

(95)

Av undersökningen av de andra faktorer som kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada framgick det å andra sidan att ingen av dessa kunde ha haft en väsentligt negativ inverkan.

| (96) | På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för gemenskapsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen med ursprung i det berörda landet har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(96)

På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för gemenskapsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen med ursprung i det berörda landet har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

6.   GEMENSKAPENS INTRESSE

| (97) | Kommissionen undersökte huruvida det, trots slutsatserna om dumpning, skada och orsakssamband, finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att vidta åtgärder i detta särskilda fall. Kommissionen övervägde för detta ändamål, i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen, vilka verkningar eventuella åtgärder skulle få för alla de parter som berördes. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen undersökte huruvida det, trots slutsatserna om dumpning, skada och orsakssamband, finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att vidta åtgärder i detta särskilda fall. Kommissionen övervägde för detta ändamål, i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen, vilka verkningar eventuella åtgärder skulle få för alla de parter som berördes.

6.1   Gemenskapsindustrins intresse

| (98) | I enlighet med vad som har angivits i skäl 39 består gemenskapsindustrin av ett enda bolag som har en produktionsanläggning i Italien och sysselsätter mellan 300–500 personer som direkt deltar i tillverkning, försäljning och administration av den likadana produkten. Om åtgärder införs kan det förväntas att gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden kommer att öka. Det kan därför förväntas att ökad produktion, ökat kapacitetsutnyttjande och ökad produktivitet och den till följd av detta sannolika minskningen av kostnaderna per enhet kommer att ge gemenskapsindustrin möjlighet att förbättra sin finansiella situation och samtidigt erbjuda mer konkurrenskraftiga priser. Det skulle minska det stora gap som konstaterats mellan gemenskapsindustrins priser och de sydkoreanska tillverkarnas priser. |
| --- | --- |

(98)

I enlighet med vad som har angivits i skäl 39 består gemenskapsindustrin av ett enda bolag som har en produktionsanläggning i Italien och sysselsätter mellan 300–500 personer som direkt deltar i tillverkning, försäljning och administration av den likadana produkten. Om åtgärder införs kan det förväntas att gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden kommer att öka. Det kan därför förväntas att ökad produktion, ökat kapacitetsutnyttjande och ökad produktivitet och den till följd av detta sannolika minskningen av kostnaderna per enhet kommer att ge gemenskapsindustrin möjlighet att förbättra sin finansiella situation och samtidigt erbjuda mer konkurrenskraftiga priser. Det skulle minska det stora gap som konstaterats mellan gemenskapsindustrins priser och de sydkoreanska tillverkarnas priser.

| (99) | Om det inte införs antidumpningsåtgärder är det däremot sannolikt att den negativa utvecklingen för gemenskapsindustrin kommer att fortsätta. Gemenskapsindustrin kommer sannolikt att fortsätta att förlora marknadsandelar och att få vidkännas en försämrad lönsamhet. Detta kommer med all sannolikhet att leda till nedskärningar i produktion och investeringar, nedläggning av viss produktionskapacitet samt ytterligare sysselsättningsminskning i gemenskapen. |
| --- | --- |

(99)

Om det inte införs antidumpningsåtgärder är det däremot sannolikt att den negativa utvecklingen för gemenskapsindustrin kommer att fortsätta. Gemenskapsindustrin kommer sannolikt att fortsätta att förlora marknadsandelar och att få vidkännas en försämrad lönsamhet. Detta kommer med all sannolikhet att leda till nedskärningar i produktion och investeringar, nedläggning av viss produktionskapacitet samt ytterligare sysselsättningsminskning i gemenskapen.

| (100) | Om det införs antidumpningsåtgärder skulle gemenskapsindustrin kunna återhämta sig från verkningarna av den konstaterade skadevållande dumpningen. |
| --- | --- |

(100)

Om det införs antidumpningsåtgärder skulle gemenskapsindustrin kunna återhämta sig från verkningarna av den konstaterade skadevållande dumpningen.

6.2   Intresset för gemenskapsindustrins leverantörer

| (101) | Två av gemenskapsindustrins leverantörer, som levererar två av de väsentliga råmaterial som gemenskapsindustrin använder, samarbetade i förfarandet och uttryckte sitt stöd för gemenskapsindustrins klagomål. Dessa två leverantörer är representativa, eftersom de nämnda råmaterialen motsvarade cirka 30 % av gemenskapsindustrins totala anskaffning av råmaterial. Vad beträffar den likadana produkten motsvarade leveranserna av råmaterial och delar till gemenskapsindustrin i genomsnitt cirka 2 % av de båda bolagens respektive omsättning och 22 direkta arbetstillfällen. |
| --- | --- |

(101)

Två av gemenskapsindustrins leverantörer, som levererar två av de väsentliga råmaterial som gemenskapsindustrin använder, samarbetade i förfarandet och uttryckte sitt stöd för gemenskapsindustrins klagomål. Dessa två leverantörer är representativa, eftersom de nämnda råmaterialen motsvarade cirka 30 % av gemenskapsindustrins totala anskaffning av råmaterial. Vad beträffar den likadana produkten motsvarade leveranserna av råmaterial och delar till gemenskapsindustrin i genomsnitt cirka 2 % av de båda bolagens respektive omsättning och 22 direkta arbetstillfällen.

| (102) | Om det införs åtgärder skulle de samarbetsvilliga leverantörerna kunna öka sin omsättning, lönsamhet och personalstyrka. |
| --- | --- |

(102)

Om det införs åtgärder skulle de samarbetsvilliga leverantörerna kunna öka sin omsättning, lönsamhet och personalstyrka.

