# Úřední věstník L 236/2017

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 236 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6014. září2017 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 236

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6014. září2017

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2017/1541 ze dne 17. července 2017 o uzavření kigalské změny Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, jménem Evropské unie | 1 |
| | | Změna Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu | 3 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/1542 ze dne 8. června 2017, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35, pokud jde o výpočet regulatorních kapitálových požadavků pro některé třídy aktiv pojišťoven a zajišťoven (infrastrukturní společnosti) (
  1
  ) | 14 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí zástupců vlád členských států (EU, Euratom) 2017/1543 ze dne 6. září 2017 o jmenování jednoho soudce Tribunálu | 22 |
| | | DOPORUČENÍ |
| | * | Doporučení Rady přidružení EU-Egypt č. 1/2017 ze dne 25. července 2017 o dohodě na prioritách partnerství EU a Egypta [2017/1544] | 23 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2017/1541 ze dne 17. července 2017 o uzavření kigalské změny Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, jménem Evropské unie

1

Změna Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu

3

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/1542 ze dne 8. června 2017, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35, pokud jde o výpočet regulatorních kapitálových požadavků pro některé třídy aktiv pojišťoven a zajišťoven (infrastrukturní společnosti) (
  1
  )

1

14

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí zástupců vlád členských států (EU, Euratom) 2017/1543 ze dne 6. září 2017 o jmenování jednoho soudce Tribunálu

22

DOPORUČENÍ

*

Doporučení Rady přidružení EU-Egypt č. 1/2017 ze dne 25. července 2017 o dohodě na prioritách partnerství EU a Egypta [2017/1544]

23

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Komise (EU) 2015/445 ze dne 17. března 2015, kterým se mění nařízení (EU) č. 1178/2011, pokud jde o technické požadavky a správní postupy týkající se posádek v civilním letectví ( Úř. věst. L 74, 18.3.2015 ) | 28 |

Opravy

*

Oprava nařízení Komise (EU) 2015/445 ze dne 17. března 2015, kterým se mění nařízení (EU) č. 1178/2011, pokud jde o technické požadavky a správní postupy týkající se posádek v civilním letectví ( Úř. věst. L 74, 18.3.2015 )

( Úř. věst. L 74, 18.3.2015 )

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 14.9.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 236/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 236/1

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2017/1541

ze dne 17. července 2017

o uzavření kigalské změny Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, jménem Evropské unie

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Unie se rozhodnutím Rady 88/540/EHS (2) stala smluvní stranou Vídeňské úmluvy o ochraně ozonové vrstvy (dále jen „Vídeňská úmluva“) a Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (dále jen „Montrealský protokol“). Později schválila následující změny Montrealského protokolu: rozhodnutím Rady 91/690/EHS (3) první změnu, rozhodnutím Rady 94/68/ES (4) druhou změnu, rozhodnutím Rady 2000/646/ES (5) třetí změnu a rozhodnutím Rady 2002/215/ES (6) čtvrtou změnu. |
| --- | --- |

(1)

Unie se rozhodnutím Rady 88/540/EHS (2) stala smluvní stranou Vídeňské úmluvy o ochraně ozonové vrstvy (dále jen „Vídeňská úmluva“) a Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (dále jen „Montrealský protokol“). Později schválila následující změny Montrealského protokolu: rozhodnutím Rady 91/690/EHS (3) první změnu, rozhodnutím Rady 94/68/ES (4) druhou změnu, rozhodnutím Rady 2000/646/ES (5) třetí změnu a rozhodnutím Rady 2002/215/ES (6) čtvrtou změnu.

| (2) | Na 28. zasedání smluvních stran Montrealského protokolu konaném ve dnech 10. až 15. října 2016 ve rwandském Kigali byla přijata další změna Montrealského protokolu (dále jen „kigalská změna“), která mezi regulační opatření stanovená Montrealským protokolem zahrnula postupné snižování spotřeby a výroby částečně fluorovaných uhlovodíků. |
| --- | --- |

(2)

Na 28. zasedání smluvních stran Montrealského protokolu konaném ve dnech 10. až 15. října 2016 ve rwandském Kigali byla přijata další změna Montrealského protokolu (dále jen „kigalská změna“), která mezi regulační opatření stanovená Montrealským protokolem zahrnula postupné snižování spotřeby a výroby částečně fluorovaných uhlovodíků.

| (3) | Postupné snižování spotřeby a výroby částečně fluorovaných uhlovodíků je nezbytné, aby se snížila míra, kterou tyto látky přispívají ke změně klimatu, a nedocházelo k jejich neomezenému uvolňování, zejména v rozvojových zemích. |
| --- | --- |

(3)

Postupné snižování spotřeby a výroby částečně fluorovaných uhlovodíků je nezbytné, aby se snížila míra, kterou tyto látky přispívají ke změně klimatu, a nedocházelo k jejich neomezenému uvolňování, zejména v rozvojových zemích.

| (4) | Kigalská změna je nezbytným příspěvkem k provádění Pařížské dohody, schválené rozhodnutím Rady (EU) 2016/1841 (7), pokud jde o její cíl udržet globální nárůst teploty výrazně pod úrovní 2 °C ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí a usilovat o to, aby tento nárůst nepřesáhl 1,5 °C. |
| --- | --- |

(4)

Kigalská změna je nezbytným příspěvkem k provádění Pařížské dohody, schválené rozhodnutím Rady (EU) 2016/1841 (7), pokud jde o její cíl udržet globální nárůst teploty výrazně pod úrovní 2 °C ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí a usilovat o to, aby tento nárůst nepřesáhl 1,5 °C.

| (5) | Rozsah pravomocí vykonávaných Unií ve věcech, na které se vztahují Vídeňská úmluva a Montrealský protokol, se od roku 1988 výrazně rozšířil. V souladu s čl. 13 odst. 3 Vídeňské úmluvy by o jakékoli významné změně pravomocí Unie v těchto záležitostech měl být informován depozitář. |
| --- | --- |

(5)

Rozsah pravomocí vykonávaných Unií ve věcech, na které se vztahují Vídeňská úmluva a Montrealský protokol, se od roku 1988 výrazně rozšířil. V souladu s čl. 13 odst. 3 Vídeňské úmluvy by o jakékoli významné změně pravomocí Unie v těchto záležitostech měl být informován depozitář.

| (6) | Unie již přijala nástroje týkající se záležitostí, které jsou předmětem kigalské změny, včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 517/2014 (8). |
| --- | --- |

(6)

Unie již přijala nástroje týkající se záležitostí, které jsou předmětem kigalské změny, včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 517/2014 (8).

| (7) | Kigalská změna by měla být schválena, |
| --- | --- |

(7)

Kigalská změna by měla být schválena,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Kigalská změna Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, se schvaluje jménem Unie.

Schvaluje se rovněž prohlášení o rozsahu pravomocí podle čl. 13 odst. 3 Vídeňské úmluvy.

Znění kigalské změny a prohlášení o rozsahu pravomocí jsou připojena k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady jmenuje osobu nebo osoby zmocněné uložit jménem Unie listinu o schválení uvedenou v čl. 13 odst. 1 Vídeňské úmluvy spolu s prohlášením o rozsahu pravomocí (9).

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po přijetí.

V Bruselu dne 17. července 2017.

Za Radu

předseda

T. TAMM

---

(1)  Souhlas ze dne 5. července 2017 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

1

(2)  Rozhodnutí Rady 88/540/EHS ze dne 14. října 1988 o uzavření Vídeňské úmluvy o ochraně ozonové vrstvy a Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (Úř. věst. L 297, 31.10.1988, s. 8).

2

(3)  Rozhodnutí Rady 91/690/EHS ze dne 12. prosince 1991 o uzavření změny Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, přijaté smluvními stranami protokolu v Londýně v červnu 1990 (Úř. věst. L 377, 31.12.1991, s. 28).

3

(4)  Rozhodnutí Rady 94/68/ES ze dne 2. prosince 1993 o uzavření změny Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (Úř. věst. L 33, 7.2.1994, s. 1).

4

(5)  Rozhodnutí Rady 2000/646/ES ze dne 17. října 2000 o uzavření změny Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (Úř. věst. L 272, 25.10.2000, s. 26).

5

(6)  Rozhodnutí Rady 2002/215/ES ze dne 4. března 2002 o uzavření čtvrté změny Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (Úř. věst. L 72, 14.3.2002, s. 18).

6

(7)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1841 ze dne 5. října 2016 o uzavření Pařížské dohody přijaté v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu jménem Evropské unie (Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 1).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 517/2014 ze dne 16. dubna 2014 o fluorovaných skleníkových plynech a o zrušení nařízení (ES) č. 842/2006 (Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 195).

8

(9)  Den vstupu kigalské změny v platnost zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie generální sekretariát Rady.

9

Úředním věstníku Evropské unie

---

| 14.9.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 236/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 236/3

---

PŘEKLAD

ZMĚNA MONTREALSKÉHO PROTOKOLU O LÁTKÁCH, KTERÉ POŠKOZUJÍ OZONOVOU VRSTVU

Článek I

Článek I

Změna

Změna

Čl. 1 odst. 4

Čl. 1 odst. 4

V čl. 1 odst. 4 protokolu se slova:

„v příloze C nebo příloze E“ nahrazují slovy:

„v příloze C, příloze E nebo příloze F“.

Čl. 2 odst. 5

Čl. 2 odst. 5

V čl. 2 odst. 5 protokolu se slova:

„a článek 2 H“ nahrazují slovy:

„, článku 2 H a 2 J“.

Čl. 2 odst. 8 písm. a), odst. 9 písm. a) a odst. 11

Čl. 2 odst. 8 písm. a), odst. 9 písm. a) a odst. 11

V čl. 2 odst. 8 písm. a) a odst. 11 protokolu se slova:

„články 2 A až 2 I“ nahrazují slovy:

„články 2 A až 2 J“.

V čl. 2 odst. 8 písm. a) protokolu se doplňuje nová věta, která zní:

„Každá taková dohoda může být rozšířena tak, aby zahrnovala závazky týkající se spotřeby nebo výroby podle článku 2 J za předpokladu, že celková kombinovaná vypočtená úroveň spotřeby nebo výroby dotčených smluvních stran nepřekročí úrovně požadované článkem 2 J.“

V čl. 2 odst. 9 písm. a) protokolu se na konci bodu i) vypouští slovo

„a“.

V čl. 2 odst. 9 písm. a) protokolu se dosavadní bod ii) označuje jako bod iii).

V čl. 2 odst. 9 písm. a) protokolu se za bod i) vkládá bod ii), který zní:

„je třeba provést úpravy hodnot potenciálu globálního oteplování uvedených ve skupině I v příloze A, příloze C a příloze F, a pokud ano, jaké úpravy, a“.

Článek 2 J

Článek 2 J

Za článek 2 I protokolu se vkládá nový článek, který zní:

„Článek 2 J: Částečně fluorované uhlovodíky

1.   Každá smluvní strana zajistí, aby v dvanáctiměsíčním období počínaje dnem 1. ledna 2019 a v každém dalším následujícím dvanáctiměsíčním období její vypočtená úroveň spotřeby regulovaných látek v příloze F, vyjádřená v ekvivalentech CO2, nepřekročila procentní podíl, stanovený pro příslušná období uvedená níže v písmenech a) až e), z ročního průměru jejích vypočtených úrovní spotřeby regulovaných látek v příloze F v letech 2011, 2012 a 2013, včetně patnácti procent její vypočtené úrovně spotřeby regulovaných látek ve skupině I přílohy C, jak je uvedeno v čl. 2 F odst. 1, vyjádřené v ekvivalentech CO2:

| a) | 2019 až 2023: 90 procent |
| --- | --- |

a)

2019 až 2023: 90 procent

| b) | 2024 až 2028: 60 procent |
| --- | --- |

b)

2024 až 2028: 60 procent

| c) | 2029 až 2033: 30 procent |
| --- | --- |

c)

2029 až 2033: 30 procent

| d) | 2034 až 2035: 20 procent |
| --- | --- |

d)

2034 až 2035: 20 procent

| e) | 2036 a dále: 15 procent. |
| --- | --- |

e)

2036 a dále: 15 procent.

2.   Bez ohledu na odstavec 1 tohoto článku se smluvní strany mohou rozhodnout, že smluvní strana zajistí, aby v dvanáctiměsíčním období počínaje dnem 1. ledna 2020 a v každém dalším následujícím dvanáctiměsíčním období její vypočtená úroveň spotřeby regulovaných látek v příloze F, vyjádřená v ekvivalentech CO2, nepřekročila procentní podíl, stanovený pro příslušná období uvedená níže v písmenech a) až e), z ročního průměru jejích vypočtených úrovní spotřeby regulovaných látek v příloze F v letech 2011, 2012 a 2013, včetně dvaceti pěti procent její vypočtené úrovně spotřeby regulovaných látek ve skupině I přílohy C, jak je uvedeno v čl. 2 F odst. 1, vyjádřené v ekvivalentech CO2:

| a) | 2020 až 2024: 95 procent |
| --- | --- |

a)

2020 až 2024: 95 procent

| b) | 2025 až 2028: 65 procent |
| --- | --- |

b)

2025 až 2028: 65 procent

| c) | 2029 až 2033: 30 procent |
| --- | --- |

c)

2029 až 2033: 30 procent

| d) | 2034 až 2035: 20 procent |
| --- | --- |

d)

2034 až 2035: 20 procent

| e) | 2036 a dále: 15 procent. |
| --- | --- |

e)

2036 a dále: 15 procent.

3.   Každá smluvní strana vyrábějící regulované látky v příloze F zajistí, aby v dvanáctiměsíčním období počínaje dnem 1. ledna 2019 a v každém dalším následujícím dvanáctiměsíčním období její vypočtená úroveň výroby regulovaných látek v příloze F, vyjádřená v ekvivalentech CO2, nepřekročila procentní podíl, stanovený pro příslušná období uvedená níže v písmenech a) až e), z ročního průměru jejích vypočtených úrovní výroby regulovaných látek v příloze F v letech 2011, 2012 a 2013, včetně patnácti procent její vypočtené úrovně výroby regulovaných látek ve skupině I přílohy C, jak je uvedeno v čl. 2 F odst. 2, vyjádřené v ekvivalentech CO2:

| a) | 2019 až 2023: 90 procent |
| --- | --- |

a)

2019 až 2023: 90 procent

| b) | 2024 až 2028: 60 procent |
| --- | --- |

b)

2024 až 2028: 60 procent

| c) | 2029 až 2033: 30 procent |
| --- | --- |

c)

2029 až 2033: 30 procent

| d) | 2034 až 2035: 20 procent |
| --- | --- |

d)

2034 až 2035: 20 procent

| e) | 2036 a dále: 15 procent. |
| --- | --- |

e)

2036 a dále: 15 procent.