6.3   Vitvaruindustrins intresse

| (103) | Olika branschförbund (Conseil Européen de la construction d’appareils domestiques-CECED och Associazione Nazionale Industrie Apparecchi Domestici e Professionali-ANIE) har ingivit skriftliga inlagor till stöd för att det införs antidumpningsåtgärder i detta förfarande. |
| --- | --- |

(103)

Olika branschförbund (Conseil Européen de la construction d’appareils domestiques-CECED och Associazione Nazionale Industrie Apparecchi Domestici e Professionali-ANIE) har ingivit skriftliga inlagor till stöd för att det införs antidumpningsåtgärder i detta förfarande.

| (104) | I syfte att öka allmänhetens kännedom om det pristryck som dumpad import från Sydkorea innebär har även stora vitvarutillverkare (Electrolux, Bosch-Siemens) uttryckt sitt stöd för klagandens klagomål, trots att de inte tillverkar den likadana produkten i gemenskapen. Ett av bolagen uppgav att det på allvar hade övervägt att starta egen tillverkning av den likadana produkten i gemenskapen, men att dessa planer hade övergivits på grund av den dumpade importen med ursprung i Sydkorea. Det bör noteras att både Electrolux och Bosch-Siemens importerade den likadana produkten från Förenta staterna under undersökningsperioden och därför påverkades direkt av de sydkoreanska exporterande tillverkarnas illojala handelsmetoder. I vart och ett av de båda bolagen avser cirka 30–50 arbetstillfällen i gemenskapen import och återförsäljning av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(104)

I syfte att öka allmänhetens kännedom om det pristryck som dumpad import från Sydkorea innebär har även stora vitvarutillverkare (Electrolux, Bosch-Siemens) uttryckt sitt stöd för klagandens klagomål, trots att de inte tillverkar den likadana produkten i gemenskapen. Ett av bolagen uppgav att det på allvar hade övervägt att starta egen tillverkning av den likadana produkten i gemenskapen, men att dessa planer hade övergivits på grund av den dumpade importen med ursprung i Sydkorea. Det bör noteras att både Electrolux och Bosch-Siemens importerade den likadana produkten från Förenta staterna under undersökningsperioden och därför påverkades direkt av de sydkoreanska exporterande tillverkarnas illojala handelsmetoder. I vart och ett av de båda bolagen avser cirka 30–50 arbetstillfällen i gemenskapen import och återförsäljning av den likadana produkten.

| (105) | Vitvaruindustrin i stort skulle därför stödja införandet av antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(105)

Vitvaruindustrin i stort skulle därför stödja införandet av antidumpningsåtgärder.

6.4   Intresset för närstående importörer i gemenskapen

| (106) | Den största delen av importen av den berörda produkten sker via närstående importörer, som är dotterbolag till de tre samarbetsvilliga sydkoreanska tillverkarna. Dessa närstående importörer motsätter sig alla slags antidumpningsåtgärder. De 26 samarbetsvilliga närstående importörerna svarade under undersökningsperioden för omkring 96 % av den totala importen (uttryckt i volym) till gemenskapen av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet. Import och återförsäljning av den berörda produkten motsvarar cirka 4 % av bolagens totala omsättning. Av dessa närstående importörers totalt 4 000 anställda är 170 personer direkt verksamma med handel och återförsäljning av den berörda produkten i gemenskapen. |
| --- | --- |

(106)

Den största delen av importen av den berörda produkten sker via närstående importörer, som är dotterbolag till de tre samarbetsvilliga sydkoreanska tillverkarna. Dessa närstående importörer motsätter sig alla slags antidumpningsåtgärder. De 26 samarbetsvilliga närstående importörerna svarade under undersökningsperioden för omkring 96 % av den totala importen (uttryckt i volym) till gemenskapen av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet. Import och återförsäljning av den berörda produkten motsvarar cirka 4 % av bolagens totala omsättning. Av dessa närstående importörers totalt 4 000 anställda är 170 personer direkt verksamma med handel och återförsäljning av den berörda produkten i gemenskapen.

| (107) | Vad beträffar de verkningar som åtgärder skulle kunna få för dessa importörer bör det till att börja med noteras att undersökningen har visat att marknaden för den berörda produkten och den likadana produkten i gemenskapen växer snabbt. Dessutom är nivån på de föreslagna tullarna måttlig, och eftersom åtgärderna skulle grundas på dumpningsmarginaler skulle de inte helt täcka det konstaterade gapet mellan sydkoreanska exportpriser och gemenskapsindustrins priser. Med andra ord skulle de sydkoreanska exportpriserna även efter en korrigering för den konstaterade dumpningen underskrida gemenskapsindustrins priser. Det följer av det ovanstående att det inte är säkert att åtgärderna kommer att leda till en minskning av de sydkoreanska exporterande tillverkarnas försäljningsvolym. Med hänsyn till den snabbt växande marknaden skulle man tvärtom sannolikt kunna förvänta sig att försäljningsvolymen stabiliseras på den nuvarande nivån, vilket inte bör påverka de närstående importörernas nuvarande situation i någon större utsträckning. Såsom påpekas i föregående skäl motsvarar dessutom importen av den berörda produkten i alla händelser endast cirka 4 % av dessa bolags omsättning. |
| --- | --- |

(107)

Vad beträffar de verkningar som åtgärder skulle kunna få för dessa importörer bör det till att börja med noteras att undersökningen har visat att marknaden för den berörda produkten och den likadana produkten i gemenskapen växer snabbt. Dessutom är nivån på de föreslagna tullarna måttlig, och eftersom åtgärderna skulle grundas på dumpningsmarginaler skulle de inte helt täcka det konstaterade gapet mellan sydkoreanska exportpriser och gemenskapsindustrins priser. Med andra ord skulle de sydkoreanska exportpriserna även efter en korrigering för den konstaterade dumpningen underskrida gemenskapsindustrins priser. Det följer av det ovanstående att det inte är säkert att åtgärderna kommer att leda till en minskning av de sydkoreanska exporterande tillverkarnas försäljningsvolym. Med hänsyn till den snabbt växande marknaden skulle man tvärtom sannolikt kunna förvänta sig att försäljningsvolymen stabiliseras på den nuvarande nivån, vilket inte bör påverka de närstående importörernas nuvarande situation i någon större utsträckning. Såsom påpekas i föregående skäl motsvarar dessutom importen av den berörda produkten i alla händelser endast cirka 4 % av dessa bolags omsättning.

| (108) | Därför dras preliminärt slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder sannolikt inte kommer att påverka situationen för importörerna i gemenskapen negativt i någon betydande utsträckning. |
| --- | --- |

(108)

Därför dras preliminärt slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder sannolikt inte kommer att påverka situationen för importörerna i gemenskapen negativt i någon betydande utsträckning.

6.5   Intresset för icke-närstående importörer i gemenskapen

| (109) | Den enda samarbetsvilliga icke-närstående importören svarade under undersökningsperioden för omkring 2 % av den totala importen (uttryckt i volym) till gemenskapen av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet. Denna importör importerade därför cirka 50 % av de volymer som inte importeras via närstående importörer från Sydkorea. Det anses representativt för icke-närstående importörers situation. Denna samarbetsvilliga part, som enligt ett OEM-leveransavtal importerade den berörda produkten från en av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Sydkorea för återförsäljning inom gemenskapen under partens eget varumärke, uppgav att den ville förhålla sig opartisk till klagomålet och att den kunde komma att överväga att starta egen tillverkning av den likadana produkten i gemenskapen, beroende på utgången av det föreliggande förfarandet. Återförsäljning av den berörda produkten svarar för en försumbar del av bolagets totala omsättning. Av de anställda är färre än 10 personer direkt verksamma med handel och återförsäljning av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(109)

Den enda samarbetsvilliga icke-närstående importören svarade under undersökningsperioden för omkring 2 % av den totala importen (uttryckt i volym) till gemenskapen av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet. Denna importör importerade därför cirka 50 % av de volymer som inte importeras via närstående importörer från Sydkorea. Det anses representativt för icke-närstående importörers situation. Denna samarbetsvilliga part, som enligt ett OEM-leveransavtal importerade den berörda produkten från en av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Sydkorea för återförsäljning inom gemenskapen under partens eget varumärke, uppgav att den ville förhålla sig opartisk till klagomålet och att den kunde komma att överväga att starta egen tillverkning av den likadana produkten i gemenskapen, beroende på utgången av det föreliggande förfarandet. Återförsäljning av den berörda produkten svarar för en försumbar del av bolagets totala omsättning. Av de anställda är färre än 10 personer direkt verksamma med handel och återförsäljning av den berörda produkten.

| (110) | I enlighet med vad som har framgått i skäl 107 kan det i det aktuella fallet bli så att antidumpningsåtgärder inte leder till någon minskning av försäljningsvolymen av den berörda produkten utan i stället resulterar i en stabilisering av importvolymen. Med hänsyn till denna icke-närstående importörs obestämda ställning i det aktuella förfarandet och den försumbara andel av dess omsättning som avser återförsäljning i gemenskapen dras preliminärt slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder sannolikt kommer att påverka situationen för de icke-närstående importörerna i gemenskapen endast i ringa utsträckning. |
| --- | --- |

(110)

I enlighet med vad som har framgått i skäl 107 kan det i det aktuella fallet bli så att antidumpningsåtgärder inte leder till någon minskning av försäljningsvolymen av den berörda produkten utan i stället resulterar i en stabilisering av importvolymen. Med hänsyn till denna icke-närstående importörs obestämda ställning i det aktuella förfarandet och den försumbara andel av dess omsättning som avser återförsäljning i gemenskapen dras preliminärt slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder sannolikt kommer att påverka situationen för de icke-närstående importörerna i gemenskapen endast i ringa utsträckning.

6.6   Återförsäljares och konsumenters intresse

| (111) | Med hänsyn till den ifrågavarande marknadens särdrag uppmanades detaljhandlare och konsumentorganisationer att samarbeta i förfarandet. Man fick emellertid inte till stånd någon högre grad av samarbete. Endast två detaljhandlare var samarbetsvilliga. Ingen av dem invände uttryckligen mot klagomålet. Under undersökningsperioden uppgick de båda samarbetsvilliga detaljhandlarnas försäljningsvolym avseende kylfrysar av ”side-by-side”-modell till cirka 4 % av den totala gemenskapsförbrukningen. Omsättningen avseende försäljningen av den berörda produkten och den likadana produkten motsvarade 0,1 % av dessa återförsäljares totala omsättning och gav en bruttomarginal på cirka 10 % på nettoförsäljningen under undersökningsperioden. På grundval av uppgifterna om omsättningen kunde antalet anställda som var verksamma med den berörda produkten uppskattas till cirka 50 personer under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(111)

Med hänsyn till den ifrågavarande marknadens särdrag uppmanades detaljhandlare och konsumentorganisationer att samarbeta i förfarandet. Man fick emellertid inte till stånd någon högre grad av samarbete. Endast två detaljhandlare var samarbetsvilliga. Ingen av dem invände uttryckligen mot klagomålet. Under undersökningsperioden uppgick de båda samarbetsvilliga detaljhandlarnas försäljningsvolym avseende kylfrysar av ”side-by-side”-modell till cirka 4 % av den totala gemenskapsförbrukningen. Omsättningen avseende försäljningen av den berörda produkten och den likadana produkten motsvarade 0,1 % av dessa återförsäljares totala omsättning och gav en bruttomarginal på cirka 10 % på nettoförsäljningen under undersökningsperioden. På grundval av uppgifterna om omsättningen kunde antalet anställda som var verksamma med den berörda produkten uppskattas till cirka 50 personer under undersökningsperioden.

| (112) | I enlighet med vad som har angivits i skäl 107 kan i detta fall antidumpningsåtgärder leda till en stabilisering av försäljningsvolymen med ursprung i det berörda landet. Ett sådant scenario skulle sannolikt påverka priset på följande sätt: De sydkoreanska exportpriserna cif vid gemenskapens gräns skulle omfattas av en tull på mellan 4,4 % och 14,3 %. Mellan detta led i leveranskedjan och slutanvändarpriset tillkommer olika kostnader, bl.a. kostnader för leverans till importörerna och deras pålägg samt kostnader för leverans till detaljhandlarna och deras pålägg. Sammantaget kan dessa kostnader som tillkommer leda till ett slutanvändarpris som är cirka 100 % högre än det ovannämnda cif-priset. Till följd av detta skulle effekten av antidumpningstullen på slutanvändarpriset i procent motsvara ungefär hälften av antidumpningstullen. Med hänsyn till de sydkoreanska exporterande tillverkarnas dominerande ställning på marknaden är det de som bestämmer riktpriset för försäljning på gemenskapsmarknaden och så kommer det sannolikt att förbli. Såsom har anförts i skälen 98 och 107 kan gemenskapsindustrin komma att vara i stånd att tillämpa en konkurrenskraftigare prissättning om åtgärder införs. Med hänsyn till dess relativt ringa marknadsandel kommer detta emellertid inte att i någon större utrsträckning påverka det genomsnittliga konsumentpriset i gemenskapen på denna specifika produkt. Priset på import från Förenta staterna kommer sannolikt inte att påverkas av de föreslagna åtgärderna. Sammantaget skulle en måttlig prisökning på maximalt 2–7 % av konsumentpriset kunna bli resultatet om åtgärder införs. |
| --- | --- |