4.   Bez ohledu na odstavec 3 tohoto článku se smluvní strany mohou rozhodnout, že smluvní strana vyrábějící regulované látky v příloze F zajistí, aby v dvanáctiměsíčním období počínaje dnem 1. ledna 2020 a v každém dalším následujícím dvanáctiměsíčním období její vypočtená úroveň výroby regulovaných látek v příloze F, vyjádřená v ekvivalentech CO2, nepřekročila procentní podíl, stanovený pro příslušná období uvedená níže v písmenech a) až e), z ročního průměru jejích vypočtených úrovní výroby regulovaných látek v příloze F v letech 2011, 2012 a 2013, včetně dvaceti pěti procent její vypočtené úrovně výroby regulovaných látek ve skupině I přílohy C, jak je uvedeno v čl. 2 F odst. 2, vyjádřené v ekvivalentech CO2:

| a) | 2020 až 2024: 95 procent |
| --- | --- |

a)

2020 až 2024: 95 procent

| b) | 2025 až 2028: 65 procent |
| --- | --- |

b)

2025 až 2028: 65 procent

| c) | 2029 až 2033: 30 procent |
| --- | --- |

c)

2029 až 2033: 30 procent

| d) | 2034 až 2035: 20 procent |
| --- | --- |

d)

2034 až 2035: 20 procent

| e) | 2036 a dále: 15 procent. |
| --- | --- |

e)

2036 a dále: 15 procent.

5.   Odstavce 1 až 4 tohoto článku se použijí s výjimkou případu, kdy se smluvní strany rozhodnou povolit úroveň výroby nebo spotřeby, která je nezbytná pro uspokojení použití schválených smluvními stranami jako použití v režimu výjimky.

6.   Každá smluvní strana vyrábějící látky ve skupině I přílohy C nebo v příloze F zajistí, aby v dvanáctiměsíčním období počínaje dnem 1. ledna 2020 a v každém dalším následujícím dvanáctiměsíčním období její emise látek ve skupině II přílohy F vypouštěné každým výrobním zařízením, které vyrábí látky ve skupině I přílohy C nebo v příloze F, byly zneškodněny v rozsahu proveditelném za použití technologie schválené smluvními stranami ve stejném dvanáctiměsíčním období.

7.   Každá smluvní strana zajistí, aby jakékoli zneškodňování látek ve skupině II přílohy F produkovaných v zařízeních, která vyrábějí látky ve skupině I přílohy C nebo v příloze F, bylo prováděno pouze technologiemi schválenými smluvními stranami.“

Článek 3

Článek 3

Návětí článku 3 protokolu se nahrazuje těmito slovy:

„1.   Pro účely článků 2, 2 A až 2 J a 5 stanoví každá smluvní strana pro každou skupinu látek v příloze A, příloze B, příloze C, příloze E nebo v příloze F své vypočtené úrovně:“

V čl. 3 písm. a) bodě i) protokolu se slovo „a“ na konci věty nahrazuje těmito slovy:

„, s výjimkou případů uvedených v odstavci 2;“.

V článku 3 protokolu se doplňuje text, který zní:

„, a

| d) | emisí látek ve skupině II přílohy F vypouštěné každým zařízením, které produkuje látky ve skupině I přílohy C nebo v příloze F, započtením, mimo jiné, množství vypouštěného v důsledku úniků ze zařízení, z definovaných výduchů a zařízení ke zneškodňování, avšak vyjma množství zachyceného pro použití, zneškodnění nebo skladování. |
| --- | --- |

d)

2.   Při výpočtu úrovní výroby, spotřeby, dovozu, vývozu a emisí látek v příloze F a ve skupině I v příloze C, vyjádřených v ekvivalentu CO2, pro účely článku 2 J, čl. 2 odst. 5a a čl. 3 odst. 1 písm. d) použije každá smluvní strana hodnoty potenciálu globálního oteplování těchto látek uvedených ve skupině I v příloze A, příloze C a příloze F.“

Čl. 4 odst. 1f

Čl. 4 odst. 1f

Za čl. 4 odst. 1e protokolu se vkládá nový odstavec, který zní:

„1f.   Po vstupu tohoto odstavce v platnost zakáže každá smluvní strana dovoz regulovaných látek v příloze F z jakéhokoliv státu, který není smluvní stranou tohoto protokolu.“

Čl. 4 odst. 2f

Čl. 4 odst. 2f

Za čl. 4 odst. 2e protokolu se vkládá nový odstavec, který zní:

„2f.   Po vstupu tohoto odstavce v platnost zakáže každá smluvní strana vývoz regulovaných látek v příloze F do jakéhokoliv státu, který není smluvní stranou tohoto protokolu.“

Čl. 4 odst. 5, 6 a 7

Čl. 4 odst. 5, 6 a 7

V čl. 4 odst. 5, 6 a 7 protokolu se slova:

„přílohy A, B, C a E“ nahrazují slovy:

„přílohy A, B, C, E a F“.

Čl. 4 odst. 8

Čl. 4 odst. 8

V čl. 4 odst. 8 protokolu se slova:

„články 2 A až 2 I“ nahrazují slovy:

„články 2 A až 2 J“.

Článek 4 B

Článek 4 B

V čl. 4 B protokolu se za odstavec 2 vkládá nový odstavec, který zní:

„2a.   Každá smluvní strana do 1. ledna 2019 nebo do tří měsíců od data vstupu tohoto odstavce pro ni v platnost, podle toho, co nastane později, zřídí a uplatňuje systém udělování licencí na dovoz a vývoz nových, použitých, recyklovaných a znovuzískaných regulovaných látek v příloze F. Každá smluvní strana jednající podle čl. 5 odst. 1, která se rozhodne, že není schopna zřídit a uplatňovat takový systém do 1. ledna 2019, může odložit zavedení těchto opatření do 1. ledna 2021.“

Článek 5

Článek 5

V čl. 5 odst. 4 protokolu se slova:

„2 I“

nahrazují slovy:

„2 J“.

V čl. 5 odst. 5 a 6 protokolu se slova:

„článek 2 I“

nahrazují slovy:

„články 2 I a 2 J“.

V čl. 5 odst. 5 protokolu se slova:

„všechna regulační opatření“ nahrazují slovy:

„všech regulačních opatření“.

V článku 5 protokolu se za odstavec 8b vkládá nový odstavec, který zní:

| „8c | a) | Každá smluvní strana jednající podle odstavce 1 tohoto článku, s výhradou jakýchkoli úprav provedených u regulačních opatření v článku 2 J v souladu s čl. 2 odst. 9, je oprávněna odložit plnění regulačních opatření stanovených v čl. 2 J odst. 1 písm. a) až e) a čl. 2 J odst. 3 písm. a) až e) a upravit tato opatření takto:






  i) | 2024 až 2028: 100 procent |
| --- | --- | --- | --- |

„8c

a)

Každá smluvní strana jednající podle odstavce 1 tohoto článku, s výhradou jakýchkoli úprav provedených u regulačních opatření v článku 2 J v souladu s čl. 2 odst. 9, je oprávněna odložit plnění regulačních opatření stanovených v čl. 2 J odst. 1 písm. a) až e) a čl. 2 J odst. 3 písm. a) až e) a upravit tato opatření takto:

i)

2024 až 2028: 100 procent

| ii) | 2029 až 2034: 90 procent |
| --- | --- |

ii)

2029 až 2034: 90 procent

| iii) | 2035 až 2039: 70 procent |
| --- | --- |

iii)

2035 až 2039: 70 procent

| iv) | 2040 až 2044: 50 procent |
| --- | --- |

iv)

2040 až 2044: 50 procent

| v) | 2045 a dále: 20 procent. |
| --- | --- |

v)

2045 a dále: 20 procent.

b)

Bez ohledu na písmeno a) výše mohou smluvní strany rozhodnout, že smluvní strana jednající podle odstavce 1 tohoto článku, s výhradou jakýchkoli úprav provedených u regulačních opatření v článku 2 J v souladu s čl. 2 odst. 9, je oprávněna odložit své plnění regulačních opatření stanovených v čl. 2 J odst. 1 písm. a) až e) a čl. 2 J odst. 3 písm. a) až e) a upravit tato opatření takto:

| i) | 2028 až 2031: 100 procent |
| --- | --- |

i)

2028 až 2031: 100 procent

| ii) | 2032 až 2036: 90 procent |
| --- | --- |

ii)

2032 až 2036: 90 procent

| iii) | 2037 až 2041: 80 procent |
| --- | --- |

iii)

2037 až 2041: 80 procent

| iv) | 2042 až 2046: 70 procent |
| --- | --- |

iv)

2042 až 2046: 70 procent

| v) | 2047 a dále: 15 procent. |
| --- | --- |

v)

2047 a dále: 15 procent.

c)

Každá smluvní strana jednající podle odstavce 1 tohoto článku je oprávněna pro účely výpočtu referenční úrovně své spotřeby podle článku 2 J používat průměr svých vypočtených úrovní spotřeby regulovaných látek v příloze F v letech 2020, 2021 a 2022, včetně šedesáti pěti procent referenční úrovně své spotřeby regulovaných látek ve skupině I v příloze C, jak je uvedeno v odstavci 8b tohoto článku.

d)

Bez ohledu na písmeno c) výše mohou smluvní strany rozhodnout, že smluvní strana jednající podle odstavce 1 tohoto článku je oprávněna pro účely výpočtu referenční úrovně své spotřeby podle článku 2 J používat průměr svých vypočtených úrovní spotřeby regulovaných látek v příloze F v letech 2024, 2025 a 2026, včetně šedesáti pěti procent referenční úrovně své spotřeby regulovaných látek ve skupině I v příloze C, jak je uvedeno v odstavci 8b tohoto článku.

e)

Každá smluvní strana jednající podle odstavce 1 tohoto článku a vyrábějící regulované látky v příloze F je oprávněna pro účely výpočtu referenční úrovně své výroby podle článku 2 J používat průměr svých vypočtených úrovní výroby regulovaných látek v příloze F v letech 2020, 2021 a 2022, včetně šedesáti pěti procent referenční úrovně své výroby regulovaných látek ve skupině I v příloze C, jak je uvedeno v odstavci 8b tohoto článku.

f)

Bez ohledu na písmeno e) výše mohou smluvní strany rozhodnout, že smluvní strana jednající podle odstavce 1 tohoto článku a vyrábějící regulované látky v příloze F je oprávněna pro účely výpočtu referenční úrovně své výroby podle článku 2 J používat průměr svých vypočtených úrovní výroby regulovaných látek v příloze F v letech 2024, 2025 a 2026, včetně šedesáti pěti procent referenční úrovně své výroby regulovaných látek ve skupině I v příloze C, jak je uvedeno v odstavci 8b tohoto článku.

g)

Písmena a) až f) tohoto odstavce se použijí na vypočtené úrovně výroby a spotřeby kromě případu, kdy se použije výjimka týkající se vysoké teploty prostředí založená na kritériích, o nichž rozhodnou smluvní strany.“

Článek 6

Článek 6

V článku 6 protokolu se slova:

„články 2 A až 2 I“ nahrazují slovy:

„článcích 2 A až 2 J“.

Čl. 7 odst. 2, 3 a 3b

Čl. 7 odst. 2, 3 a 3b

V čl. 7 odst. 2 protokolu se za řádek ve znění „- v příloze E za rok 1991,“ doplňuje nový řádek, který zní:

| „— | v příloze F za roky 2011 až 2013 s tou výjimkou, že smluvní strany jednající podle čl. 5 odst. 1 poskytnou tyto údaje za roky 2020 až 2022, avšak ty smluvní strany jednající podle čl. 5 odst. 1, na něž se vztahuje čl. 5 odst. 8c písm. d) a f), poskytnou tyto údaje za roky 2024 až 2026;“ |
| --- | --- |

„—

V čl. 7 odst. 2 a 3 protokolu se slova:

„C a E“

nahrazují slovy:

„C, E a F“.

V článku 7 protokolu se za odstavec 3a vkládá nový odstavec, který zní:

„3b.   Každá smluvní strana poskytne sekretariátu statistické údaje o svých ročních emisích regulovaných látek ve skupině II v příloze F za zařízení v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. d) protokolu.“

Čl. 7 odst. 4

Čl. 7 odst. 4

V čl. 7 odst. 4 protokolu se za slova:

„statistickým údajům o“ a „poskytne údaje o“ vkládá slovo:

„výrobě,“.

Čl. 10 odst. 1

Čl. 10 odst. 1

V čl. 10 odst. 1 protokolu se slova:

„a článek 2 I“

nahrazují slovy:

„, článku 2 I a článku 2 J“.

V čl. 10 odst. 1 protokolu se doplňuje nová věta, která zní:

„V případě, že smluvní strana jednající podle čl. 5 odst. 1 se rozhodne využít financování z jakéhokoli jiného finančního mechanismu, které by mohlo vést k pokrytí jakékoli části jejích dohodnutých přírůstkových nákladů, tato část nesmí být kryta finančním mechanismem podle článku 10 tohoto protokolu.“

Článek 17

Článek 17

V článku 17 protokolu se slova:

„články 2 A až 2 I“ nahrazují slovy:

„článků 2 A až 2 J“.

Příloha A

Příloha A

V příloze A protokolu se tabulka skupiny I nahrazuje touto tabulkou:

| Skupina | Látka | Potenciál poškozováníozonu * | Stoletý potenciál globálního oteplování |
| --- | --- | --- | --- |
| Skupina I |
| CFCl3 | (CFC-11) | 1,0 | 4 750 |
| CF2Cl2 | (CFC-12) | 1,0 | 10 900 |
| C2F3Cl3 | (CFC-113) | 0,8 | 6 130 |
| C2F4Cl2 | (CFC-114) | 1,0 | 10 000 |
| C2F5Cl | (CFC-115) | 0,6 | 7 370 |

Skupina

Látka

Potenciál poškozováníozonu *

Stoletý potenciál globálního oteplování

Skupina I

Skupina I

CFCl3

3

(CFC-11)

1,0

4 750

CF2Cl2

2

2

(CFC-12)

1,0

10 900

C2F3Cl3

2

3

3

(CFC-113)

0,8

6 130

C2F4Cl2

2

4

2

(CFC-114)

1,0

10 000

C2F5Cl

2

5

(CFC-115)