(112)

I enlighet med vad som har angivits i skäl 107 kan i detta fall antidumpningsåtgärder leda till en stabilisering av försäljningsvolymen med ursprung i det berörda landet. Ett sådant scenario skulle sannolikt påverka priset på följande sätt: De sydkoreanska exportpriserna cif vid gemenskapens gräns skulle omfattas av en tull på mellan 4,4 % och 14,3 %. Mellan detta led i leveranskedjan och slutanvändarpriset tillkommer olika kostnader, bl.a. kostnader för leverans till importörerna och deras pålägg samt kostnader för leverans till detaljhandlarna och deras pålägg. Sammantaget kan dessa kostnader som tillkommer leda till ett slutanvändarpris som är cirka 100 % högre än det ovannämnda cif-priset. Till följd av detta skulle effekten av antidumpningstullen på slutanvändarpriset i procent motsvara ungefär hälften av antidumpningstullen. Med hänsyn till de sydkoreanska exporterande tillverkarnas dominerande ställning på marknaden är det de som bestämmer riktpriset för försäljning på gemenskapsmarknaden och så kommer det sannolikt att förbli. Såsom har anförts i skälen 98 och 107 kan gemenskapsindustrin komma att vara i stånd att tillämpa en konkurrenskraftigare prissättning om åtgärder införs. Med hänsyn till dess relativt ringa marknadsandel kommer detta emellertid inte att i någon större utrsträckning påverka det genomsnittliga konsumentpriset i gemenskapen på denna specifika produkt. Priset på import från Förenta staterna kommer sannolikt inte att påverkas av de föreslagna åtgärderna. Sammantaget skulle en måttlig prisökning på maximalt 2–7 % av konsumentpriset kunna bli resultatet om åtgärder införs.

| (113) | Mot bakgrund av vad som anförts ovan och den allmänt låga graden av samarbetsvilja är det därför inte sannolikt att återförsäljarnas och konsumenternas situation i gemenskapen skulle påverkas väsentligt av de föreslagna åtgärderna. |
| --- | --- |

(113)

Mot bakgrund av vad som anförts ovan och den allmänt låga graden av samarbetsvilja är det därför inte sannolikt att återförsäljarnas och konsumenternas situation i gemenskapen skulle påverkas väsentligt av de föreslagna åtgärderna.

6.7   Slutsats om gemenskapens intresse

| (114) | Införandet av åtgärder kan förväntas leda till att gemenskapsindustrin får möjlighet att hämta in utebliven försäljning, återta förlorade marknadsandelar och förbättra sin lönsamhet. Mot bakgrund av gemenskapsindustrins allt sämre situation finns det en verklig risk för att den enda gemenskapstillverkaren stänger sin produktionsanläggning och säger upp sina anställda om det inte införs åtgärder. Gemenskapsindustrins leverantörer skulle också gynnas om åtgärder införs. Vitvaruindustrin i stort stöder införandet av åtgärder. Samarbetsvilliga icke-närstående importörer och detaljhandlare förhöll sig neutrala i det här förfarandet. Även om vissa begränsade negativa verkningar kan uppkomma i form av en stabilisering av de importerade volymerna, uppvägs dessa klart av det förväntade gynnsamma resultatet för gemenskapsindustrin. Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa åtgärder i det här fallet och att det ligger i gemenskapens intresse att tillämpa åtgärder. |
| --- | --- |

(114)

Införandet av åtgärder kan förväntas leda till att gemenskapsindustrin får möjlighet att hämta in utebliven försäljning, återta förlorade marknadsandelar och förbättra sin lönsamhet. Mot bakgrund av gemenskapsindustrins allt sämre situation finns det en verklig risk för att den enda gemenskapstillverkaren stänger sin produktionsanläggning och säger upp sina anställda om det inte införs åtgärder. Gemenskapsindustrins leverantörer skulle också gynnas om åtgärder införs. Vitvaruindustrin i stort stöder införandet av åtgärder. Samarbetsvilliga icke-närstående importörer och detaljhandlare förhöll sig neutrala i det här förfarandet. Även om vissa begränsade negativa verkningar kan uppkomma i form av en stabilisering av de importerade volymerna, uppvägs dessa klart av det förväntade gynnsamma resultatet för gemenskapsindustrin. Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa åtgärder i det här fallet och att det ligger i gemenskapens intresse att tillämpa åtgärder.

7.   FÖRSLAG TILL PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (115) | Med hänsyn till slutsatserna avseende dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska åtgärder införas för att förhindra att dumpad import vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(115)

Med hänsyn till slutsatserna avseende dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska åtgärder införas för att förhindra att dumpad import vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada.

7.1   Nivå för undanröjande av skada

| (116) | De provisoriska antidumpningsåtgärderna bör införas på en nivå som, utan att de konstaterade dumpningsmarginalerna överskrids, är tillräcklig för att undanröja den skada som den dumpade importen vållar gemenskapsindustrin. Vid beräkningen av den tull som är nödvändig för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att uppnå en vinst före skatt på den nivå som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. |
| --- | --- |

(116)

De provisoriska antidumpningsåtgärderna bör införas på en nivå som, utan att de konstaterade dumpningsmarginalerna överskrids, är tillräcklig för att undanröja den skada som den dumpade importen vållar gemenskapsindustrin. Vid beräkningen av den tull som är nödvändig för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att uppnå en vinst före skatt på den nivå som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import.

| (117) | På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades det preliminärt att en vinstmarginal på 6 % av omsättningen kunde betraktas som den nivå som gemenskapsindustrin kunde förväntas uppnå i avsaknad av skadevållande dumpning. I undersökningen konstaterades det att Whirlpool uppnådde ungefär denna vinstmarginal i Förenta staterna vid försäljning av kylfrysar av ”side-by-side”-modell och även uppnådde denna marginal på andra jämförbara segment i gemenskapen som inte var utsatta för dumpad import. |
| --- | --- |

(117)

På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades det preliminärt att en vinstmarginal på 6 % av omsättningen kunde betraktas som den nivå som gemenskapsindustrin kunde förväntas uppnå i avsaknad av skadevållande dumpning. I undersökningen konstaterades det att Whirlpool uppnådde ungefär denna vinstmarginal i Förenta staterna vid försäljning av kylfrysar av ”side-by-side”-modell och även uppnådde denna marginal på andra jämförbara segment i gemenskapen som inte var utsatta för dumpad import.

| (118) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes sedan på grundval av en jämförelse, transaktion för transaktion, mellan det vägda genomsnittliga importpriset, sådant detta fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för den likadana produkt som gemenskapsindustrin sålt på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att gemenskapsindustrins försäljningspris justerades för att återspegla den ovannämnda vinstmarginalen. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif. |
| --- | --- |

(118)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes sedan på grundval av en jämförelse, transaktion för transaktion, mellan det vägda genomsnittliga importpriset, sådant detta fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för den likadana produkt som gemenskapsindustrin sålt på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att gemenskapsindustrins försäljningspris justerades för att återspegla den ovannämnda vinstmarginalen. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif.

| (119) | Av prisjämförelsen enligt ovan framkom att skademarginalerna uppgår till följande:






  Daewoo Electronics Corporation | 98,5 % |
| --- | --- | --- |
| LG Electronics Corporation | 74,8 % |
| Samsung Electronics Corporation | 66,3 % |

(119)

Av prisjämförelsen enligt ovan framkom att skademarginalerna uppgår till följande:

Daewoo Electronics Corporation

98,5 %

LG Electronics Corporation

74,8 %

Samsung Electronics Corporation

66,3 %

| (120) | Eftersom nivån för undanröjande av skada är högre än den fastställda dumpningsmarginalen, bör de provisoriska åtgärderna baseras på nivån för den senare. |
| --- | --- |

(120)

Eftersom nivån för undanröjande av skada är högre än den fastställda dumpningsmarginalen, bör de provisoriska åtgärderna baseras på nivån för den senare.

7.2   Provisoriska åtgärder

| (121) | Mot denna bakgrund och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen görs bedömningen att en preliminär antidumpningstull bör införas på nivån för den lägsta dumpnings- och skademarginal som fastställts, i enlighet med regeln om lägsta tull. |
| --- | --- |

(121)

Mot denna bakgrund och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen görs bedömningen att en preliminär antidumpningstull bör införas på nivån för den lägsta dumpnings- och skademarginal som fastställts, i enlighet med regeln om lägsta tull.

| (122) | Följande preliminära antidumpningstullar bör därför införas:








  Företag | Nivå för undanröjande av skada | Dumpningsmarginal | Föreslagen antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Daewoo Electronics Corporation | 98,5 % | 9,1 % | 9,1 % |
| LG Electronics Corporation | 74,8 % | 14,3 % | 14,3 % |
| Samsung Electronics Corporation | 66,3 % | 4,4 % | 4,4 % |
| Övriga företag | 98,5 % | 14,3 % | 14,3 % |

(122)

Följande preliminära antidumpningstullar bör därför införas:

Företag

Nivå för undanröjande av skada

Dumpningsmarginal

Föreslagen antidumpningstull

Daewoo Electronics Corporation

98,5 %

9,1 %

9,1 %

LG Electronics Corporation

74,8 %

14,3 %

14,3 %

Samsung Electronics Corporation

66,3 %

4,4 %

4,4 %

Övriga företag

98,5 %

14,3 %

14,3 %

| (123) | De individuella antidumpningstullsatserna för de bolag som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den här undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för ”övriga företag”) är uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Sydkorea som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importprodukter som framställts av företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i denna förordnings normativa del, inbegripet företag som är de företag som uttryckligen nämns närstående, omfattas inte av de individuella tullsatserna, utan av den landsomfattande tullsatsen. |
| --- | --- |

(123)

De individuella antidumpningstullsatserna för de bolag som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den här undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för ”övriga företag”) är uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Sydkorea som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importprodukter som framställts av företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i denna förordnings normativa del, inbegripet företag som är de företag som uttryckligen nämns närstående, omfattas inte av de individuella tullsatserna, utan av den landsomfattande tullsatsen.

| (124) | Eventuella ansökningar om tillämpning av en individuell företagsspecifik antidumpningstullsats (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör snarast sändas till kommissionen tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande varje sådan ändring av företagets verksamhet i fråga om tillverkning eller försäljning på hemmamarknaden eller på export som görs i samband med t.ex. namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(124)

Eventuella ansökningar om tillämpning av en individuell företagsspecifik antidumpningstullsats (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör snarast sändas till kommissionen tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande varje sådan ändring av företagets verksamhet i fråga om tillverkning eller försäljning på hemmamarknaden eller på export som görs i samband med t.ex. namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

7.3   Slutbestämmelse

| (125) | Av förvaltningsskäl bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom tidsfristen enligt tillkännagivandet om inledande får lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också framhållas att de undersökningsresultat när det gäller införande av tullar som redovisas i denna förordning är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför det eventuella införandet av slutgiltiga åtgärder. |
| --- | --- |

(125)

Av förvaltningsskäl bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom tidsfristen enligt tillkännagivandet om inledande får lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också framhållas att de undersökningsresultat när det gäller införande av tullar som redovisas i denna förordning är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför det eventuella införandet av slutgiltiga åtgärder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull skall införas på kylfrysar av ”side-by-side”-modell, dvs. kombinerade kyl- och frysskåp med en volym på minst 400 liter med minst två separata utvändiga dörrar som är monterade bredvid varandra, som klassificeras enligt KN-nummer ex 8418 10 20 (Taric-nummer 8418102091), med ursprung i Sydkorea.