0,6

7 370

Příloha C a příloha F

Příloha C a příloha F

V příloze C protokolu se tabulka skupiny I nahrazuje touto tabulkou:

| Skupina | Látka | Počet izomerů | Potenciál poškozování ozonu * | Stoletý potenciál globálního oteplování *** |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupina I |
| CHFCl2 | (HCFC-21) ** | 1 | 0,04 | 151 |
| CHF2Cl | (HCFC-22) ** | 1 | 0,055 | 1 810 |
| CH2FCl | (HCFC-31) | 1 | 0,02 | |
| C2HFCl4 | (HCFC-121) | 2 | 0,01–0,04 | |
| C2HF2Cl3 | (HCFC-122) | 3 | 0,02–0,08 | |
| C2HF3Cl2 | (HCFC-123) | 3 | 0,02–0,06 | 77 |
| CHCl2CF3 | (HCFC-123) ** | — | 0,02 | |
| C2HF4Cl | (HCFC-124) | 2 | 0,02–0,04 | 609 |
| CHFClCF3 | (HCFC-124) ** | — | 0,022 | |
| C2H2FCl3 | (HCFC-131) | 3 | 0,007–0,05 | |
| C2H2F2Cl2 | (HCFC-132) | 4 | 0,008–0,05 | |
| C2H2F3Cl | (HCFC-133) | 3 | 0,02–0,06 | |
| C2H3FCl2 | (HCFC-141) | 3 | 0,005–0,07 | |
| CH3CFCl2 | (HCFC-141b) ** | — | 0,11 | 725 |
| C2H3F2Cl | (HCFC-142) | 3 | 0,008–0,07 | |
| CH3CF2Cl | (HCFC-142b) ** | — | 0,065 | 2 310 |
| C2H4FCl | (HCFC-151) | 2 | 0,003–0,005 | |
| C3HFCl6 | (HCFC-221) | 5 | 0,015–0,07 | |
| C3HF2Cl5 | (HCFC-222) | 9 | 0,01–0,09 | |
| C3HF3Cl4 | (HCFC-223) | 12 | 0,01–0,08 | |
| C3HF4Cl3 | (HCFC-224) | 12 | 0,01–0,09 | |
| C3HF5Cl2 | (HCFC-225) | 9 | 0,02–0,07 | |
| CF3CF2CHCl2 | (HCFC-225ca) ** | — | 0,025 | 122 |
| CF2ClCF2CHClF | (HCFC-225cb) ** | — | 0,033 | 595 |
| C3HF6Cl | (HCFC-226) | 5 | 0,02–0,10 | |
| C3H2FCl5 | (HCFC-231) | 9 | 0,05–0,09 | |
| C3H2F2Cl4 | (HCFC-232) | 16 | 0,008–0,10 | |
| C3H2F3Cl3 | (HCFC-233) | 18 | 0,007–0,23 | |
| C3H2F4Cl2 | (HCFC-234) | 16 | 0,01–0,28 | |
| C3H2F5Cl | (HCFC-235) | 9 | 0,03–0,52 | |
| C3H3FCl4 | (HCFC-241) | 12 | 0,004–0,09 | |
| C3H3F2Cl3 | (HCFC-242) | 18 | 0,005–0,13 | |
| C3H3F3Cl2 | (HCFC-243) | 18 | 0,007–0,12 | |
| C3H3F4Cl | (HCFC-244) | 12 | 0,009–0,14 | |
| C3H4FCl3 | (HCFC-251) | 12 | 0,001–0,01 | |
| C3H4F2Cl2 | (HCFC-252) | 16 | 0,005–0,04 | |
| C3H4F3Cl | (HCFC-253) | 12 | 0,003–0,03 | |
| C3H5FCl2 | (HCFC-261) | 9 | 0,002–0,02 | |
| C3H5F2Cl | (HCFC-262) | 9 | 0,002–0,02 | |
| C3H6FCl | (HCFC-271) | 5 | 0,001–0,03 | |

Skupina

Látka

Počet izomerů

Potenciál poškozování ozonu *

Stoletý potenciál globálního oteplování ***

Skupina I

Skupina I

CHFCl2

2

(HCFC-21) **

1

0,04

151

CHF2Cl

2

(HCFC-22) **

1

0,055

1 810

CH2FCl

2

(HCFC-31)

1

0,02

C2HFCl4

2

4

(HCFC-121)

2

0,01–0,04

C2HF2Cl3

2

2

3

(HCFC-122)

3

0,02–0,08

C2HF3Cl2

2

3

2

(HCFC-123)

3

0,02–0,06

77

CHCl2CF3

2

3

(HCFC-123) **

—

0,02

C2HF4Cl

2

4

(HCFC-124)

2

0,02–0,04

609

CHFClCF3

3

(HCFC-124) **

—

0,022

C2H2FCl3

2

2

3

(HCFC-131)

3

0,007–0,05

C2H2F2Cl2

2

2

2

2

(HCFC-132)

4

0,008–0,05

C2H2F3Cl

2

2

3

(HCFC-133)

3

0,02–0,06

C2H3FCl2

2

3

2

(HCFC-141)

3

0,005–0,07

CH3CFCl2

3

2

(HCFC-141b) **

—

0,11

725

C2H3F2Cl

2

3

2

(HCFC-142)

3

0,008–0,07

CH3CF2Cl

3

2

(HCFC-142b) **

—

0,065

2 310

C2H4FCl

2

4

(HCFC-151)

2

0,003–0,005

C3HFCl6

3

6

(HCFC-221)

5

0,015–0,07

C3HF2Cl5

3

2

5

(HCFC-222)

9

0,01–0,09

C3HF3Cl4

3

3

4

(HCFC-223)

12

0,01–0,08

C3HF4Cl3

3

4

3

(HCFC-224)

12

0,01–0,09

C3HF5Cl2

3

5

2

(HCFC-225)

9

0,02–0,07

CF3CF2CHCl2

3

2

2

(HCFC-225ca) **

—

0,025

122

CF2ClCF2CHClF

2

2

(HCFC-225cb) **

—

0,033

595

C3HF6Cl

3

6

(HCFC-226)

5

0,02–0,10

C3H2FCl5

3

2

5

(HCFC-231)

9

0,05–0,09

C3H2F2Cl4

3

2

2

4

(HCFC-232)

16

0,008–0,10

C3H2F3Cl3

3

2

3

3

(HCFC-233)

18

0,007–0,23

C3H2F4Cl2

3

2

4

2

(HCFC-234)

16

0,01–0,28

C3H2F5Cl

3

2

5

(HCFC-235)

9

0,03–0,52

C3H3FCl4

3

3

4

(HCFC-241)

12

0,004–0,09

C3H3F2Cl3

3

3

2

3

(HCFC-242)

18

0,005–0,13

C3H3F3Cl2

3

3

3

2

(HCFC-243)

18

0,007–0,12

C3H3F4Cl

3

3

4

(HCFC-244)

12

0,009–0,14

C3H4FCl3

3

4

3

(HCFC-251)

12

0,001–0,01

C3H4F2Cl2

3

4

2

2

(HCFC-252)

16

0,005–0,04

C3H4F3Cl

3

4

3

(HCFC-253)

12

0,003–0,03

C3H5FCl2

3

5

2

(HCFC-261)

9

0,002–0,02

C3H5F2Cl

3

5

2

(HCFC-262)

9

0,002–0,02

C3H6FCl

3

6

(HCFC-271)

5

0,001–0,03

| * | V případě, že je vyznačeno rozmezí ODP (hodnot potenciálu poškozování ozonu), použije se pro účely tohoto protokolu nejvyšší hodnota v tomto rozmezí. ODP uvedené jako jediná hodnota byly stanoveny z výpočtů založených na laboratorních měřeních. Ty, které jsou uvedeny jako rozmezí, jsou založeny na odhadech a jsou méně přesné. Rozmezí se týká isomerní skupiny. Horní hodnota je odhadem ODP izomeru s nejvyšší hodnotou ODP, dolní hodnota je odhadem ODP izomeru s nejnižší hodnotou ODP. |
| --- | --- |

*

V případě, že je vyznačeno rozmezí ODP (hodnot potenciálu poškozování ozonu), použije se pro účely tohoto protokolu nejvyšší hodnota v tomto rozmezí. ODP uvedené jako jediná hodnota byly stanoveny z výpočtů založených na laboratorních měřeních. Ty, které jsou uvedeny jako rozmezí, jsou založeny na odhadech a jsou méně přesné. Rozmezí se týká isomerní skupiny. Horní hodnota je odhadem ODP izomeru s nejvyšší hodnotou ODP, dolní hodnota je odhadem ODP izomeru s nejnižší hodnotou ODP.

| ** | Označuje obchodně nejvýznamnější látky s hodnotami ODP uvedenými u nich k použití pro účely protokolu. |
| --- | --- |

**

Označuje obchodně nejvýznamnější látky s hodnotami ODP uvedenými u nich k použití pro účely protokolu.

| *** | V případě látek, u nichž není uveden GWP (potenciál globálního oteplování), se použije výchozí hodnota 0, dokud hodnota GWP není vyznačena prostřednictvím postupu uvedeného v čl. 2 odst. 9 písm. a) bodu ii). |
| --- | --- |

***

V případě látek, u nichž není uveden GWP (potenciál globálního oteplování), se použije výchozí hodnota 0, dokud hodnota GWP není vyznačena prostřednictvím postupu uvedeného v čl. 2 odst. 9 písm. a) bodu ii).

Příloha v následujícím znění se vkládá do protokolu za přílohu E:

„Příloha F: Regulované látky

| Skupina | Látka | Stoletý potenciál globálního oteplování |
| --- | --- | --- |
| Skupina I |
| CHF2CHF2 | HFC-134 | 1 100 |
| CH2FCF3 | HFC-134a | 1 430 |
| CH2FCHF2 | HFC-143 | 353 |
| CHF2CH2CF3 | HFC-245fa | 1 030 |
| CF3CH2CF2CH3 | HFC-365mfc | 794 |
| CF3CHFCF3 | HFC-227ea | 3 220 |
| CH2FCF2CF3 | HFC-236cb | 1 340 |
| CHF2CHFCF3 | HFC-236ea | 1 370 |
| CF3CH2CF3 | HFC-236fa | 9 810 |
| CH2FCF2CHF2 | HFC-245ca | 693 |
| CF3CHFCHFCF2CF3 | HFC-43-10mee | 1 640 |
| CH2F2 | HFC-32 | 675 |
| CHF2CF3 | HFC-125 | 3 500 |
| CH3CF3 | HFC-143a | 4 470 |
| CH3F | HFC-41 | 92 |
| CH2FCH2F | HFC-152 | 53 |
| CH3CHF2 | HFC-152a | 124 |
| | | |
| Skupina II |
| CHF3 | HFC-23 | 14 800 |

Skupina

Látka

Stoletý potenciál globálního oteplování

Skupina I

CHF2CHF2

HFC-134

1 100

CH2FCF3

HFC-134a

1 430

CH2FCHF2

HFC-143

353

CHF2CH2CF3

HFC-245fa

1 030

CF3CH2CF2CH3

HFC-365mfc

794

CF3CHFCF3

HFC-227ea

3 220

CH2FCF2CF3

HFC-236cb

1 340

CHF2CHFCF3

HFC-236ea

1 370

CF3CH2CF3

HFC-236fa

9 810

CH2FCF2CHF2

HFC-245ca

693

CF3CHFCHFCF2CF3

HFC-43-10mee

1 640

CH2F2

HFC-32

675

CHF2CF3

HFC-125

3 500

CH3CF3

HFC-143a

4 470

CH3F

HFC-41

92

CH2FCH2F

HFC-152

53

CH3CHF2

HFC-152a

124

Skupina II

CHF3

HFC-23

14 800

Článek II

Článek II

Vztah ke změně z roku 1999

Vztah ke změně z roku 1999

Žádný stát nebo organizace pro regionální hospodářskou integraci nesmí uložit listinu o ratifikaci, přijetí nebo schválení nebo přístupu k této změně, pokud předtím nebo současně neuloží takovou listinu ke změně přijaté na jedenáctém zasedání smluvních stran v Pekingu dne 3. prosince 1999.

Článek III

Článek III

Vztah k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu a jejímu Kjótskému protokolu

Vztah k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu a jejímu Kjótskému protokolu

Tato změna nemá za následek vynětí částečně fluorovaných uhlovodíků z působnosti závazků obsažených v článku 4 a 12 Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu nebo v článku 2, 5, 7 a 10 Kjótského protokolu.

Článek IV

Článek IV

Vstup v platnost

Vstup v platnost

| 1. | S výjimkou uvedenou v odstavci 2 níže vstupuje tato změna v platnost dnem 1. ledna 2019 za předpokladu, že nejméně dvacet listin o ratifikaci, přijetí nebo schválení této změny bylo uloženo státy nebo organizacemi pro regionální hospodářskou integraci, které jsou smluvními stranami Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu. V případě, že tato podmínka nebude splněna k uvedenému datu, vstoupí změna v platnost devadesátým dnem následujícím po dni, kdy byla splněna. |
| --- | --- |

1.

S výjimkou uvedenou v odstavci 2 níže vstupuje tato změna v platnost dnem 1. ledna 2019 za předpokladu, že nejméně dvacet listin o ratifikaci, přijetí nebo schválení této změny bylo uloženo státy nebo organizacemi pro regionální hospodářskou integraci, které jsou smluvními stranami Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu. V případě, že tato podmínka nebude splněna k uvedenému datu, vstoupí změna v platnost devadesátým dnem následujícím po dni, kdy byla splněna.

| 2. | Úpravy článku 4 protokolu, regulace obchodu se státy, které nejsou smluvními stranami, uvedené v článku I této změny vstoupí v platnost dnem 1. ledna 2033 za předpokladu, že nejméně sedmdesát listin o ratifikaci, přijetí nebo schválení této změny bylo uloženo státy nebo organizacemi pro regionální hospodářskou integraci, které jsou smluvními stranami Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu. V případě, že tato podmínka nebude splněna k uvedenému datu, vstoupí změna v platnost devadesátým dnem následujícím po dni, kdy byla splněna. |
| --- | --- |

2.

Úpravy článku 4 protokolu, regulace obchodu se státy, které nejsou smluvními stranami, uvedené v článku I této změny vstoupí v platnost dnem 1. ledna 2033 za předpokladu, že nejméně sedmdesát listin o ratifikaci, přijetí nebo schválení této změny bylo uloženo státy nebo organizacemi pro regionální hospodářskou integraci, které jsou smluvními stranami Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu. V případě, že tato podmínka nebude splněna k uvedenému datu, vstoupí změna v platnost devadesátým dnem následujícím po dni, kdy byla splněna.

| 3. | Pro účely odstavce 1 a 2 se žádná listina uložená organizací pro regionální hospodářskou integraci nezapočte jako další k těm, které uložily členské státy takové organizace. |
| --- | --- |

3.

Pro účely odstavce 1 a 2 se žádná listina uložená organizací pro regionální hospodářskou integraci nezapočte jako další k těm, které uložily členské státy takové organizace.

| 4. | Po vstupu této změny v platnost, jak je uvedeno v odstavci 1 a 2, tato změna vstoupí v platnost pro jakoukoli další smluvní stranu protokolu devadesátým dnem po dni uložení její listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení. |
| --- | --- |

4.

Po vstupu této změny v platnost, jak je uvedeno v odstavci 1 a 2, tato změna vstoupí v platnost pro jakoukoli další smluvní stranu protokolu devadesátým dnem po dni uložení její listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení.

Článek V

Článek V

Prozatímní provádění

Prozatímní provádění

Každá smluvní strana může kdykoliv předtím, než tato změna pro ni vstoupí v platnost, prohlásit, že bude v období do takového vstupu v platnost provádět prozatímně jakékoli z regulačních opatření uvedených v článku 2 J a odpovídající oznamovací povinnosti v článku 7.

---

Prohlášení Evropské unie v souladu s čl. 13 odst. 3 Vídeňské úmluvy na ochranu ozonové vrstvy o rozsahu jejích pravomocí, pokud jde o záležitosti zahrnuté Vídeňskou úmluvou a Montrealským protokolem o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu

Tyto státy jsou v současnosti členy Evropské unie: Belgické království, Bulharská republika, Česká republika, Dánské království, Spolková republika Německo, Estonská republika, Irsko, Řecká republika, Španělské království, Francouzská republika, Chorvatská republika, Italská republika, Kyperská republika, Lotyšská republika, Litevská republika, Lucemburské velkovévodství, Maďarsko, Republika Malta, Nizozemské království, Rakouská republika, Polská republika, Portugalská republika, Rumunsko, Republika Slovinsko, Slovenská republika, Finská republika, Švédské království, Spojené království Velké Británie a Severního Irska.

V souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie, a zejména s čl. 192 odst. 1 uvedené smlouvy, má Unie pravomoc uzavírat mezinárodní dohody a plnit závazky z nich vyplývající, které přispívají k dosažení těchto cílů:

| — | zachování, ochrana a zlepšování kvality životního prostředí; |
| --- | --- |

—

zachování, ochrana a zlepšování kvality životního prostředí;

| — | ochrana lidského zdraví; |
| --- | --- |

—

ochrana lidského zdraví;

| — | uvážlivé a racionální využívání přírodních zdrojů; |
| --- | --- |

—

uvážlivé a racionální využívání přírodních zdrojů;

| — | podpora opatření na mezinárodní úrovni určených k řešení regionálních a celosvětových problémů, a zejména boj proti změně klimatu. |
| --- | --- |

—

podpora opatření na mezinárodní úrovni určených k řešení regionálních a celosvětových problémů, a zejména boj proti změně klimatu.

Unie vykonává svou pravomoc v oblasti, na niž se vztahuje Vídeňská úmluva a Montrealský protokol, přijímáním právních nástrojů, zejména přijetím nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1005/2009 ze dne 16. září 2009 o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (přepracované znění) (1), jež nahradilo dřívější právní předpisy na ochranu ozonové vrstvy, a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 517/2014 ze dne 16. dubna 2014 o fluorovaných skleníkových plynech a o zrušení nařízení (ES) č. 842/2006 (2). Unie je příslušná plnit povinnosti vyplývající z Vídeňské úmluvy a Montrealského protokolu, pro něž ustanovení právních nástrojů Unie – zejména výše uvedených – stanoví společná pravidla, a to v takovém rozsahu a tehdy, je-li působnost těchto společných pravidel ovlivněna nebo změněna ustanoveními Vídeňské úmluvy a Montrealského protokolu nebo právním aktem přijatým v rámci provádění této úmluvy nebo protokolu; v opačném případě sdílí pravomoc Unie nadále Unie a její členské státy.

1

2

Výkon pravomocí Evropskou unií podle smluv se ze své povahy průběžně vyvíjí. Unie si proto vyhrazuje právo toto prohlášení upravovat.

Jak je uvedeno v úmluvě, má Unie v oblasti výzkumu [...] pravomoc vyvíjet činnost, zejména vymezovat a provádět programy; avšak výkon této pravomoci nebrání členským státům ve výkonu jejich pravomoci.

---

(1)  
  Úř. věst. L 286, 31.10.2009, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 195.

2

---

NAŘÍZENÍ

| 14.9.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 236/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 236/14

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2017/1542

ze dne 8. června 2017,

kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35, pokud jde o výpočet regulatorních kapitálových požadavků pro některé třídy aktiv pojišťoven a zajišťoven (infrastrukturní společnosti)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (1), a zejména na čl. 50 odst. 1 písm. a) a čl. 111 odst. 1 písm. b), c) a m) uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Investiční plán pro Evropu se zaměřuje na odstranění překážek pro investice, zajištění viditelnosti a technické pomoci pro investiční projekty a na lepší využívání stávajících i nových finančních zdrojů. Zejména třetí pilíř tohoto investičního plánu je založen na odstraňování překážek pro investice a na zajišťování větší předvídatelnosti regulace s cílem zachovat atraktivitu Evropy pro investice. |
| --- | --- |

(1)

Investiční plán pro Evropu se zaměřuje na odstranění překážek pro investice, zajištění viditelnosti a technické pomoci pro investiční projekty a na lepší využívání stávajících i nových finančních zdrojů. Zejména třetí pilíř tohoto investičního plánu je založen na odstraňování překážek pro investice a na zajišťování větší předvídatelnosti regulace s cílem zachovat atraktivitu Evropy pro investice.

| (2) | Jedním z cílů unie kapitálových trhů je uvolnit kapitál v Evropě a nasměrovat jej mimo jiné na infrastrukturní projekty, které tento kapitál potřebují na rozvoj a vytváření pracovních míst. Pojišťovny, zejména životní pojišťovny, patří mezi největší institucionální investory v Evropě a mají schopnost poskytovat kapitál i dluhové financování na dlouhodobou infrastrukturu. |
| --- | --- |

(2)

Jedním z cílů unie kapitálových trhů je uvolnit kapitál v Evropě a nasměrovat jej mimo jiné na infrastrukturní projekty, které tento kapitál potřebují na rozvoj a vytváření pracovních míst. Pojišťovny, zejména životní pojišťovny, patří mezi největší institucionální investory v Evropě a mají schopnost poskytovat kapitál i dluhové financování na dlouhodobou infrastrukturu.

| (3) | Dne 2. dubna 2016 vstoupilo v platnost nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/467 (2), kterým se mění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 (3) a které pro účely kalibrace rizik vytvořilo odlišnou třídu aktiv pro projekty infrastruktury. |
| --- | --- |

(3)

Dne 2. dubna 2016 vstoupilo v platnost nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/467 (2), kterým se mění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 (3) a které pro účely kalibrace rizik vytvořilo odlišnou třídu aktiv pro projekty infrastruktury.

| (4) | Pokud jde o kritéria a kalibraci nové třídy aktiv pro infrastrukturní společnosti, Komise si vyžádala a obdržela další technické doporučení Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA). Toto technické doporučení rovněž doporučovalo některé změny kritérií pro investice do způsobilých infrastrukturních projektů zavedených nařízením (EU) 2016/467. |
| --- | --- |

(4)

Pokud jde o kritéria a kalibraci nové třídy aktiv pro infrastrukturní společnosti, Komise si vyžádala a obdržela další technické doporučení Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA). Toto technické doporučení rovněž doporučovalo některé změny kritérií pro investice do způsobilých infrastrukturních projektů zavedených nařízením (EU) 2016/467.

| (5) | Za účelem pokrytí situací strukturovaného financování projektů zahrnujících více právnických osob v rámci skupiny společností je třeba nahradit a rozšířit definici subjektu projektu infrastruktury tak, aby zahrnovala jak jednotlivé subjekty, tak i skupiny společností. Je třeba změnit znění příjmových kritérií tak, aby se vztahovala i na subjekty, které získávají podstatnou část svých příjmů z činností v oblasti infrastruktury. Pro posouzení zdrojů příjmů subjektu infrastruktury by měly být použity údaje z posledního účetního období, jsou-li k dispozici, nebo návrh financování, jako je například prospekt dluhopisů nebo finanční výhledy v žádosti o úvěr. Definice aktiv infrastruktury by měla zahrnovat i fyzická aktiva, aby byla umožněna způsobilost příslušných subjektů infrastruktury. |
| --- | --- |

(5)

Za účelem pokrytí situací strukturovaného financování projektů zahrnujících více právnických osob v rámci skupiny společností je třeba nahradit a rozšířit definici subjektu projektu infrastruktury tak, aby zahrnovala jak jednotlivé subjekty, tak i skupiny společností. Je třeba změnit znění příjmových kritérií tak, aby se vztahovala i na subjekty, které získávají podstatnou část svých příjmů z činností v oblasti infrastruktury. Pro posouzení zdrojů příjmů subjektu infrastruktury by měly být použity údaje z posledního účetního období, jsou-li k dispozici, nebo návrh financování, jako je například prospekt dluhopisů nebo finanční výhledy v žádosti o úvěr. Definice aktiv infrastruktury by měla zahrnovat i fyzická aktiva, aby byla umožněna způsobilost příslušných subjektů infrastruktury.

| (6) | Aby se zabránilo přímému vyloučení subjektů infrastruktury, které nejsou z právních nebo vlastnických důvodů schopny poskytnout věřitelům zajištění u veškerých aktiv, měly by být zahrnuty i mechanismy, které umožňují i jiná opatření za účelem zajištění ve prospěch věřitelů. |
| --- | --- |

(6)

Aby se zabránilo přímému vyloučení subjektů infrastruktury, které nejsou z právních nebo vlastnických důvodů schopny poskytnout věřitelům zajištění u veškerých aktiv, měly by být zahrnuty i mechanismy, které umožňují i jiná opatření za účelem zajištění ve prospěch věřitelů.

| (7) | Vzhledem k situacím, kdy podle vnitrostátních právních předpisů nemusí být vždy přípustné zřizovat zástavní práva před selháním, by měl být požadavek, aby byly akcie zastaveny ve prospěch věřitelů, zahrnut do jiných opatření za účelem zajištění. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k situacím, kdy podle vnitrostátních právních předpisů nemusí být vždy přípustné zřizovat zástavní práva před selháním, by měl být požadavek, aby byly akcie zastaveny ve prospěch věřitelů, zahrnut do jiných opatření za účelem zajištění.

| (8) | Pokud je souhlas stávajících věřitelů implicitně obsažen v podmínkách příslušného dokumentu, jako je například maximální limit zadlužení, mělo by být u investic do způsobilé infrastruktury povoleno další vydávání dluhových nástrojů stávajícím subjektem infrastruktury nebo skupinou společností. |
| --- | --- |

(8)

Pokud je souhlas stávajících věřitelů implicitně obsažen v podmínkách příslušného dokumentu, jako je například maximální limit zadlužení, mělo by být u investic do způsobilé infrastruktury povoleno další vydávání dluhových nástrojů stávajícím subjektem infrastruktury nebo skupinou společností.

| (9) | Kalibrace v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 by měla být úměrná příslušnému riziku. |
| --- | --- |

(9)

Kalibrace v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 by měla být úměrná příslušnému riziku.

| (10) | Na základě technického doporučení orgánu EIOPA změnit stávající zacházení s investicemi do projektů způsobilé infrastruktury by měla být změněna stávající ustanovení o projektech v oblasti infrastruktury. |
| --- | --- |

(10)

Na základě technického doporučení orgánu EIOPA změnit stávající zacházení s investicemi do projektů způsobilé infrastruktury by měla být změněna stávající ustanovení o projektech v oblasti infrastruktury.

| (11) | Technická doporučení orgánu EIOPA, jakož i dodatečné důkazy potvrzují, že investice do způsobilých infrastrukturních společností mohou být bezpečnější než investice mimo infrastrukturu. Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 by mělo být změněno tak, aby zahrnovalo nové kalibrace rizik pro investice do způsobilých infrastrukturních společností formou dluhového financování s cílem odlišit tyto investice od investic mimo infrastrukturu. |
| --- | --- |

(11)

Technická doporučení orgánu EIOPA, jakož i dodatečné důkazy potvrzují, že investice do způsobilých infrastrukturních společností mohou být bezpečnější než investice mimo infrastrukturu. Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 by mělo být změněno tak, aby zahrnovalo nové kalibrace rizik pro investice do způsobilých infrastrukturních společností formou dluhového financování s cílem odlišit tyto investice od investic mimo infrastrukturu.

| (12) | Vhodné definice a kritéria způsobilosti by měly zajistit obezřetné investiční chování pojišťoven. Tyto definice a kritéria by měly zajistit, že nižší kalibrace budou možné pouze u bezpečnějších investic. |
| --- | --- |

(12)

Vhodné definice a kritéria způsobilosti by měly zajistit obezřetné investiční chování pojišťoven. Tyto definice a kritéria by měly zajistit, že nižší kalibrace budou možné pouze u bezpečnějších investic.

| (13) | Diverzifikace příjmů nemusí být vždy možná u subjektů infrastruktury, které poskytují klíčová aktiva nebo služby infrastruktury jiným podnikům v oblasti infrastruktury. V takových situacích by mělo být při hodnocení předvídatelnosti příjmů povoleno zohlednit smluvní ujednání o povinnosti úhrady bez ohledu na realizaci odběru („take-or-pay“). |
| --- | --- |

(13)

Diverzifikace příjmů nemusí být vždy možná u subjektů infrastruktury, které poskytují klíčová aktiva nebo služby infrastruktury jiným podnikům v oblasti infrastruktury. V takových situacích by mělo být při hodnocení předvídatelnosti příjmů povoleno zohlednit smluvní ujednání o povinnosti úhrady bez ohledu na realizaci odběru („take-or-pay“).

| (14) | Zátěžové testování jako součást řízení investičního rizika by mělo zohlednit rizika vyplývající z činností mimo infrastrukturu. Za účelem obezřetného posouzení investičního rizika by však příjmy z těchto činností neměly být zohledněny při určování toho, zda lze finanční závazky splnit. |
| --- | --- |

(14)

Zátěžové testování jako součást řízení investičního rizika by mělo zohlednit rizika vyplývající z činností mimo infrastrukturu. Za účelem obezřetného posouzení investičního rizika by však příjmy z těchto činností neměly být zohledněny při určování toho, zda lze finanční závazky splnit.

| (15) | Po zavedení nové třídy aktiv způsobilých infrastrukturních společností by měla být odpovídajícím způsobem sladěna i další ustanovení nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35, jako je vzorec pro výpočet solventnostního kapitálového požadavku a požadavky na hloubkovou kontrolu, které jsou nezbytné pro obezřetné investiční rozhodování pojišťoven. |
| --- | --- |

(15)

Po zavedení nové třídy aktiv způsobilých infrastrukturních společností by měla být odpovídajícím způsobem sladěna i další ustanovení nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35, jako je vzorec pro výpočet solventnostního kapitálového požadavku a požadavky na hloubkovou kontrolu, které jsou nezbytné pro obezřetné investiční rozhodování pojišťoven.

| (16) | Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(16)

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (17) | Aby bylo možné okamžitě investovat do této třídy dlouhodobých aktiv infrastruktury, je důležité zajistit, aby toto nařízení vstoupilo v platnost co nejdříve, tj. prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(17)

Aby bylo možné okamžitě investovat do této třídy dlouhodobých aktiv infrastruktury, je důležité zajistit, aby toto nařízení vstoupilo v platnost co nejdříve, tj. prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 se mění takto:

| 1) | v článku 1 se body 55a a 55b nahrazují tímto:






  „55a. | „aktivy infrastruktury“ se rozumí fyzická aktiva, struktury nebo zařízení, systémy a sítě, které poskytují nebo podporují základní veřejné služby; |
| --- | --- | --- |

1)

v článku 1 se body 55a a 55b nahrazují tímto:

„55a.

„aktivy infrastruktury“ se rozumí fyzická aktiva, struktury nebo zařízení, systémy a sítě, které poskytují nebo podporují základní veřejné služby;

| 55b. | „subjektem infrastruktury“ se rozumí subjekt nebo skupina společností, kterým během posledního účetního období, za které jsou pro tento subjekt nebo skupinu k dispozici údaje, případně v návrhu na financování plyne podstatná většina příjmů z vlastnictví, financování, rozvoje nebo provozu aktiv infrastruktury;“; |
| --- | --- |

55b.