2.   Följande preliminära antidumpningstullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för de produkter som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Antidumpningstull
  (i %) | Tarictilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Daewoo Electronics Corporation, 686 Ahyeon-dong, Mapo-gu, Söul | 9,1 | A733 |
| LG Electronics Corporation, LG Twin Towers, 20, Yeouidodong, Yeongdeungpo-gu, Söul | 14,3 | A734 |
| Samsung Electronics Corporation, Samsung Main Bldg, 250, 2-ga, Taepyeong-ro, Jung-gu, Söul | 4,4 | A735 |
| Övriga företag | 14,3 | A999 |

Företag

Antidumpningstull

(i %)

Tarictilläggsnummer

Daewoo Electronics Corporation, 686 Ahyeon-dong, Mapo-gu, Söul

9,1

A733

LG Electronics Corporation, LG Twin Towers, 20, Yeouidodong, Yeongdeungpo-gu, Söul

14,3

A734

Samsung Electronics Corporation, Samsung Main Bldg, 250, 2-ga, Taepyeong-ro, Jung-gu, Söul

4,4

A735

Övriga företag

14,3

A999

3.   För att den produkt som avses i punkt 1 skall få övergå till fri omsättning i gemenskapen skall det ställas en säkerhet motsvarande den preliminära tullens belopp.

4.   Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för dess antagande, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.

I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande lämna synpunkter på dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning skall tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel 28 februari 2006.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT C 135, 2.6.2005, s. 4.

2

---

| 1.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/34

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 356/2006

av den 28 februari 2006

om fastställande av produktionsbidrag för vitsocker som används inom den kemiska industrin för perioden från den 1 till den 31 mars 2006

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 7.5 femte strecksatsen i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1260/2001 får beslut fattas om att bevilja produktionsbidrag för produkter som avses i artikel 1.1 a och 1.1 f i den förordningen, för sirap enligt artikel 1.1 d samt för kemiskt ren fruktos enligt KN-nummer 1702 50 00 i egenskap av mellanprodukt, när dessa produkter uppfyller kriterierna i artikel 23.2 i fördraget och används vid tillverkningen av vissa produkter inom den kemiska industrin. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1260/2001 får beslut fattas om att bevilja produktionsbidrag för produkter som avses i artikel 1.1 a och 1.1 f i den förordningen, för sirap enligt artikel 1.1 d samt för kemiskt ren fruktos enligt KN-nummer 1702 50 00 i egenskap av mellanprodukt, när dessa produkter uppfyller kriterierna i artikel 23.2 i fördraget och används vid tillverkningen av vissa produkter inom den kemiska industrin.

| (2) | Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1265/2001 av den 27 juni 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1260/2001 när det gäller beviljande av produktionsbidrag för vissa sockerprodukter som används inom den kemiska industrin (2) skall dessa bidrag fastställas med hänsyn till bidraget för vitsocker. |
| --- | --- |

(2)

Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1265/2001 av den 27 juni 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1260/2001 när det gäller beviljande av produktionsbidrag för vissa sockerprodukter som används inom den kemiska industrin (2) skall dessa bidrag fastställas med hänsyn till bidraget för vitsocker.

| (3) | I artikel 9 i förordning (EG) nr 1265/2001 föreskrivs att produktionsbidraget för vitsocker skall fastställas en gång i månaden för de perioder som inleds den 1 i varje månad. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 9 i förordning (EG) nr 1265/2001 föreskrivs att produktionsbidraget för vitsocker skall fastställas en gång i månaden för de perioder som inleds den 1 i varje månad.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det produktionsbidrag för vitsocker som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 1265/2001 skall fastställas till 26,917 EUR/100 kg nettovikt för perioden från den 1 till den 31 mars 2006.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 mars 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 februari 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 63.

2

---

| 1.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/35

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 357/2006

av den 28 februari 2006

om ändring för sextiofjärde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 beträffande införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter och om upphävande av förordning (EG) nr 467/2001

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter och om upphävande av förordning (EG) nr 467/2001 om förbud mot export av vissa varor och tjänster till Afghanistan, skärpning av flygförbudet och förlängning av spärrandet av tillgångar och andra finansiella medel beträffande talibanerna i Afghanistan (1), särskilt artikel 7.1 första strecksatsen, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 anges de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar (2) och ekonomiska resurser enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 anges de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar (2) och ekonomiska resurser enligt den förordningen.

| (2) | Den 22 februari 2006 beslutade Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté att ändra förteckningen över de personer, grupper och enheter för vilka frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser bör gälla. Bilaga I bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Den 22 februari 2006 beslutade Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté att ändra förteckningen över de personer, grupper och enheter för vilka frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser bör gälla. Bilaga I bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 skall ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 februari 2006.

På kommissionens vägnar

Eneko LANDÁBURU

Generaldirektör för yttre förbindelser

---

(1)  EGT L 139, 29.5.2002, s. 9. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 246/2006 (EUT L 40, 11.2.2006, s. 13).

1

(2)  Tidigare även kallat penningmedel.

2

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 skall ändras på följande sätt:

Under rubriken ”Fysiska personer” skall ”Mohammed Benhammedi (alias a) Mohamed Hannadi, b) Mohamed Ben Hammedi, c) Muhammad Muhammad Bin Hammidi, d) Ben Hammedi, e) Panhammedi, f) Abu Hajir, g) Abu Hajir Al Libi, h) Abu Al Qassam). Adress: Midlands, Förenade kungariket. Född den 22.9.1966 i Libyen. Brittisk medborgare” ersättas med följande:

”Mohammed Benhammedi (alias a) Mohamed Hannadi, b) Mohamed Ben Hammedi, c) Muhammad Muhammad Bin Hammidi, d) Ben Hammedi, e) Panhammedi, f) Abu Hajir, g) Abu Hajir Al Libi, h) Abu Al Qassam). Adress: Midlands, Förenade kungariket. Född den 22.9.1966 i Libyen. Libanesisk medborgare.”

---

| 1.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/37

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 358/2006

av den 28 februari 2006

om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som skall gälla från den 1 mars 2006

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1249/96 av den 28 juni 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser importtullar inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 2.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 10 i förordning (EG) nr 1784/2003 föreskrivs att när de produkter som avses i artikel 1 i den förordningen importeras, skall de tullsatser som föreskrivs i den gemensamma tulltaxan tas ut. För de produkter som avses i punkt 2 i denna artikel skall emellertid importtullen vara lika med det interventionspris som gäller för dessa produkter vid importen ökat med 55 %, minskat med det cif-importpris som gäller för försändelsen i fråga. Denna tull får emellertid inte vara högre än tullsatsen enligt Gemensamma tulltaxan. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 10 i förordning (EG) nr 1784/2003 föreskrivs att när de produkter som avses i artikel 1 i den förordningen importeras, skall de tullsatser som föreskrivs i den gemensamma tulltaxan tas ut. För de produkter som avses i punkt 2 i denna artikel skall emellertid importtullen vara lika med det interventionspris som gäller för dessa produkter vid importen ökat med 55 %, minskat med det cif-importpris som gäller för försändelsen i fråga. Denna tull får emellertid inte vara högre än tullsatsen enligt Gemensamma tulltaxan.

| (2) | Enligt artikel 10.3 i förordning (EG) nr 1784/2003 skall cif-importpriserna beräknas på grundval av de representativa priserna för produkten i fråga på världsmarknaden. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 10.3 i förordning (EG) nr 1784/2003 skall cif-importpriserna beräknas på grundval av de representativa priserna för produkten i fråga på världsmarknaden.

| (3) | I förordning (EG) nr 1249/96 fastställs tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1784/2003 vad avser importtullar inom spannmålssektorn. |
| --- | --- |

(3)

I förordning (EG) nr 1249/96 fastställs tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1784/2003 vad avser importtullar inom spannmålssektorn.

| (4) | Importtullarna skall tillämpas tills ett nytt fastställande träder i kraft. |
| --- | --- |

(4)

Importtullarna skall tillämpas tills ett nytt fastställande träder i kraft.

| (5) | För att få systemet för importtullar att fungera normalt bör vid beräkningen av dessa tullar de representativa marknadskurser som fastställs under en referensperiod fortsätta att tillämpas. |
| --- | --- |

(5)

För att få systemet för importtullar att fungera normalt bör vid beräkningen av dessa tullar de representativa marknadskurser som fastställs under en referensperiod fortsätta att tillämpas.

| (6) | Tillämpningen av förordning (EG) nr 1249/96 medför att det skall fastställas importtullar enligt bilaga I i denna förordning. |
| --- | --- |

(6)

Tillämpningen av förordning (EG) nr 1249/96 medför att det skall fastställas importtullar enligt bilaga I i denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Importtullarna inom spannmålssektorn som avses i artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1784/2003 skall fastställas i bilaga I till denna förordning på grundval av de faktorer som tas upp i bilaga II.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 mars 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 februari 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EGT L 161, 29.6.1996, s. 125. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1110/2003 (EUT L 158, 27.6.2003, s. 12).

2

---

BILAGA I

Importtullar för de produkter som avses i artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1784/2003 från och med den 1 mars 2006

| KN-nummer | Produkt | Tull på import (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumvete av hög kvalitet | 0,00 |
| av medelhög kvalitet | 0,00 |
| av låg kvalitet | 0,00 |
| 1001 90 91 | Vanligt vete, för utsäde | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde | 0,00 |
| 1002 00 00 | Råg | 38,11 |
| 1005 10 90 | Majs för utsäde av annat slag | 52,52 |
| 1005 90 00 | Majs av annat slag än för utsäde (2) | 52,52 |
| 1007 00 90 | Sorghum av andra slag än för utsäde | 38,11 |

KN-nummer

Produkt

Tull på import (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durumvete av hög kvalitet

0,00

av medelhög kvalitet

0,00

av låg kvalitet

0,00

1001 90 91

Vanligt vete, för utsäde

0,00

ex 1001 90 99

Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde

0,00

1002 00 00

Råg

38,11

1005 10 90

Majs för utsäde av annat slag

52,52

1005 90 00

Majs av annat slag än för utsäde (2)

52,52

1007 00 90

Sorghum av andra slag än för utsäde

38,11

---

(1)  För produkter som anländer till gemenskapen via Atlanten eller via Suezkanalen (artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1249/96) kan importören erhålla en nedsättning av tullarna med

| — | 3 EUR/t om lossningshamnen ligger i Medelhavet, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t om lossningshamnen ligger i Medelhavet,

| — | 2 EUR/t om lossningshamnen ligger i Irland, Förenade kungariket, Danmark, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller vid den Iberiska halvöns atlantkust. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t om lossningshamnen ligger i Irland, Förenade kungariket, Danmark, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller vid den Iberiska halvöns atlantkust.

(2)  När villkoren i artikel 2.5 i förordning (EG) nr 1249/96 är uppfyllda kan importören erhålla schablonmässig nedsättning med 24 EUR/t.

---

BILAGA II

Faktorer för beräkning av tullar

perioden 15.2.2006–27.2.2006

| 1. | Medelvärden för den referensperiod som avses i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:











  Börsnotering | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkt (% proteiner vid 12 % vattenhalt) | HRS2 | YC3 | HAD2 | Medelhög kvalitet (1) | Låg kvalitet (2) | US barley 2 |
| Notering (EUR/t) | 141,77 (3) | 74,42 | 180,84 | 170,84 | 150,84 | 105,62 |
| Tillägg för golfen (EUR/t) | 42,87 | 16,79 | — | | | — |
| Tillägg för Stora sjöarna (EUR/t) | — | — | — | | | — |

1.

Medelvärden för den referensperiod som avses i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

Börsnotering

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Produkt (% proteiner vid 12 % vattenhalt)

HRS2

YC3

HAD2

Medelhög kvalitet (1)

Låg kvalitet (2)

US barley 2

Notering (EUR/t)

141,77 (3)

74,42

180,84

170,84

150,84

105,62

Tillägg för golfen (EUR/t)

42,87

16,79

—

—

Tillägg för Stora sjöarna (EUR/t)

—

—

—

—

| 2. | Medelvärden för den referensperiod som avses i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:
  Kostnader för fraktsatser: Mexikanska golfen–Rotterdam: 16,88 EUR/t, Stora sjöarna–Rotterdam: — EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Medelvärden för den referensperiod som avses i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

Kostnader för fraktsatser: Mexikanska golfen–Rotterdam: 16,88 EUR/t, Stora sjöarna–Rotterdam: — EUR/t.

| 3. | Tillskott avseende artikel 4.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1249/96: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Tillskott avseende artikel 4.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1249/96:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Negativt bidrag på 10 EUR/t (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(2)  Negativt bidrag på 30 EUR/t (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(3)  Positivt bidrag på 14 EUR/t ingår (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

---

| 1.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/40 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/40

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 359/2006

av den 28 februari 2006

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1011/2005, för regleringsåret 2005/06

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1423/95 av den 23 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för import av produkter inom sockersektorn med undantag av melass (2), särskilt artikel 1.2, andra stycket, andra meningen och artikel 3.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2005/06 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 1011/2005 (3). Dessa priser och tilläggsbelopp har senast ändrats genom kommissionens förordning (EG) nr 344/2006 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2005/06 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 1011/2005 (3). Dessa priser och tilläggsbelopp har senast ändrats genom kommissionens förordning (EG) nr 344/2006 (4).