„subjektem infrastruktury“ se rozumí subjekt nebo skupina společností, kterým během posledního účetního období, za které jsou pro tento subjekt nebo skupinu k dispozici údaje, případně v návrhu na financování plyne podstatná většina příjmů z vlastnictví, financování, rozvoje nebo provozu aktiv infrastruktury;“;

| 2) | v článku 164a se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Investice do způsobilé infrastruktury pro účely tohoto nařízení zahrnují investice do subjektu infrastruktury, který splňuje tato kritéria:






  a) | peněžní toky, které aktiva infrastruktury generují, umožňují dostát všem finančním závazkům v trvalých zátěžových situacích, které jsou relevantní ve vztahu k rizikům projektu; |
| --- | --- | --- |

2)

v článku 164a se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Investice do způsobilé infrastruktury pro účely tohoto nařízení zahrnují investice do subjektu infrastruktury, který splňuje tato kritéria:

a)

peněžní toky, které aktiva infrastruktury generují, umožňují dostát všem finančním závazkům v trvalých zátěžových situacích, které jsou relevantní ve vztahu k rizikům projektu;

| b) | peněžní toky, které subjekt infrastruktury generuje pro věřitele a akciové investory, jsou předvídatelné; |
| --- | --- |

b)

peněžní toky, které subjekt infrastruktury generuje pro věřitele a akciové investory, jsou předvídatelné;

| c) | aktiva infrastruktury a subjekt infrastruktury se řídí regulačním nebo smluvním rámcem, který zajišťuje věřitelům a akciovým investorům vysoký stupeň ochrany včetně následujícího:






  a) | smluvní rámec musí obsahovat ustanovení, která účinně chrání věřitele a akciové investory proti ztrátám způsobeným ukončením projektu smluvní stranou, která se zavázala ke koupi zboží nebo služeb poskytovaných projektem infrastruktury, pokud není splněna jedna z následujících podmínek:






  i) | příjmy subjektu infrastruktury jsou financovány z plateb od velkého počtu uživatelů; nebo |
| --- | --- | --- | --- |

c)

aktiva infrastruktury a subjekt infrastruktury se řídí regulačním nebo smluvním rámcem, který zajišťuje věřitelům a akciovým investorům vysoký stupeň ochrany včetně následujícího:

a)

smluvní rámec musí obsahovat ustanovení, která účinně chrání věřitele a akciové investory proti ztrátám způsobeným ukončením projektu smluvní stranou, která se zavázala ke koupi zboží nebo služeb poskytovaných projektem infrastruktury, pokud není splněna jedna z následujících podmínek:

i)

příjmy subjektu infrastruktury jsou financovány z plateb od velkého počtu uživatelů; nebo

| ii) | na příjmy se vztahuje regulace míry návratnosti; |
| --- | --- |

ii)

na příjmy se vztahuje regulace míry návratnosti;

| b) | subjekt infrastruktury disponuje dostatečnými rezervami nebo jinými finančními opatřeními k pokrytí požadavků na pohotovostní financování a provozní kapitál projektu; |
| --- | --- |

b)

subjekt infrastruktury disponuje dostatečnými rezervami nebo jinými finančními opatřeními k pokrytí požadavků na pohotovostní financování a provozní kapitál projektu;

V případě investic v podobě dluhopisů nebo úvěrů musí tento smluvní rámec také obsahovat tato ustanovení:

| i) | věřitelé jsou zajištěni nebo mají výhodu zajištění v rozsahu povoleném platnými právními předpisy veškerými aktivy a smlouvami, které mají zásadní význam pro provoz projektu; |
| --- | --- |

i)

věřitelé jsou zajištěni nebo mají výhodu zajištění v rozsahu povoleném platnými právními předpisy veškerými aktivy a smlouvami, které mají zásadní význam pro provoz projektu;

| ii) | použití čistých peněžních toků z provozní činnosti po provedení povinných plateb z projektu pro jiné účely než na obsluhu dluhových závazků je omezeno; |
| --- | --- |

ii)

použití čistých peněžních toků z provozní činnosti po provedení povinných plateb z projektu pro jiné účely než na obsluhu dluhových závazků je omezeno;

| iii) | omezení činností, které mohou být na újmu věřitelů, včetně toho, že bez souhlasu stávajících věřitelů nelze vydat nové dluhové nástroje ve formě, která je s nimi dohodnuta, ledaže by takové nové vydání dluhových nástrojů bylo povoleno na základě dokumentace ke stávajícímu dluhu; |
| --- | --- |

iii)

omezení činností, které mohou být na újmu věřitelů, včetně toho, že bez souhlasu stávajících věřitelů nelze vydat nové dluhové nástroje ve formě, která je s nimi dohodnuta, ledaže by takové nové vydání dluhových nástrojů bylo povoleno na základě dokumentace ke stávajícímu dluhu;

Bez ohledu na bod i) druhého pododstavce v případě investic v podobě dluhopisů nebo úvěrů platí, že pokud mohou podniky prokázat, že zajištění všech aktiv a smluv není pro věřitele nezbytné k účinné ochraně nebo zpětnému získání převážné většiny jejich investic, lze použít jiné mechanismy zajištění. V takovém případě musí tyto jiné mechanismy zajištění obsahovat alespoň jednu z těchto možností:

| i) | zástavu obchodních podílů; |
| --- | --- |

i)

zástavu obchodních podílů;

| ii) | právo zasahovat do činnosti korporace (step-in rights); |
| --- | --- |

ii)

právo zasahovat do činnosti korporace (step-in rights);

| iii) | zástavní právo k bankovním účtům; |
| --- | --- |

iii)

zástavní právo k bankovním účtům;

| iv) | kontrolu nad peněžními toky; |
| --- | --- |

iv)

kontrolu nad peněžními toky;

| v) | smluvní podmínky týkající se zadávání zakázek; |
| --- | --- |

v)

smluvní podmínky týkající se zadávání zakázek;

| d) | v případě investic v podobě dluhopisů nebo úvěrů může pojišťovna nebo zajišťovna orgánu dohledu prokázat, že je schopna držet investici do doby splatnosti; |
| --- | --- |

d)

v případě investic v podobě dluhopisů nebo úvěrů může pojišťovna nebo zajišťovna orgánu dohledu prokázat, že je schopna držet investici do doby splatnosti;

| e) | v případě investic v podobě dluhopisů nebo úvěrů, pro které není k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, má tento investiční nástroj a jiné nástroje na stejné úrovni přednost před všemi ostatními pohledávkami s výjimkou zákonných nároků a pohledávek poskytovatelů likvidní facility, správců a protistran derivátů; |
| --- | --- |

e)

v případě investic v podobě dluhopisů nebo úvěrů, pro které není k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, má tento investiční nástroj a jiné nástroje na stejné úrovni přednost před všemi ostatními pohledávkami s výjimkou zákonných nároků a pohledávek poskytovatelů likvidní facility, správců a protistran derivátů;

| f) | v případě investic v podobě akcií, dluhopisů nebo úvěrů, pro které není k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, jsou splněna tato kritéria:






  i) | aktiva infrastruktury a subjekt infrastruktury se nacházejí v Evropském hospodářském prostoru nebo v zemích OECD; |
| --- | --- | --- |

f)

v případě investic v podobě akcií, dluhopisů nebo úvěrů, pro které není k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, jsou splněna tato kritéria:

i)

aktiva infrastruktury a subjekt infrastruktury se nacházejí v Evropském hospodářském prostoru nebo v zemích OECD;

| ii) | je-li projekt infrastruktury ve fázi výstavby, musí akciový investor, případně skupina akciových investorů jako celek, je-li jich více, splňovat následující kritéria:






  — | akcioví investoři v minulosti úspěšně vykonávali dohled nad projekty v oblasti infrastruktury a mají příslušné odborné znalosti, |
| --- | --- | --- |

ii)

je-li projekt infrastruktury ve fázi výstavby, musí akciový investor, případně skupina akciových investorů jako celek, je-li jich více, splňovat následující kritéria:

—

akcioví investoři v minulosti úspěšně vykonávali dohled nad projekty v oblasti infrastruktury a mají příslušné odborné znalosti,

| — | akcioví investoři mají nízké riziko selhání nebo existuje nízké riziko významných ztrát pro subjekt infrastruktury v důsledku jejich selhání, |
| --- | --- |

—

akcioví investoři mají nízké riziko selhání nebo existuje nízké riziko významných ztrát pro subjekt infrastruktury v důsledku jejich selhání,

| — | akcioví investoři jsou motivováni k ochraně zájmů investorů; |
| --- | --- |

—

akcioví investoři jsou motivováni k ochraně zájmů investorů;

| iii) | v případě, že existují stavební rizika, jsou zavedena ochranná opatření, která zajistí dokončení projektu podle dohodnuté specifikace, rozpočtu či lhůty pro dokončení; |
| --- | --- |

iii)

v případě, že existují stavební rizika, jsou zavedena ochranná opatření, která zajistí dokončení projektu podle dohodnuté specifikace, rozpočtu či lhůty pro dokončení;

| iv) | významná provozní rizika jsou náležitě řízena; |
| --- | --- |

iv)

významná provozní rizika jsou náležitě řízena;

| v) | subjekt infrastruktury používá testovanou technologii a koncepci; |
| --- | --- |

v)

subjekt infrastruktury používá testovanou technologii a koncepci;

| vi) | kapitálová struktura subjektu infrastruktury umožňuje obsluhu jeho dluhů; |
| --- | --- |

vi)

kapitálová struktura subjektu infrastruktury umožňuje obsluhu jeho dluhů;

| vii) | riziko refinancování pro subjekt infrastruktury je nízké; |
| --- | --- |

vii)

riziko refinancování pro subjekt infrastruktury je nízké;

| viii) | subjekt infrastruktury používá deriváty pouze za účelem zmírnění rizik.“; |
| --- | --- |

viii)

subjekt infrastruktury používá deriváty pouze za účelem zmírnění rizik.“;

| 3) | vkládá se nový článek 164b, který zní:

  „Článek 164b
  Investice do způsobilých infrastrukturních společností
  Investice do způsobilých infrastrukturních společností pro účely tohoto nařízení zahrnují investice do subjektu infrastruktury, který splňuje tato kritéria:






  1) | podstatná většina příjmů subjektu infrastruktury pochází z vlastnictví, financování, rozvoje nebo provozu aktiv infrastruktury nacházejících se v Evropském hospodářském prostoru nebo v zemích OECD; |
| --- | --- | --- |

3)

vkládá se nový článek 164b, který zní:

„Článek 164b

Investice do způsobilých infrastrukturních společností

Investice do způsobilých infrastrukturních společností pro účely tohoto nařízení zahrnují investice do subjektu infrastruktury, který splňuje tato kritéria:

1)

podstatná většina příjmů subjektu infrastruktury pochází z vlastnictví, financování, rozvoje nebo provozu aktiv infrastruktury nacházejících se v Evropském hospodářském prostoru nebo v zemích OECD;

| 2) | příjmy z aktiv infrastruktury splňují jedno z kritérií uvedených v čl. 164a odst. 2 písm. a); |
| --- | --- |

2)

příjmy z aktiv infrastruktury splňují jedno z kritérií uvedených v čl. 164a odst. 2 písm. a);

| 3) | pokud příjmy subjektu infrastruktury nejsou financovány z plateb od velkého počtu uživatelů, musí být strana, která se zavázala ke koupi zboží nebo služeb poskytovaných subjektem projektu infrastruktury, jedním ze subjektů uvedených v čl. 164a odst. 2 písm. b); |
| --- | --- |

3)

pokud příjmy subjektu infrastruktury nejsou financovány z plateb od velkého počtu uživatelů, musí být strana, která se zavázala ke koupi zboží nebo služeb poskytovaných subjektem projektu infrastruktury, jedním ze subjektů uvedených v čl. 164a odst. 2 písm. b);

| 4) | tyto příjmy jsou diverzifikovány z hlediska činností, místa nebo plátců, pokud se na ně nevztahuje regulace míry návratnosti v souladu s čl. 164a odst. 1 písm. c) bodu a) podbodu ii) či smluvní ujednání o povinnosti úhrady bez ohledu na realizaci odběru („take-or-pay“), případně se tyto příjmy neodvíjejí od disponibilního množství; |
| --- | --- |

4)

tyto příjmy jsou diverzifikovány z hlediska činností, místa nebo plátců, pokud se na ně nevztahuje regulace míry návratnosti v souladu s čl. 164a odst. 1 písm. c) bodu a) podbodu ii) či smluvní ujednání o povinnosti úhrady bez ohledu na realizaci odběru („take-or-pay“), případně se tyto příjmy neodvíjejí od disponibilního množství;

| 5) | v případě investic v podobě dluhopisů nebo úvěrů může pojišťovna nebo zajišťovna orgánu dohledu prokázat, že je schopna držet investici do doby splatnosti; |
| --- | --- |

5)

v případě investic v podobě dluhopisů nebo úvěrů může pojišťovna nebo zajišťovna orgánu dohledu prokázat, že je schopna držet investici do doby splatnosti;

| 6) | v případě, že pro subjekt infrastruktury není k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou:






  a) | kapitálová struktura infrastrukturní společnosti mu umožňuje obsluhu celého jeho dluhu podle konzervativních předpokladů na základě analýzy příslušných finančních poměrových ukazatelů; |
| --- | --- | --- |

6)

v případě, že pro subjekt infrastruktury není k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou:

a)

kapitálová struktura infrastrukturní společnosti mu umožňuje obsluhu celého jeho dluhu podle konzervativních předpokladů na základě analýzy příslušných finančních poměrových ukazatelů;

| b) | subjekt infrastruktury musí být aktivní nejméně po dobu tří let nebo v případě nabytí podniku musí být v provozu nejméně tři roky; |
| --- | --- |

b)

subjekt infrastruktury musí být aktivní nejméně po dobu tří let nebo v případě nabytí podniku musí být v provozu nejméně tři roky;

| 7) | pokud je pro subjekt infrastruktury k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, má takové úvěrové hodnocení stupeň úvěrové kvality mezi 0 až 3.“; |
| --- | --- |

7)

pokud je pro subjekt infrastruktury k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, má takové úvěrové hodnocení stupeň úvěrové kvality mezi 0 až 3.“;

| 4) | článek 168 se mění takto:






  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:

  „1.   Podmodul akciového rizika uvedený v čl. 105 odst. 5 druhém pododstavci písm. b) směrnice 2009/138/ES zahrnuje podmodul rizika pro akcie typu 1, podmodul rizika pro akcie typu 2, podmodul rizika pro akcie způsobilé infrastruktury a podmodul rizika pro akcie způsobilých infrastrukturních společností“; |
| --- | --- | --- |

4)

článek 168 se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Podmodul akciového rizika uvedený v čl. 105 odst. 5 druhém pododstavci písm. b) směrnice 2009/138/ES zahrnuje podmodul rizika pro akcie typu 1, podmodul rizika pro akcie typu 2, podmodul rizika pro akcie způsobilé infrastruktury a podmodul rizika pro akcie způsobilých infrastrukturních společností“;

| b) | vkládá se nový odstavec 3b, který zní:

  „3b.   Akcie způsobilých infrastrukturních společností zahrnují investice do akcií subjektů infrastruktury, které splňují kritéria stanovená v článku 164b.“; |
| --- | --- |

b)

vkládá se nový odstavec 3b, který zní:

„3b.   Akcie způsobilých infrastrukturních společností zahrnují investice do akcií subjektů infrastruktury, které splňují kritéria stanovená v článku 164b.“;

| c) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:

  „4.   Kapitálový požadavek k akciovému riziku se rovná:





  kde:






  a) | SCRequ1
  označuje kapitálový požadavek pro akcie typu 1; |
| --- | --- | --- |

c)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   Kapitálový požadavek k akciovému riziku se rovná:

Formula

kde:

a)

SCRequ1
  označuje kapitálový požadavek pro akcie typu 1;

| b) | SCRequ2
  označuje kapitálový požadavek pro akcie typu 2; |
| --- | --- |

b)

SCRequ2
  označuje kapitálový požadavek pro akcie typu 2;

| c) | SCRquinf
  označuje kapitálový požadavek pro akcie způsobilé infrastruktury; |
| --- | --- |

c)

SCRquinf
  označuje kapitálový požadavek pro akcie způsobilé infrastruktury;

| d) | označuje kapitálový požadavek pro akcie způsobilých infrastrukturních společností.“; |
| --- | --- |

d)

označuje kapitálový požadavek pro akcie způsobilých infrastrukturních společností.“;

| d) | odstavec 6 se mění takto:






  i) | písmena a) a b) se nahrazují tímto:






  „a) | akcie jiné než akcie způsobilé infrastruktury nebo akcie způsobilých infrastrukturních společností, držené v rámci subjektů kolektivního investování, jež jsou kvalifikovanými fondy sociálního podnikání ve smyslu čl. 3 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 346/2013 (*1), pokud lze na všechny expozice v rámci daného subjektu kolektivního investování uplatnit přístup se zohledněním uvedený v článku 84 tohoto nařízení, nebo podílové jednotky či akcie těchto fondů, pokud přístup se zohledněním nelze uplatnit na všechny expozice v rámci daného subjektu kolektivního investování; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

odstavec 6 se mění takto:

i)

písmena a) a b) se nahrazují tímto:

„a)

akcie jiné než akcie způsobilé infrastruktury nebo akcie způsobilých infrastrukturních společností, držené v rámci subjektů kolektivního investování, jež jsou kvalifikovanými fondy sociálního podnikání ve smyslu čl. 3 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 346/2013 (*1), pokud lze na všechny expozice v rámci daného subjektu kolektivního investování uplatnit přístup se zohledněním uvedený v článku 84 tohoto nařízení, nebo podílové jednotky či akcie těchto fondů, pokud přístup se zohledněním nelze uplatnit na všechny expozice v rámci daného subjektu kolektivního investování;

*1

| b) | akcie jiné než akcie způsobilé infrastruktury nebo akcie způsobilých infrastrukturních společností, držené v rámci subjektů kolektivního investování, jež jsou kvalifikovanými fondy rizikového kapitálu ve smyslu čl. 3 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 345/2013 (*2), pokud lze na všechny expozice v rámci daného subjektu kolektivního investování uplatnit přístup se zohledněním uvedený v článku 84 tohoto nařízení, nebo podílové jednotky či akcie těchto fondů, pokud přístup se zohledněním nelze uplatnit na všechny expozice v rámci daného subjektu kolektivního investování; |
| --- | --- |

b)

akcie jiné než akcie způsobilé infrastruktury nebo akcie způsobilých infrastrukturních společností, držené v rámci subjektů kolektivního investování, jež jsou kvalifikovanými fondy rizikového kapitálu ve smyslu čl. 3 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 345/2013 (*2), pokud lze na všechny expozice v rámci daného subjektu kolektivního investování uplatnit přístup se zohledněním uvedený v článku 84 tohoto nařízení, nebo podílové jednotky či akcie těchto fondů, pokud přístup se zohledněním nelze uplatnit na všechny expozice v rámci daného subjektu kolektivního investování;

*2

(*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 346/2013 ze dne 17. dubna 2013 o evropských fondech sociálního podnikání (Úř. věst. L 115, 25.4.2013, s. 18)."

*1

(*2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 345/2013 ze dne 17. dubna 2013 o evropských fondech rizikového kapitálu (Úř. věst. L 115, 25.4.2013, s. 1).“;"

*2

| ii) | v písmeni c) se bod i) nahrazuje tímto:






  „i) | akcie jiné než akcie způsobilé infrastruktury nebo akcie způsobilých infrastrukturních společností, držené v rámci takových fondů, pokud lze na všechny expozice v rámci daného alternativního investičního fondu uplatnit přístup se zohledněním uvedený v článku 84 tohoto nařízení;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

v písmeni c) se bod i) nahrazuje tímto:

„i)

akcie jiné než akcie způsobilé infrastruktury nebo akcie způsobilých infrastrukturních společností, držené v rámci takových fondů, pokud lze na všechny expozice v rámci daného alternativního investičního fondu uplatnit přístup se zohledněním uvedený v článku 84 tohoto nařízení;“;

| iii) | písmeno d) se nahrazuje tímto:






  „d) | akcie jiné než akcie způsobilé infrastruktury nebo akcie způsobilých infrastrukturních společností, držené v rámci subjektů kolektivního investování, jež mají povolení jako evropské fondy dlouhodobých investic podle nařízení (EU) 2015/760, pokud lze na všechny expozice v rámci daného subjektu kolektivního investování uplatnit přístup se zohledněním uvedený v článku 84 tohoto nařízení, nebo podílové jednotky či akcie těchto fondů, pokud přístup se zohledněním nelze uplatnit na všechny expozice v rámci daného subjektu kolektivního investování.“; |
| --- | --- | --- |

iii)

písmeno d) se nahrazuje tímto:

„d)

akcie jiné než akcie způsobilé infrastruktury nebo akcie způsobilých infrastrukturních společností, držené v rámci subjektů kolektivního investování, jež mají povolení jako evropské fondy dlouhodobých investic podle nařízení (EU) 2015/760, pokud lze na všechny expozice v rámci daného subjektu kolektivního investování uplatnit přístup se zohledněním uvedený v článku 84 tohoto nařízení, nebo podílové jednotky či akcie těchto fondů, pokud přístup se zohledněním nelze uplatnit na všechny expozice v rámci daného subjektu kolektivního investování.“;

| 5) | v článku 169 se doplňuje nový odstavec 4, který zní:

  „4.   Kapitálový požadavek pro akcie způsobilých infrastrukturních společností uvedené v článku 168 tohoto nařízení se rovná ztrátě primárního kapitálu, která by vyplynula z následujících okamžitých poklesů:






  a) | okamžitého poklesu rovnajícího se 22 % hodnoty investic do akcií způsobilých infrastrukturních společností, které jsou přidruženými podniky ve smyslu čl. 212 odst. 1 písm. b) a čl. 212 odst. 2 směrnice 2009/138/ES, pokud jsou tyto investice strategické povahy; |
| --- | --- | --- |

5)

v článku 169 se doplňuje nový odstavec 4, který zní:

„4.   Kapitálový požadavek pro akcie způsobilých infrastrukturních společností uvedené v článku 168 tohoto nařízení se rovná ztrátě primárního kapitálu, která by vyplynula z následujících okamžitých poklesů:

a)

okamžitého poklesu rovnajícího se 22 % hodnoty investic do akcií způsobilých infrastrukturních společností, které jsou přidruženými podniky ve smyslu čl. 212 odst. 1 písm. b) a čl. 212 odst. 2 směrnice 2009/138/ES, pokud jsou tyto investice strategické povahy;

| b) | okamžitého poklesu rovnajícího se součtu 36 % a 92 % symetrické úpravy, podle článku 172 tohoto nařízení, hodnoty jiných akcií způsobilých infrastrukturních společností než akcií uvedených v písmeni a).“; |
| --- | --- |

b)

okamžitého poklesu rovnajícího se součtu 36 % a 92 % symetrické úpravy, podle článku 172 tohoto nařízení, hodnoty jiných akcií způsobilých infrastrukturních společností než akcií uvedených v písmeni a).“;

| 6) | v článku 170 se doplňuje nový odstavec 4, který zní:

  „4.   Pokud pojišťovna nebo zajišťovna získala souhlas orgánů dohledu s uplatněním ustanovení článku 304 směrnice 2009/138/ES, kapitálový požadavek pro akcie způsobilých infrastrukturních společností se rovná ztrátě primárního kapitálu, která by vyplynula z následujících okamžitých poklesů:






  a) | okamžitého poklesu rovnajícího se 22 % hodnoty akcií způsobilých infrastrukturních společností odpovídajících činnostem uvedeným v čl. 304 odst. 1 písm. b) bodě i) směrnice 2009/138/ES; |
| --- | --- | --- |

6)

v článku 170 se doplňuje nový odstavec 4, který zní:

„4.   Pokud pojišťovna nebo zajišťovna získala souhlas orgánů dohledu s uplatněním ustanovení článku 304 směrnice 2009/138/ES, kapitálový požadavek pro akcie způsobilých infrastrukturních společností se rovná ztrátě primárního kapitálu, která by vyplynula z následujících okamžitých poklesů:

a)

okamžitého poklesu rovnajícího se 22 % hodnoty akcií způsobilých infrastrukturních společností odpovídajících činnostem uvedeným v čl. 304 odst. 1 písm. b) bodě i) směrnice 2009/138/ES;

| b) | okamžitého poklesu rovnajícího se 22 % hodnoty investic do akcií způsobilých infrastrukturních společností, které jsou přidruženými podniky ve smyslu čl. 212 odst. 1 písm. b) a čl. 212 odst. 2 směrnice 2009/138/ES, pokud jsou tyto investice strategické povahy; |
| --- | --- |

b)

okamžitého poklesu rovnajícího se 22 % hodnoty investic do akcií způsobilých infrastrukturních společností, které jsou přidruženými podniky ve smyslu čl. 212 odst. 1 písm. b) a čl. 212 odst. 2 směrnice 2009/138/ES, pokud jsou tyto investice strategické povahy;

| c) | okamžitého poklesu rovnajícího se součtu 36 % a 92 % symetrické úpravy, podle článku 172 tohoto nařízení, hodnoty jiných akcií způsobilých infrastrukturních společností než akcií uvedených v písmenech a) nebo b).“; |
| --- | --- |

c)

okamžitého poklesu rovnajícího se součtu 36 % a 92 % symetrické úpravy, podle článku 172 tohoto nařízení, hodnoty jiných akcií způsobilých infrastrukturních společností než akcií uvedených v písmenech a) nebo b).“;

| 7) | v článku 171 se úvodní věta nahrazuje tímto:
  „Pro účely čl. 169 odst. 1 písm. a), odst. 2 písm. a), odst. 3 písm. a) a odst. 4 písm. a) a čl. 170 odst. 1 písm. b), odst. 2 písm. b), odst. 3 písm. b) a odst. 4 písm. b) se akciovými investicemi strategické povahy rozumí akciové investice, jimiž pojišťovna nebo zajišťovna držící účast prokazuje:“; |
| --- | --- |

7)

v článku 171 se úvodní věta nahrazuje tímto:

„Pro účely čl. 169 odst. 1 písm. a), odst. 2 písm. a), odst. 3 písm. a) a odst. 4 písm. a) a čl. 170 odst. 1 písm. b), odst. 2 písm. b), odst. 3 písm. b) a odst. 4 písm. b) se akciovými investicemi strategické povahy rozumí akciové investice, jimiž pojišťovna nebo zajišťovna držící účast prokazuje:“;

| 8) | v článku 180 se doplňují nové odstavce 14, 15 a 16, které znějí:

  „14.   Expozicím v podobě dluhopisů a úvěrů, které splňují kritéria stanovená v odstavci 15, se přidělí rizikový faktor stress
  i
  v závislosti na stupni úvěrové kvality a na duraci dané expozice podle této tabulky:














  Stupeň úvěrové kvality | 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Durace
  (duri
  ) | stress
  i | ai | bi | ai | bi | ai | bi | ai | bi |
| do 5 let včetně | bi
  · duri | — | 0,68 % | — | 0,83 % | — | 1,05 % | — | 1,88 % |
| Od 5 do 10 let včetně | ai
  - bi
  · (duri
  – 5) | 3,38 % | 0,38 % | 4,13 % | 0,45 % | 5,25 % | 0,53 % | 9,38 % | 1,13 % |
| Od 10 do 15 let včetně | ai
  - bi
  · (dur
  i – 10) | 5,25 % | 0,38 % | 6,38 % | 0,38 % | 7,88 % | 0,38 % | 15,0 % | 0,75 % |
| Od 15 do 20 let včetně | ai
  - bi
  · (duri
  – 15) | 7,13 % | 0,38 % | 8,25 % | 0,38 % | 9,75 % | 0,38 % | 18,75 % | 0,75 % |
| Více než 20 let | min[ai
  - bi
  · (duri
  – 20);1] | 9,0 % | 0,38 % | 10,13 % | 0,38 % | 11,63 % | 0,38 % | 22,50 % | 0,38 % |

8)

v článku 180 se doplňují nové odstavce 14, 15 a 16, které znějí:

„14.   Expozicím v podobě dluhopisů a úvěrů, které splňují kritéria stanovená v odstavci 15, se přidělí rizikový faktor stress
  i
  v závislosti na stupni úvěrové kvality a na duraci dané expozice podle této tabulky:

Stupeň úvěrové kvality

0

1

2

3

Durace

(duri
  )

stress
  i

ai

bi

ai

bi

ai

bi

ai

bi

do 5 let včetně

bi
  · duri

—

0,68 %

—

0,83 %

—

1,05 %

—

1,88 %

Od 5 do 10 let včetně

ai
  - bi
  · (duri
  – 5)

3,38 %

0,38 %

4,13 %

0,45 %

5,25 %

0,53 %

9,38 %

1,13 %

Od 10 do 15 let včetně

ai
  - bi
  · (dur
  i – 10)

5,25 %

0,38 %

6,38 %

0,38 %

7,88 %

0,38 %

15,0 %

0,75 %

Od 15 do 20 let včetně

ai
  - bi
  · (duri
  – 15)

7,13 %

0,38 %

8,25 %

0,38 %

9,75 %

0,38 %

18,75 %

0,75 %

Více než 20 let

min[ai
  - bi
  · (duri
  – 20);1]

9,0 %

0,38 %

10,13 %

0,38 %

11,63 %

0,38 %

22,50 %

0,38 %

15.   Na expozice, kterým je přidělen rizikový faktor podle odstavce 14, se vztahují tato kritéria:

| a) | expozice se týká investice do způsobilé infrastrukturní společnosti, která splňuje kritéria stanovená v článku 164b; |
| --- | --- |

a)

expozice se týká investice do způsobilé infrastrukturní společnosti, která splňuje kritéria stanovená v článku 164b;

| b) | expozice není aktivem, které splňuje následující podmínky:






  — | je přiděleno portfoliu vyrovnávací úpravy podle čl. 77b odst. 2 směrnice 2009/138/ES, |
| --- | --- | --- |

b)

expozice není aktivem, které splňuje následující podmínky:

—

je přiděleno portfoliu vyrovnávací úpravy podle čl. 77b odst. 2 směrnice 2009/138/ES,

| — | byl mu přiřazen stupeň úvěrové kvality mezi 0 a 2; |
| --- | --- |

—

byl mu přiřazen stupeň úvěrové kvality mezi 0 a 2;

| c) | pro subjekt infrastruktury je k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou; |
| --- | --- |

c)

pro subjekt infrastruktury je k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou;

| d) | expozici byl přiřazen stupeň úvěrové kvality mezi 0 a 3. |
| --- | --- |

d)

expozici byl přiřazen stupeň úvěrové kvality mezi 0 a 3.