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till bör dessa belopp ändras enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 1423/95. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till bör dessa belopp ändras enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 1423/95.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1423/95, och som fastställs i förordning (EG) nr 1011/2005 för regleringsåret 2005/06 skall ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 mars 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 februari 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EGT L 141, 24.6.1995, s. 16. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 624/98 (EGT L 85, 20.3.1998, s. 5).

2

(3)  EUT L 170, 1.7.2005, s. 35.

3

(4)  EUT L 55, 25.2.2006, s. 18.

4

---

BILAGA

Ändrade representativa priser och tilläggsbelopp från och med den 1 mars 2006 för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 99

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 34,77 | 0,85 |
| 1701 11 90 (1) | 34,77 | 4,47 |
| 1701 12 10 (1) | 34,77 | 0,72 |
| 1701 12 90 (1) | 34,77 | 4,18 |
| 1701 91 00 (2) | 37,34 | 6,56 |
| 1701 99 10 (2) | 37,34 | 3,14 |
| 1701 99 90 (2) | 37,34 | 3,14 |
| 1702 90 99 (3) | 0,37 | 0,30 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

34,77

0,85

1701 11 90 (1)

34,77

4,47

1701 12 10 (1)

34,77

0,72

1701 12 90 (1)

34,77

4,18

1701 91 00 (2)

37,34

6,56

1701 99 10 (2)

37,34

3,14

1701 99 90 (2)

37,34

3,14

1702 90 99 (3)

0,37

0,30

---

(1)  Fastställande för kvalitetstyp enligt bilaga I.II i rådets förordning (EG) nr 1260/2001 (EGT L 178, 30.6.2001, s. 1).

(2)  Fastställande för kvalitetstyp enligt bilaga I.I i förordning (EG) nr 1260/2001.

(3)  Fastställande per 1 % sackaroshalt.

---

| 1.3.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/42 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/42

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 360/2006

av den 28 februari 2006

om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av protokoll nr 4 om bomull som är fogat som bilaga till Anslutningsakten för Grekland, senast ändrat genom rådets förordning (EG) nr 1050/2001 (1),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1051/2001 av den 22 maj 2001 om produktionsstöd för bomull (2), särskilt artikel 4 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall ett världsmarknadspris på orensad bomull fastställas regelbundet på grundval av det världsmarknadspris som konstaterats för rensad bomull med hänsyn till det förhållande som tidigare har konstaterats mellan priset för rensad bomull och det pris som beräknas för orensad bomull. Detta tidigare förhållande har fastställts i artikel 2.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1591/2001 av den 2 augusti 2001 om tillämpningsföreskrifter för stödsystemet för bomull (3). Om världsmarknadspriset inte kan fastställas på detta sätt skall priset fastställas på grundval av det senast fastställda priset. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall ett världsmarknadspris på orensad bomull fastställas regelbundet på grundval av det världsmarknadspris som konstaterats för rensad bomull med hänsyn till det förhållande som tidigare har konstaterats mellan priset för rensad bomull och det pris som beräknas för orensad bomull. Detta tidigare förhållande har fastställts i artikel 2.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1591/2001 av den 2 augusti 2001 om tillämpningsföreskrifter för stödsystemet för bomull (3). Om världsmarknadspriset inte kan fastställas på detta sätt skall priset fastställas på grundval av det senast fastställda priset.

| (2) | Enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall världsmarknadspriset på orensad bomull bestämmas för en produkt med vissa egenskaper och med hänsyn till de mest fördelaktiga anbuden och prisnoteringarna på världsmarknaden mellan dem som anses vara representativa för den verkliga marknadstendensen. För att bestämma detta pris har det fastställts ett medeltal av de anbud och de priser som noterats på en eller flera representativa europeiska börser för en produkt som levererats cif till en hamn inom gemenskapen och som kommer från olika leverantörsländer vilka anses vara de mest representativa för den internationella handeln. Det föreskrivs justeringar av kriterierna för att bestämma världsmarknadspriset för orensad bomull för att ta hänsyn till motiverade skillnader när det gäller den levererade produktens kvalitet eller anbudens och prisnoteringarnas karaktär. Dessa justeringar fastställs i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1591/2001. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 1051/2001, skall världsmarknadspriset på orensad bomull bestämmas för en produkt med vissa egenskaper och med hänsyn till de mest fördelaktiga anbuden och prisnoteringarna på världsmarknaden mellan dem som anses vara representativa för den verkliga marknadstendensen. För att bestämma detta pris har det fastställts ett medeltal av de anbud och de priser som noterats på en eller flera representativa europeiska börser för en produkt som levererats cif till en hamn inom gemenskapen och som kommer från olika leverantörsländer vilka anses vara de mest representativa för den internationella handeln. Det föreskrivs justeringar av kriterierna för att bestämma världsmarknadspriset för orensad bomull för att ta hänsyn till motiverade skillnader när det gäller den levererade produktens kvalitet eller anbudens och prisnoteringarnas karaktär. Dessa justeringar fastställs i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1591/2001.

| (3) | Tillämpningen av ovanstående kriterier innebär att världsmarknadspriset på orensad bomull bör fastställas på nedan angiven nivå. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovanstående kriterier innebär att världsmarknadspriset på orensad bomull bör fastställas på nedan angiven nivå.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Världsmarknadspriset på orensad bomull, som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 1051/2001, fastställs till 24,148 EUR/100 kg.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 mars 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 februari 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 148, 1.6.2001, s. 1.

1

(2)  EGT L 148, 1.6.2001, s. 3.

2

(3)  EGT L 210, 3.8.2001, s. 10. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1486/2002 (EGT L 223, 20.8.2002, s. 3).

3

---