16.   Expozicím v podobě dluhopisů a úvěrů, které splňují kritéria stanovená v odst. 15 písm. a) a b), avšak nesplňují kritéria stanovená v odst. 15 písm. c), se přidělí rizikový faktor stressi
  odpovídající stupni úvěrové kvality 3 a duraci dané expozice v souladu s tabulkou uvedenou v odstavci 14.“;

| 9) | v čl. 181 písm. b) se druhý odstavec nahrazuje tímto:

  „V případě aktiv ve vyčleněném portfoliu, u kterých není k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, a v případě aktiv způsobilé infrastruktury a aktiv způsobilých infrastrukturních společností, kterým byl přiřazen stupeň úvěrové kvality 3, se redukční faktor rovná 100 %.“; |
| --- | --- |

9)

v čl. 181 písm. b) se druhý odstavec nahrazuje tímto:

„V případě aktiv ve vyčleněném portfoliu, u kterých není k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, a v případě aktiv způsobilé infrastruktury a aktiv způsobilých infrastrukturních společností, kterým byl přiřazen stupeň úvěrové kvality 3, se redukční faktor rovná 100 %.“;

| 10) | článek 261a se nahrazuje tímto:

  „Článek 261a

  Řízení rizik u investic do způsobilé infrastruktury nebo investic do způsobilých infrastrukturních společností

  1.   Pojišťovny a zajišťovny před uskutečněním investice do způsobilé infrastruktury nebo do způsobilé infrastrukturní společnosti provedou náležitou hloubkovou kontrolu, jež zahrnuje všechny tyto prvky:






  a) | zdokumentované posouzení toho, jak subjekt infrastruktury splňuje kritéria stanovená v článku 164a nebo 164b, které bylo podrobeno procesu validace prováděné osobami, které nepodléhají vlivu ze strany osob odpovědných za posouzení kritérií a které nemají s danými osobami potenciální střety zájmů; |
| --- | --- | --- |

10)

článek 261a se nahrazuje tímto:

„Článek 261a

Řízení rizik u investic do způsobilé infrastruktury nebo investic do způsobilých infrastrukturních společností

1.   Pojišťovny a zajišťovny před uskutečněním investice do způsobilé infrastruktury nebo do způsobilé infrastrukturní společnosti provedou náležitou hloubkovou kontrolu, jež zahrnuje všechny tyto prvky:

a)

zdokumentované posouzení toho, jak subjekt infrastruktury splňuje kritéria stanovená v článku 164a nebo 164b, které bylo podrobeno procesu validace prováděné osobami, které nepodléhají vlivu ze strany osob odpovědných za posouzení kritérií a které nemají s danými osobami potenciální střety zájmů;

| b) | potvrzení, že každý finanční model pro peněžní toky subjektu infrastruktury byl podroben procesu validace prováděné osobami, které nepodléhají vlivu ze strany osob odpovědných za vývoj finančního modelu a které nemají s danými osobami potenciální střety zájmů. |
| --- | --- |

b)

potvrzení, že každý finanční model pro peněžní toky subjektu infrastruktury byl podroben procesu validace prováděné osobami, které nepodléhají vlivu ze strany osob odpovědných za vývoj finančního modelu a které nemají s danými osobami potenciální střety zájmů.

2.   Pojišťovny a zajišťovny investující do způsobilé infrastruktury nebo do způsobilých infrastrukturních společností pravidelně sledují a provádějí zátěžové testy peněžních toků a hodnot kolaterálu subjektu infrastruktury. Zátěžové testy musí být přiměřené povaze, rozsahu a složitosti rizika obsaženého v projektu infrastruktury.

3.   Zátěžové testování zohledňuje rizika vyplývající z činností mimo infrastrukturu, avšak příjmy z těchto činností se nezohlední při určování, zda je subjekt infrastruktury schopen splnit své finanční závazky.

4.   Pojišťovny nebo zajišťovny s významnými investicemi do způsobilé infrastruktury nebo do způsobilých infrastrukturních společností při zavádění písemných koncepcí uvedených v čl. 41 odst. 3 směrnice 2009/138/ES do těchto koncepcí zahrnou ustanovení pro účinné sledování daných investic během fáze výstavby a pro maximalizaci částky získané z těchto investic, nastane-li scénář řešení problémů.

5.   Pojišťovny nebo zajišťovny investující do způsobilé infrastruktury nebo do způsobilých infrastrukturních společností formou dluhopisů nebo úvěrů koncipují řízení aktiv a závazků tak, aby byly průběžně schopny držet investice do splatnosti.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 8. června 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 335, 17.12.2009, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/467 ze dne 30. září 2015, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35, pokud jde o výpočet regulatorních kapitálových požadavků pro několik tříd aktiv pojišťoven a zajišťoven (Úř. věst. L 85, 1.4.2016, s. 6).

2

(3)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 ze dne 10. října 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (Úř. věst. L 12, 17.1.2015, s. 1).

3

---

ROZHODNUTÍ

| 14.9.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 236/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 236/22

---

ROZHODNUTÍ ZÁSTUPCŮ VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ (EU, Euratom) 2017/1543

ze dne 6. září 2017

o jmenování jednoho soudce Tribunálu

ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 19 této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 254 a 255 této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména čl. 106a odst. 1 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 48 Protokolu č. 3 o statutu Soudního dvora Evropské unie, ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2015/2422 (1), stanoví, že Tribunál se od 1. září 2016 skládá ze 47 soudců. Podle čl. 2 písm. b) uvedeného nařízení je funkční období sedmi dodatečných soudců stanoveno tak, že konec jejich funkčního období odpovídá částečným obměnám Tribunálu, ke kterým dojde ke dni 1. září 2019 a ke dni 1. září 2022. |
| --- | --- |

(1)

Článek 48 Protokolu č. 3 o statutu Soudního dvora Evropské unie, ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2015/2422 (1), stanoví, že Tribunál se od 1. září 2016 skládá ze 47 soudců. Podle čl. 2 písm. b) uvedeného nařízení je funkční období sedmi dodatečných soudců stanoveno tak, že konec jejich funkčního období odpovídá částečným obměnám Tribunálu, ke kterým dojde ke dni 1. září 2019 a ke dni 1. září 2022.

| (2) | V této souvislosti byl na místo dodatečného soudce Tribunálu navržen pan Geert DE BAERE. |
| --- | --- |

(2)

V této souvislosti byl na místo dodatečného soudce Tribunálu navržen pan Geert DE BAERE.

| (3) | Výbor zřízený článkem 255 Smlouvy o fungování Evropské unie vydal stanovisko k vhodnosti pana Geerta DE BAEREHO pro výkon funkce soudce Tribunálu. |
| --- | --- |

(3)

Výbor zřízený článkem 255 Smlouvy o fungování Evropské unie vydal stanovisko k vhodnosti pana Geerta DE BAEREHO pro výkon funkce soudce Tribunálu.

| (4) | Pan Geert DE BAERE by tedy měl být jmenován soudcem Tribunálu na období ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost do dne 31. srpna 2022, |
| --- | --- |

(4)

Pan Geert DE BAERE by tedy měl být jmenován soudcem Tribunálu na období ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost do dne 31. srpna 2022,

PŘIJALI TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Pan Geert DE BAERE je jmenován soudcem Tribunálu na období ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost do dne 31. srpna 2022.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 6. září 2017.

předsedkyně

K. TAEL

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2015/2422 ze dne 16. prosince 2015, kterým se mění Protokol č. 3 o statutu Soudního dvora Evropské unie (Úř. věst. L 341, 24.12.2015, s. 14).

1

---

DOPORUČENÍ

| 14.9.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 236/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 236/23

---

DOPORUČENÍ RADY PŘIDRUŽENÍ EU-EGYPT č. 1/2017

ze dne 25. července 2017

o dohodě na prioritách partnerství EU a Egypta [2017/1544]

RADA PŘIDRUŽENÍ EU-EGYPT,

s ohledem na Evropsko-středomořskou dohodu zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé (1), a zejména na článek 76 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) byla podepsána dne 25. června 2001 a vstoupila v platnost dne 1. června 2004. |
| --- | --- |

(1)

Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) byla podepsána dne 25. června 2001 a vstoupila v platnost dne 1. června 2004.

| (2) | Článek 76 dohody zmocňuje Radu přidružení učinit příslušná rozhodnutí pro účely dosažení cílů dohody. |
| --- | --- |

(2)

Článek 76 dohody zmocňuje Radu přidružení učinit příslušná rozhodnutí pro účely dosažení cílů dohody.

| (3) | V souladu s článkem 86 dohody mají strany přijmout všechna obecná či zvláštní opatření pro splnění svých závazků vyplývajících z dohody a dbát na to, aby bylo cílů vytčených v dohodě dosaženo. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s článkem 86 dohody mají strany přijmout všechna obecná či zvláštní opatření pro splnění svých závazků vyplývajících z dohody a dbát na to, aby bylo cílů vytčených v dohodě dosaženo.

| (4) | Z přezkumu evropské politiky sousedství vyplynul návrh nové fáze vztahů s partnery, umožňujících větší pocit odpovědnosti oběma stranám. |
| --- | --- |

(4)

Z přezkumu evropské politiky sousedství vyplynul návrh nové fáze vztahů s partnery, umožňujících větší pocit odpovědnosti oběma stranám.

| (5) | Unie a Egypt se rozhodly upevnit své partnerství dohodou o souboru priorit na období 2017–2020 s cílem řešit úkoly, před nimiž Unie i Egypt společně stojí, prosazovat sdílené zájmy a zajistit dlouhodobou stabilitu na obou stranách Středozemního moře, |
| --- | --- |

(5)

Unie a Egypt se rozhodly upevnit své partnerství dohodou o souboru priorit na období 2017–2020 s cílem řešit úkoly, před nimiž Unie i Egypt společně stojí, prosazovat sdílené zájmy a zajistit dlouhodobou stabilitu na obou stranách Středozemního moře,

DOPORUČUJE:

Článek 1

Rada přidružení doporučuje, aby strany prováděly priority partnerství Unie a Egypta stanovené v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Priority partnerství EU a Egypta uvedené v článku 1 nahrazují akční plán spolupráce Unie a Egypta, jehož provedení bylo doporučeno v doporučení Rady přidružení č. 1/2007 ze dne 6. března 2007.

Článek 3

Toto doporučení vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 25. července 2017.

Za Radu přidružení EU-Egypt

předsedkyně

F. MOGHERINI

---

(1)  
  Úř. věst. L 304, 30.9.2004, s. 39.

1

---

PŘÍLOHA

PRIORITY PARTNERSTVÍ EU A EGYPTA 2017–2020

I.   Úvod

Obecný rámec pro vztahy mezi EU a Egyptem stanoví dohoda o přidružení, která byla podepsána v roce 2001 a vstoupila v platnost v roce 2004. Všechny její prvky zůstávají nadále v platnosti, tento dokument však stanoví priority, které EU a Egypt společně vymezily s ohledem na revidovanou evropskou politiku sousedství, která bude pro jejich partnerství směrodatná během následujících tří let.

Tyto priority partnerství mají řešit úkoly, před nimiž společně stojí EU a Egypt, prosazovat sdílené zájmy a zajistit dlouhodobou stabilitu na obou stranách Středozemního moře. Priority partnerství jsou vedeny společnou oddaností všeobecně platným hodnotám demokracie, právního státu a dodržování lidských práv. Jejich cílem je rovněž posílit spolupráci v zájmu podpory egyptské „Strategie pro udržitelný rozvoj — vize 2030“.

II.   Navrhované priority

Priority partnerství by měly přispět k naplnění přání lidu na obou stranách Středozemního moře, zejména zajištěním sociální spravedlnosti, důstojných pracovní příležitostí, hospodářské prosperity a podstatného zlepšení životních podmínek, a upevnit tím stabilitu Egypta a EU. Klíčovými prvky pro dosažení těchto cílů jsou růst podporující začlenění a podporovaný inovacemi a účinná a participativní správa věcí veřejných, která se řídí zásadami právního státu a ctí lidská práva a základní svobody. Priority rovněž zohledňují roli EU a Egypta jako mezinárodních aktérů a jejich cílem je prohloubit jednak dvoustrannou spolupráci, jednak spolupráci v rámci regionu a na mezinárodní scéně. Obnovené partnerství bude tedy vycházet z těchto všeobecných priorit:

1.   Udržitelný rozvoj moderního hospodářství a sociální oblasti v Egyptě

V zájmu vybudování stabilního a prosperujícího Egypta budou EU a Egypt jako klíčoví partneři spolupracovat na dosažení sociálních a hospodářských cílů stanovených v egyptské „Strategii pro udržitelný rozvoj — vizi 2030“.

a)   Hospodářská modernizace a podnikání

Egypt je odhodlán dosáhnout dlouhodobé sociální a hospodářské udržitelnosti, mimo jiné vytvořením prostředí příznivějšího pro růst podporující začlenění a tvorbu pracovních míst, zejména pro mladé lidi a ženy, což zahrnuje i podporu začlenění neformálního sektoru do hospodářství. Dosažení dlouhodobé hospodářské udržitelnosti bude vyžadovat opatření, která rozšíří fiskální prostor k lepšímu provedení strategie udržitelného rozvoje Egypta, další reformu systému dotací a zdanění a posílení úlohy soukromého sektoru a zlepšení podnikatelského prostředí s cílem přilákat více zahraničních investic, například prostřednictvím otevřenější a konkurenceschopnější obchodní politiky, plného využívání digitální dividendy a podporou klíčových infrastrukturních projektů, jako je vytvoření účinného dopravního systému. Dále bude EU podporovat úsilí Egypta v oblasti reformy veřejné správy a řádné správy věcí veřejných, a to i využíváním vysoce kvalitních statistik a zohledněním digitální revoluce a souvisejících nových obchodních a společenských modelů.

V egyptské strategii pro udržitelný rozvoj je kladen velký důraz na malé a střední podniky, na rozsáhlé projekty, jako jsou projekt rozvoje Suezského průplavu, projekt Zlatý trojúhelník na těžbu nerostných surovin v Horním Egyptě a získání nových čtyř milionů hektarů půdy pro zemědělství a výstavbu, a na Egyptskou znalostní banku jakožto na hlavní činitele procesu dlouhodobého sociálního a hospodářského rozvoje. Vzhledem k významu rozvoje malých a středních podniků pro růst podporující začlenění bude toto odvětví i nadále hrát ústřední úlohu ve spolupráci EU a Egypta. EU také zváží, jak zvýšit potenciál sociálního a hospodářského rozvoje, který má projekt rozvoje Suezského průplavu (Suezský průplav jako logistický uzel). EU a Egypt budou navíc spolupracovat napříč odvětvími v oblasti výzkumu a inovací a při rozvíjení digitálních technologií a služeb. V této souvislosti Egypt a EU zdůraznily svůj zájem na prohloubení spolupráce v řadě relevantních výzkumných a vysokoškolských činností, včetně v rámci programů Horizont 2020 a Erasmus+.

Vzhledem k nesmírnému a rozmanitému kulturnímu dědictví Egypta a k významnému přínosu odvětví kultury (s nímž je úzce provázáno odvětví cestovního ruchu) pro HDP této země, zaměstnanost, vytváření devizových rezerv a společnost obecně bude zvláštní důraz kladen na vazbu mezi kulturou, kulturním dědictvím a rozvojem místního hospodářství.

b)   Obchod a investice

EU a Egypt jsou důležití obchodní partneři. Obě strany jsou odhodlány prohlubovat stávající obchodní a investiční vztahy a zajistit, aby ustanovení dohody o přidružení mezi EU a Egyptem týkající se obchodu a zřizující zónu volného obchodu byla plněna způsobem, který umožní dosáhnout plného potenciálu této dohody. EU již v minulosti navrhla uzavření prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu, která by byla prohloubením a rozšířením stávající zóny volného obchodu, a EU a Egypt společně vymezí také jiné vhodné přístupy k posílení obchodních vztahů.

c)   Sociální rozvoj a sociální spravedlnost

Egypt potvrzuje svůj závazek k reformě a podpoře sociálního rozvoje a sociální spravedlnosti, k řešení sociálních a demografických problémů, s nimiž se potýká, a ke zkvalitnění lidských zdrojů v Egyptě s cílem podnítit hospodářský a sociální rozvoj. V tomto ohledu bude EU podporovat úsilí Egypta o ochranu marginalizovaných skupin před případnými negativními důsledky hospodářských reforem prostřednictvím záchranných sociálních sítí a sociální ochrany. EU a Egypt budou rovněž pokračovat v podpoře rozvoje venkova a měst a zlepší poskytování základních služeb, a to s důrazem na modernizaci vzdělávání (včetně technické a odborné přípravy) a systémů zdravotní péče. EU bude sdílet své zkušenosti v oblasti zavádění inkluzivní všeobecné zdravotní péče a zlepšování zdravotních služeb.

d)   Energetická bezpečnost, životní prostředí a opatření v oblasti klimatu

EU a Egypt budou spolupracovat na diverzifikaci zdrojů energie se zaměřením zejména na obnovitelné zdroje energie, jakož i na opatřeních v oblasti energetické účinnosti. Na žádost egyptské vlády podpoří EU úsilí Egypta o modernizaci jeho celkové energetické strategie tak, aby strategie dokázala naplnit požadavky této země v souvislosti s udržitelným rozvojem a přispěla ke snížení emisí skleníkových plynů. Objevení nalezišť zemního plynu v egyptských pobřežních vodách navíc nabízí významný prostor pro součinnost mezi EU a Egyptem v otázce konvenčních zdrojů energie, neboť Egypt disponuje infrastrukturou pro zkapalnění plynu. To by umožňovalo předvídatelnější výrobu energie, což by bylo jak v zájmu Egypta vzhledem k významné spotřebě této země a potenciálu výroby energie pro vytváření příjmů (i pro podnikatelské prostředí a sociální rozvoj), tak v zájmu EU a diverzifikace jejích dodávek energie. Posílení dialogu o energetice mezi EU a Egyptem přispěje k určení klíčových oblastí spolupráce, jako je technická pomoc při vytváření regionálního energetického uzlu, společný výzkum, sdílení zkušeností a osvědčených postupů, přenos technologií a podpora spolupráce ve Středomoří na úrovni nižších než regionálních celků, přičemž bude zohledněna potřeba chránit mořské ekosystémy Středomoří.

V zájmu dosažení udržitelného rozvoje budou EU a Egypt společně prosazovat opatření v oblasti klimatu a životního prostředí. V souladu s jejich závazky v návaznosti na přijetí Pařížské dohody o změně klimatu bude EU podporovat provádění zamýšlených vnitrostátně stanovených příspěvků Egypta v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně. Dále budou EU a Egypt spolupracovat na dosažení cílů vymezených mimo jiné v Agendě pro udržitelný rozvoj 2030 a v Sendajském rámci pro snižování rizika katastrof.

EU a Egypt prozkoumají možnosti spolupráce v oblastech, jako je udržitelné řízení zdrojů, včetně vodních zdrojů, ochrana biologické rozmanitosti, hygienizace, nakládání s pevnými odpady, včetně snižování množství průmyslových znečišťujících látek, nakládání s chemickými látkami a s nebezpečnými odpady, a boj proti desertifikaci a znehodnocování půdy. Egypt a EU také prozkoumávají možnosti, které byly nabídnuty v prohlášení ministrů Unie pro Středomoří věnovaném modré ekonomice, ve formě nástroje IMP/CC (1). Mezi zvažované oblasti spolupráce patří inteligentní námořní přístavy, námořní uskupení (klastry), integrovaná správa pobřeží a námořní rybolov.

2.   Partnerství v zahraniční politice

EU a Egypt mají společný zájem na posílení spolupráce v oblasti zahraniční politiky, a to na dvoustranné, regionální i mezinárodní úrovni.

Stabilizace společného sousedství a širšího okolí

Egypt má svou úlohu vyplývající z jeho členství v Radě bezpečnosti OSN a v Radě pro mír a bezpečnost Africké unie. Egypt rovněž hostí ústředí Ligy arabských států, s níž hodlá EU prohloubit a rozšířit spolupráci. Egypt a EU budou usilovat o větší spolupráci a dosažení společného porozumění v řadě otázek, včetně těch s vícestranným rozměrem. Partnerství mezi EU a Egyptem je důležité pro stabilitu a prosperitu Středomoří, Blízkého východu i Afriky. Spolupráce mezi EU a Egyptem, včetně na regionálních fórech, bude mít za cíl napomáhat řešení konfliktů, budování míru a řešení politických a hospodářských výzev v těchto regionech. Vedle toho EU a Egypt posílí výměnu informací o hlavních regionálních a mezinárodních úkolech, které se týkají obou stran.

Spolupráce při řešení krizí a humanitární pomoc

EU a Egypt zintenzivní spolupráci i vzájemné konzultace a budou si vyměňovat zkušenosti v oblasti řešení krizí a krizové prevence na dvoustranné i na regionální úrovni, aby mohly ve svém společném sousedství i mimo ně řešit složité úkoly týkající se míru, stability a rozvoje, jež jsou důsledkem konfliktů a přírodních katastrof.

3.   Posílení stability

Stabilizace je společným úkolem EU a Egypta. Pro stabilizaci je zásadní vytvořit moderní, demokratický stát, z něhož budou mít stejný přínos všichni občané. Lidská práva — občanská, politická, hospodářská, sociální práva, jak jsou stanovena mezinárodním právem, Smlouvou o Evropské unii a egyptskou ústavou — jsou společnou hodnotou a představují základní kámen moderního demokratického státu. Egypt a EU jsou proto v souladu se svými mezinárodními závazky odhodlány prosazovat demokracii, základní svobody a lidská práva jakožto ústavní práva všech svých občanů. Z tohoto důvodu bude EU podporovat Egypt při převádění těchto práv do formy právních předpisů.

a)   Moderní, demokratický stát

Egypt a EU jsou odhodlány zajistit odpovědnost, právní stát, plné dodržování lidských práv a základních svobod, jakož i reagovat na požadavky svých občanů. EU bude podporovat úsilí Egypta o zvýšení kapacity státních institucí pro účinnou reformu veřejného sektoru, zvýšení kapacity donucovacích orgánů pro plnění jejich povinností při zajišťování všeobecné bezpečnosti a o rozvoj nových funkcí parlamentu udělených ústavou. Dále budou EU a Egypt úžeji spolupracovat na modernizaci justice a na zlepšení přístupu ke spravedlnosti pro všechny občany prostřednictvím právní pomoci a zřízení specializovaných soudů, jakož i na reformě řízení veřejných financí a v boji proti korupci. EU a Egypt také zváží navázání justiční spolupráce v trestních a občanských věcech. Parlamentní spolupráce mezi EU a Egyptem, mimo jiné prostřednictvím strukturovaných výměn mezi parlamentními výbory a skupinami, by zlepšila koordinaci a podpořila vzájemné porozumění. EU bude rovněž pomáhat Egyptu v jeho úsilí o posílení úlohy místních orgánů při plánování a poskytování veřejných služeb a při zajišťování rovného zacházení, pokud jde o hospodářské, sociální a politické příležitosti, a o prosazování sociální integrace všech osob.

b)   Bezpečnost a terorismus

Bezpečnost je společným cílem. Terorismus a násilný extremismus vedoucí k terorismu ohrožují sociální strukturu národů na obou stranách Středozemního moře. Představují také velké riziko pro bezpečnost a blaho našich občanů. Potírání uvedených hrozeb je společným cílem EU a Egypta, které mohou spolupracovat na základě komplexního přístupu, jenž bude řešit základní příčiny terorismu s náležitou úctou k lidským právům a základním svobodám, se zaměřením na úspěšné zamezení radikalizace a jejímu předcházení a na sociální a hospodářský rozvoj. EU a Egypt jsou nadále odhodlány spolupracovat v boji proti extremismu a jakékoli formě diskriminace včetně islamofobie a xenofobie.

Další oblasti spolupráce zahrnují mimo jiné zlepšení ochrany letectví před protiprávními činy, ochranná bezpečnostní opatření, jakož i schopnost předcházet nadnárodní organizované trestné činnosti, jako je převaděčství migrantů, obchodování s lidmi, obchodování s nelegálními drogami a praní peněz, a boj proti této činnosti.

Obě strany se dohodly, že zesílí spolupráci při provádění Akčního program OSN k prevenci, potírání a vymýcení nezákonného obchodu s ručními a lehkými zbraněmi, například prostřednictvím výměny zkušeností, odborné přípravy a dalších činností v oblasti budování kapacit.

c)   Řízení migračních toků ke vzájemnému prospěchu

Hlavním vodítkem pro spolupráci mezi EU a Egyptem v oblasti migrace bude politické prohlášení ze summitu ve Vallettě a společný akční plán z Valletty. EU bude podporovat egyptskou vládu v úsilí o upevnění jejího rámce pro řízení migrace, včetně prvků právní reformy a strategií pro řízení migrace. EU bude také nápomocna Egyptu v jeho snaze bránit nelegální migraci, obchodování s lidmi a převaděčství a bojovat proti nim, což zahrnuje i identifikaci a pomoc obětem obchodování s lidmi. Rovněž se bude snažit podporovat a posilovat kapacitu Egypta chránit práva migrantů a poskytovat ochranu oprávněným osobám v souladu s mezinárodními normami. EU a Egypt prozkoumají možnosti spolupráce v oblasti dobrovolného návratu nelegálních migrantů do jejich země původu s cílem zaručit celkové řízení migrace v souladu s právem. S tím souvisí spolupráce na odstranění prvotních příčin nelegální migrace, zejména nedostatečného rozvoje, chudoby a nezaměstnanosti.

K rozvoji dovedností a znalostí, které by následně mohly napomoci rozvoji Egypta, může přispět mobilita osob. Ta může také vést k vybudování trvalých vztahů mezi vysoce kvalifikovanou pracovní silou v EU a Egyptě. EU a Egypt jsou odhodlány plně chránit práva migrantů.

III.   Zásady spolupráce

Prosazování lidského činitele a mezilidských styků posílí vazby mezi EU a Egyptem a ve svém důsledku upevní jejich partnerství. Odpovědnost vůči sobě jakožto stranám i odpovědnost vůči evropskému a egyptskému lidu jsou základním prvkem priorit partnerství.

Otázky společného zájmu by měly být rovněž řešeny prostřednictvím silnější spolupráce na úrovni regionů i nižších územních celků (Jih-Jih). EU a Egypt budou v tomto ohledu společně pracovat v rámci Unie pro Středomoří a prostřednictvím nadace Anny Lindhové, zejména v otázce mezikulturního dialogu.

Kultura dialogu se ukázala být cenným nástrojem pro posilování vzájemné úcty. Zásadní bude prohloubení politického dialogu o demokracii a lidských právech a zachování technických prvků, které jej rozvíjejí. Tento dialog také poskytne prostředky na podporu partnerství a ke zhodnocení jeho silných stránek a výsledků.

V souladu s prioritami egyptské vlády se priority partnerství zaměří především na mladé lidi, na nichž závisí dlouhodobá stabilita našich společností, a na ženy, jež mají zásadní význam pro pokrok v každé společnosti. Hlavním cílem je posílit jejich postavení a dát jim k dispozici právní a praktické nástroje k tomu, aby mohli ve společnosti zaujmout náležitou úlohu prostřednictvím své aktivní účasti na hospodářském životě a správě své země. EU bude i nadále sdílet své zkušenosti v oblasti boje proti diskriminaci žen a podpory rovnosti žen a mužů, jakož i v prosazování začlenění a poskytování příležitostí pro mladé lidi.

EU a Egypt se shodují v tom, že významný podíl na plnění priorit partnerství a na transparentní a participativní správě věcí veřejných má občanská společnost, která může podpořit proces udržitelného rozvoje, jenž v Egyptě právě probíhá. Proto budou s občanskou společností spolupracovat na tom, aby se dokázala účinně zapojit do procesu hospodářského, politického a sociální rozvoje v souladu s egyptskou ústavou a příslušnými vnitrostátními právními předpisy.

IV.   Závěr

V duchu sdílené odpovědnosti EU a Egypt společně definovaly priority partnerství a následně vypracují dohodnuté mechanismy hodnocení a monitorování. Pro hodnocení významu priorit partnerství je také naplánován přezkum v polovině období. Jak odpovídá cílenému přístupu k prioritám partnerství, EU a Egypt společně optimalizují plnění dohody o přidružení tak, aby to zohledňovalo jejich společné zájmy. Klíčovými subjekty zůstanou Výbor pro přidružení a Rada přidružení, které jednou ročně provedou celkové hodnocení toho, jak jsou priority partnerství plněny.

---

(1)  Nástroj pro regionální politický dialog o integrované námořní politice a změně klimatu.

---

Opravy

| 14.9.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 236/28 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 236/28

---

Oprava nařízení Komise (EU) 2015/445 ze dne 17. března 2015, kterým se mění nařízení (EU) č. 1178/2011, pokud jde o technické požadavky a správní postupy týkající se posádek v civilním letectví

(
  Úřední věstník Evropské unie L 74 ze dne 18. března 2015
  )

Příloha I, bod 7:

místo:

| „7) | V článku FCL.725.A se doplňuje nové písmeno, které zní:






  „b) | Vícepilotní letouny. Výcvikový kurz pro vydání typové kvalifikace pro vícepilotní letouny zahrnuje výuku teoretických znalostí a letový výcvik v oblasti prevence ztráty kontroly nad řízením a obnovování kontroly nad řízením.““, |
| --- | --- | --- |

„7)

„b)

má být:

| „7) | V článku FCL.725.A se doplňuje nové písmeno, které zní:






  „c) | Vícepilotní letouny. Výcvikový kurz pro vydání typové kvalifikace pro vícepilotní letouny zahrnuje výuku teoretických znalostí a letový výcvik v oblasti prevence ztráty kontroly nad řízením a obnovování kontroly nad řízením.““ |
| --- | --- | --- |

„7)

„c)

Příloha I, bod 8:

místo:

| „8) | V článku FCL.740.A se písmeno b) nahrazuje tímto:






  „c) | Prodloužení platnosti třídní kvalifikace pro jednopilotní jednomotorové letouny.“, |
| --- | --- | --- |

„8)

„c)

má být:

| „8) | V článku FCL.740.A se písmeno b) nahrazuje tímto:






  „b) | Prodloužení platnosti třídní kvalifikace pro jednopilotní jednomotorové letouny.“ |
| --- | --- | --- |

„8)

„b)

---